Estatut d'Autonomia de Catalunya de 2006 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Estatut d'Autonomia de Catalunya del 2006)\nL'Estatut d'Autonomia de Catalunya és la norma institucional bàsica de Catalunya.\nL’Estatut d'Autonomia de Catalunya és la norma institucional bàsica de Catalunya desenvolupada d'acord amb el que s'estableix al títol vuitè de la Constitució espanyola de 1978. Té, doncs, caràcter i rang de llei orgànica. A l'Estatut reformat de 2006 se l'anomena també informalment Estatut de Miravet perquè va ser a Miravet, a la Ribera d'Ebre on es van reunir parlamentaris catalans de tots els partits per tal de fer progressar una iniciativa de Pasqual Maragall. En canvi, alguns dels seus detractors l'anomenen Estatut de la Moncloa, ja que va ser allà on es va pactar el redactat final del text que modificava substancialment el text aprovat al Parlament de Catalunya. El Parlament de Catalunya aprovà el 30 de setembre de 2005 la Proposta de Nou Estatut d'Autonomia de Catalunya, que fou acceptada a tràmit pel Congrés de Diputats el 2 de novembre de 2005.\nFou aprovat pel Congrés de Diputats el 30 de març 2006 i pel Senat d'Espanya el 10 de maig de 2006 després d'una substancial modificació que intentava harmonitzar-lo amb la constitució de l'estat, i fou aprovat en referèndum pels ciutadans de Catalunya el 18 de juny de 2006. L'abstenció en el referèndum va ser de més del 50%, de manera que només el 36% dels catalans amb dret a vot va donar el seu vistiplau. Hi havia un cert desinterès popular en la iniciativa, però quasi bé tota la classe política s'en mostrava partidària. Promulgat i publicat oficialment, per l'aprovació de la Llei Orgànica 6/2006 de 19 de juliol. És vigent des del 9 d'agost de 2006. Però va ser modificat per la sentència de 28 de juny de 2010, del Tribunal Constitucional.\n2 Contingut anterior a la sentència del TC\n2.1 Símbols i aspectes representatius\n2.2 El poder judicial\n2.3 El sistema de finançament\n3 Procés d'aprovació\n3.1 Proposta de reforma al Parlament de Catalunya\n3.2 Aprovació del text final a les Corts Generals d'Espanya\n3.3 Ratificació final en referèndum\n4 Recursos al Tribunal Constitucional\n4.2 Resolució del recurs del PP\n4.2.1 Articles considerats inconstitucionals\n4.2.2 Articles subjectes a interpretació\n5.1 Manifestació del 10-J\n5.2 Declaracions institucionals\n7 Recull de premsa de l'aprovació\nTítol preliminar (art. 1 - 14)\nTítol I: Drets, deures i principis rectors (5 capítols / art. 15 - 54)\nTítol II: De les Institucions (7 capítols / art. 55 - 94)\nTítol III: Del poder judicial a Catalunya (3 capítols / art. 95 - 109)\nTítol IV: De les competències (2 capítols / art. 110 - 173)\nTítol V: De les relacions institucionals de la Generalitat (3 capítols / art. 174 - 200)\nTítol VI:Del finançament de la Generalitat (3 capítols / art. 201 - 221)\nTítol VII: De la reforma de l'Estatut (art. 222 - 223)\nDisposicions addicionals (15 preceptes)\nDisposicions transitòries (2 preceptes)\nDisposició derogatòria (1 precepte)\nDisposicions finals (4 preceptes)\nContingut anterior a la sentència del TC[modifica]\nSímbols i aspectes representatius[modifica]\nLes novetats respecte a l'estatut d'autonomia anterior, en el capítol de simbologia i trets representatius del poble català, versen sobre tres temes: el caràcter nacional, la llengua i els drets històrics.\nSobre el caràcter nacional de Catalunya, s'ha introduït una referència en el preàmbul, on es determina indirectament la seva existència, tot constatant que el Parlament de Catalunya ha definit Catalunya com a nació de manera àmpliament majoritària. A més a més, la declaració queda complementada amb l'afirmació que respon al sentiment i a la voluntat dels catalans. Per tant, s'hi reconeix expressament el caràcter de «realitat nacional», malgrat que a la Constitució espanyola sigui qualificada de «nacionalitat». Aquest precepte fou una de les reformes dutes a terme per les Corts Generals espanyoles, car que el projecte aprovat el 30 de setembre de 2005 pel Parlament català contemplava la proclamació de nació en l'article 8.\n« Fragment del Preàmbul\nEl Parlament de Catalunya, recollint el sentiment i la voluntat de la ciutadania de Catalunya, ha definit Catalunya com a nació d'una manera àmpliament majoritària. La Constitució espanyola, en l'article segon, reconeix la realitat nacional de Catalunya com a nacionalitat. »\nAixí doncs, arran d'aquesta disposició, se suscità la polèmica entre alguns sectors espanyols davant la possible inconstitucionalitat del preàmbul per contravenir l'article 2 de la Constitució espanyola, en el s'exposa "la indissoluble unitat de la Nació espanyola, pàtria comuna i indivisible de tots els espanyols", tot augurant una declaració d'intencions secessionistes en el nou text estatutari. Aquesta qüestió, entre d'altres, va arribar a instàncies del Tribunal Constitucional d'Espanya (TC) un cop aprovat per les Corts Generals, ratificat en referèndum pel poble català, i promulgat i sancionat pel rei Joan Carles I, en resum, un cop ja havia entrat en vigor.\nNombrosos juristes defensen la teoria de la plena constitucionalitat del text, en tant que, per definició, un preàmbul no té transcendència jurídica sent aquest una exposició de motius o consideracions. D'altres, van més enllà i asseguren que igualment no sorgirien conseqüències jurídiques concretes si la disposició estigués redactada en l'articulat, ja que seguiria tenint un valor interpretatiu o hermenèutic, com és el cas de Carles Viver i Pi-Sunyer, ex-magistrat del TC i catedràtic de Dret Constitucional. En ambdós casos es coincideix a dir que el problema és de naturalesa política i no jurídica. Malgrat tot, sigui dit de passada, l'actual regulació en aquesta matèria és la més explícita de tots els textos constitucionals i estatutaris que han tingut vigència a Catalunya en els darrers segles.\nEn matèria lingüística cal destacar un reforçament clar de l'estatus del català com a llengua pròpia de Catalunya. L'exponent màxim d'aquesta equiparació la trobem en l'anivellament amb el castellà que suposa, a nivell jurídic, proclamar el deure de coneixement del català. A partir d'aquesta pressa d'objectius, se'n destrien d'altres de similars com ara la proclamació de nous drets lingüístics materialitzats en el poder ser atès en català als òrgans constitucionals de l'Estat, com per exemple el Tribunal Constitucional, el Tribunal Suprem o les Corts Generals. Un altre aspecte important a subratllar és la designació del català com a llengua oficial de Catalunya. Així doncs, una categoria que fins ara era patrimoni exclusiu del castellà, passa a ser compartida amb el català, llengua que fins al moment només podia gaudir del rang de cooficialitat. També és interessant remarcar la garantia que suposa l'elevació de certs drets lingüístics al rang estatutari, ja que fins al moment eren tractats simplement com a normes amb rang de llei.\nEl capítol de drets històrics prengué una rellevància important en el nou text estatutari car que era la primera vegada que es recollien tals preceptes en l'ordenament català. Concretament, l'article 5, a l'empara de l'article 2 de l'Estatut d'Autonomia de 1979 i la disposició transitòria segona de la Constitució Espanyola, dota a la Generalitat de Catalunya d'una posició singular en matèries de dret civil, llengua, cultura, educació i sistema institucional. Aquests drets, malgrat no estar relacionats amb la disposició addicional primera de la Constitució espanyola, que sembla que es vulguin reservar exclusivament a Euskadi i Navarra, són configurats com un dels fonaments de l'autogovern català. A la pràctica, resta pendent comprovar si aquesta clàusula tindrà transcendència en l'ordenament jurídic, ja que es pot interpretar en clau prescriptiva en l'abast de les competències autonòmiques, o simplement descriu una situació òbvia on Catalunya disposa de dret civil, llengua i cultura pròpia.\nEl poder judicial[modifica]\nEn matèria judicial, el nou Estatut aprofundia en les competències de la Generalitat, més enllà dels sis articles dedicats al text estatutari de 1979. La finalitat principal de l'ampliació de funcions versava en la democratització i acostament a la ciutadania del funcionament i gestió del servei públic de justícia.\nEquiparació del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) com a òrgan suprem de la piràmide judicial, esdevenint així la darrera instància de tota causa iniciada a Catalunya.\nCreació d'un òrgan de govern del poder judicial a Catalunya, desconcentrat del Consell General del Poder Judicial (CGPJ).\nAmpliació de competències relacionades amb els mitjans personals i materials al servei de l'administració de justícia.\nEl catàleg competencial queda igualment reforçat en aspectes com ara l'oficina judicial, els instituts forense i de toxicologia, la demarcació i planta judicial o la justícia de pau. Tota innovació del text jurídic restarà sotmesa a la nova Llei Orgànica del Poder Judicial, ja que condicionarà en gran manera la posada en pràctica d'aquests preceptes, fet que ha comportat la introducció de reiterades remissions.\nEl sistema de finançament[modifica]\nEn el text estatutari s'introduïren algunes reformes que milloraven el poder retributiu de la Generalitat.\nEs garantí que la totalitat dels impostos de la Generalitat provinguessin del rendiment dels impostos pagats pels ciutadans de Catalunya. Com a conseqüència, augmentaren els percentatges sobre els impostos que correspondrien a la Generalitat: 50% de l'IRPF i de l'IVA, el 58% dels impostos especials i el 100% de la resta.\nDotació de poder normatiu a la Generalitat sobre tots els impostos. Anteriorment únicament disposava sobre l'IRPF i parcialment de la fase minorista de l'IVA i dels impostos especials.\nCreació de l'Agència Tributària de Catalunya com a òrgan de gestió, recaptació, liquidació i inspecció de tots els impostos propis de la Generalitat i els impostos cedits totalment per l'Estat.\nCreació d'un consorci paritari entre l'agència estatal i la catalana per a la gestió d'altres impostos estatals recaptats a Catalunya. La creació d'aquest organisme estava previst en un màxim de dos anys d'ençà l'entrada en vigor del text, i podria esdevenir en el futur l'Administració Tributària de Catalunya.\nEstabliment de nous criteris d'anivellació de les rendes autonòmiques (més conegut com "la solidaritat entre territoris"). Entre ells destaca el que determina que la seva finalitat és la de garantir un nivell similar en l'educació, la sanitat i altres serveis socials essencials de l'Estat del benestar, sempre que realitzin un esforç fiscal similar. També hi figura el principi d'ordinalitat, en el que es determina que, després d'aplicar les mesures d'anivellament, Catalunya no pot ocupar a la taula de rendes per càpita de les comunitats autònomes, un lloc inferior al d'abans de realitzar la redistribució de recursos.\nFixació de les inversions estatals a Catalunya iguals o superiors al pes relatiu del PIB català en relació amb l'espanyol durant set anys. En el període 1991-2005, la inversió estatal a Catalunya va suposar el 12% del total, mentre que la població representa el 16,5% i el PIB el 18,8%.\nProposta de reforma al Parlament de Catalunya[modifica]\nEl 30 de setembre del 2005, després d'uns últims dos dies d'intenses negociacions, es va sotmetre a votació al Ple del Parlament de Catalunya un text de proposta de reforma de l'Estatut d'Autonomia.\nEn compliment de l'Estatut del 1979, la proposta requeria una majoria qualificada, de dues terceres parts del Parlament, per tal de prosperar. El text va recollir finalment 120 vots favorables, corresponents als parlamentaris dels grups que l'havien acordat: CiU, PSC, ERC i ICV; i 15 vots en contra, els del grup parlamentari del PPC.\nEl govern tripartit i CiU van arribar a l'acord sobre el nou estatut el 29 de setembre al vespre, quan van superar les discrepàncies sobre el sistema de finançament, punt capital del nou estatut, i sobre el caràcter laic de l'escola pública.\nAprovació del text final a les Corts Generals d'Espanya[modifica]\nLa proposta de reforma de l'Estatut aprovada al Parlament va ser presentada al Congrés de Diputats el 2 de novembre de 2005, per tres ponents del Parlament de Catalunya. Els ponents, Artur Mas (CiU), Manuela de Madre (PSC) i Josep-Lluís Carod-Rovira (ERC), van explicar per què consideraven necessària la reforma del vigent Estatut d'Autonomia de Catalunya (que havia estat redactat a Sau i aprovat l'any 1979, en un Congrés de Diputats Espanyol integrat per molts polítics de l'antic règim franquista i dins del context de la transició democràtica espanyola). També van explicar per què Catalunya és una nació, i els canvis que ha sofert la societat en aquest 26 anys, des de l'entrada d'Espanya a la Comunitat Europea, l'assistència sanitària per tothom, o els matrimonis entre persones del mateix sexe.\nEl mateix dia de la seva acceptació a tràmit, el 2 de novembre de 2005, el Partit Popular, va presentar un recurs d'inconstitucionalitat davant el Tribunal Constitucional d'Espanya. Més tard es rebutjà, ja que el tribunal considerà que no es pot presentar un recurs d'inconstitucionalitat per una llei no aprovada. Un dia abans, el Partit Popular havia engegat una campanya publicitària en contra de l'Estatut, en què el presentava com una reforma encoberta de la Constitució Espanyola de 1978 i pretenia sotmetre'l a referèndum a tot l'Estat; una possibilitat, de fet, no contemplada a la Constitució ni a l'Estatut vigent.\nFet aquest pas, es constituí una Comissió Mixta Estat-Generalitat per negociar el contingut del nou Estatut. En el marc d'aquesta comissió, el Govern d'Espanya, integrat pel PSOE, presentà una proposta de redactat alternatiu de la llei, que en modificava la majoria d'articles. Les principals argumentacions del govern espanyol van ser en la línia de garantir la constitucionalitat de l'Estatut. Alguns exemples de punts que el govern espanyol considerà que havia de modificar en aquest sentit van ser la definició de Catalunya com a "nació" dins l'articulat del text, i els articles referents al finançament.\nEls partits catalans van rebre amb fredor o rebuig aquesta proposta i en van constatar la gran distància que, al seu parer, la separava de la proposta original. Les setmanes van anar succeint-se amb noves negociacions, multilaterals i de partit a partit, en què es van llimar algunes diferències, però l'acord, tot i així, semblava difícil. (L'aprovació a les Corts generals, lògicament, no es podia produir només amb els vots dels diputats catalans, demogràficament minoritaris; calia l'acord i el suport d'una majoria a Espanya, i davant el rebuig frontal del PP aquesta majoria només podia venir donada pels diputats del partit al govern, el PSOE).\nEl 21 de gener de 2006 es produí una reunió a la Moncloa entre el líder de CiU Artur Mas i el president del govern espanyol José Luis Rodríguez Zapatero, arribant a un acord, conegut com a Pacte de la Moncloa (o també com a Pacte Mas-Zapatero), sobre el redactat final de l'estatut que modificava notablement l'aprovat al Parlament de Catalunya, deixant un nou redactat de l'estatut que el feia bastant més semblant al del 1979 que el que fou aprovat al parlament.\nDesprés d'una llarga i complexa negociació d'esmenes entre els partits amb representació al Congrés de Diputats, es van retocar més del 50% dels articles.\nEl març de 2006, la proposta d'Estatut va ser aprovada a les Corts Generals:\nVot favorable: Grup parlamentari socialista (PSOE), CiU, Partit Nacionalista Basc, Grup parlamentari d'IU-ICV, BNG i Coalició Canària.\nVot en contra: PP, ERC i dins del grup mixt, Eusko Alkartasuna.\nS'abstenen: Chunta Aragonesista i Nafarroa Bai (del grup mixt).\nAl maig de 2006, la proposta d'Estatut va ser aprovada al Senat:\nVot favorable: PSOE, CiU i IU.\nVot en contra: PP.\nS'abstenen: ERC, EA i el PAR.\nRatificació final en referèndum[modifica]\nArticle principal: Referèndum estatutari a Catalunya de 2006\nL'Estatut del 1979 establia, finalment, la necessitat que la seva reforma fos ratificada en referèndum pels ciutadans de Catalunya. El President de la Generalitat de Catalunya, Pasqual Maragall, convocà aquest referèndum un cop aprovat el text a les Corts, l'Estat hi donà el seu vistiplau, i la consulta se celebrà finalment el 18 de juny del 2006.\nEn aquest referèndum, CiU, PSC i ICV varen demanar el Sí a la nova llei, mentre que ERC i PP varen demanar el No, per raons diferents: el PP, mantenint el seu rebuig a la proposta original per considerar-la inconstitucional; i ERC, en entendre que les modificacions al text introduïdes en el seu pas per les Corts espanyoles n'havien afectat aspectes fonamentals i per tant l'havien desvirtuat.\nEl resultat del referèndum va ser d'un 73,9% de vots a favor, un 20,76% de vots en contra, i un 5,34% de vots en blanc. Els vots nuls van ser menys d'un 1%. La participació va ser de poc més del 49% del cens electoral de Catalunya, una xifra considerada excessivament baixa per tots els partits (tot i així, l'Estatut del 1979 no establia cap percentatge mínim de participació per donar validesa a la consulta).\nAixí doncs, un cop aprovat en referèndum, el Rei sancionà la llei i aquesta fou publicada al BOE, com a Llei Orgànica 6/2006 del 19 de juliol de Reforma de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya. Entrà en vigor el 9 d'agost de 2006. Però va ser modificat pel Tribunal Constitucional, que va dictar sentència el 28 de juny de 2010.\nRecursos al Tribunal Constitucional[modifica]\nDesprés d'entrar en vigor el 9 d'agost del 2006, l'Estatut va rebre set recursos d'inconstitucionalitat:\nEl Partit Popular, representat per 99 dels seus diputats i senadors, contra 187 articles i disposicions Text del recurs. Aquest recurs fou presentat el 31 de juliol, i admès a tràmit el 28 de setembre del mateix any.\nEl Defensor del Poble, Enrique Múgica (militant del PSOE), contra 112 articles i quatre disposicions addicionals.\nEls governs de les Comunitats Autònomes de Múrcia (contra l'article 117), la Rioja (contra 12 articles i 7 disposicions addicionals), Aragó (contra una disposició addicional), la Comunitat Valenciana (contra vuit articles i quatre disposicions transitòries) i les Illes Balears (contra el que estableix l'estatut sobre l'Arxiu de la Corona d'Aragó).\nEl bloqueig de la renovació del TC per part del PSOE, que rebutjava els candidats proposats pel PP, va impedir la renovació de quatre magistrats, inclosa la presidenta Casas, que havien estat elegits el 1998 per un mandat de nou anys i que duien, doncs, tres anys més del compte en el càrrec.\nDurant l'espera per la sentència i les prediccions clares que seria negativa, una dotzena de diaris catalans van publicar el 26 de novembre de 2009 un editorial conjunt titulat La dignitat de Catalunya per denunciar que un tribunal amb diversos membres morts o amb el mandat exhaurit no hauria de dictar sentència sobre una llei referendada pel poble de Catalunya, així com el fet que s'estigués tres anys sense dictar cap resolució.\nPel que fa al recurs del PP, el Tribunal Constitucional va dictar sentència el 28 de juny de 2010, després de tres anys de deliberacions i, sobretot, d'aturada per la paràlisi en què es trobava el tribunal, i després de quatre anys de vigència i de desenvolupament legislatiu de l'Estatut.\nEl 9 de setembre de 2010, el tribunal rebutjà els recursos presentats pels governs valencià, balear i aragonès. En el cas d'Aragó i Balears, la decisió es va adoptar amb el vot particular del magistrat Jorge Rodríguez-Zapata, mentre que en el de la Comunitat Valenciana manifestaren la seva discrepància Vicente Conde, Javier Delgado, Jorge Rodríguez-Zapata i Ramón Rodríguez Arribas, és a dir, el bloc conservador. Els recursos de l'Aragó i Balears rebutjaven que els fons catalans de l'Arxiu de la Corona d'Aragó s'integressin al sistema d'arxius de Catalunya, mentre que el de la Comunitat Valenciana se centrava en el finançament i en el fet que la Generalitat ha d'emetre informe preceptiu en cas de qualsevol proposta de transvasament de les aigües del riu Ebre.\nQueden pendents de resolució els recursos presentats pels governs de Múrcia, la Rioja i el del Defensor del Poble, que denucià aspectes fonamentals de l'estatut per impugnar.\nResolució del recurs del PP[modifica]\nEl 28 de juny de 2010, el Tribunal Constitucional, davant el recurs d'inconstitucionalitat presentat per diputats del Partit Popular, dictà sentència per majories variables. Publicà el veredicte aquell mateix dia, i la sentència completa el 9 de juliol. Va deixar clara la "ineficàcia jurídica" del Preàmbul (en referència al terme nació per referir-se a Catalunya) tot i que el veredicte manté la definició de Catalunya com a nació, va declarar 14 articles inconstitucionals (1 totalment i 13 parcialment), i en va reinterpretar 27 més.\nLa ponència fou redactada finalment per la Presidenta del TC, María Emilia Casas, i la votació es va realitzar per blocs: el primer, respecte al Preàmbul, es va resoldre per 6 vots a favor i 4 en contra, resultant en el manteniment del terme "nació", però s'advertia de la seva falta d'eficàcia jurídica interpretativa, ja que no forma part del text normatiu; el segon bloc feia referència als 14 articles declarats inconstitucionals, i es va resoldre per una majoria de 8 a 2; el tercer bloc, que establia els preceptes estatutaris declarats constitucionals sempre que s'interpretessin d'acord amb els fonaments jurídics establerts a la sentència, va ser avalat per 6 vots a 4; i, finalment, el quart bloc, que declara la plena constitucionalitat de tota la resta de preceptes impugnats per aquest recurs, també va obtenir una majoria de 6 a 4. Quatre magistrats, pertanyents al denominat "sector conservador", van presentar un vot particular en contra de la sentència, i l'únic magistrat català, Eugeni Gay Montalbo, va presentar també un vot particular on, tot i declarar-se d'acord amb la sentència, criticava per innecessària tota la part referent al preàmbul, ja que els preàmbuls de les lleis no han tingut mai "eficàcia jurídica"; aquest magistrat també assenyalava la incongruència de declarar inconstitucionals diversos articles de l'Estatut que es troben amb una redacció idèntica en altres estatuts d'autonomia aprovats durant la "VIII legislatura" espanyola (2004-2008), especialment en el d'Andalusia, havent estat votats a favor pels mateixos diputats del PP que van presentar el recurs.\nArticles considerats inconstitucionals[modifica]\nLa sentència va considerar inconstitucionals i, per tant, nuls, la totalitat d'un article i 13 més parcialment:\nl'expressió “i preferent” de l'apartat 1 de l'art. 6 (es nega al català la condició de llengua preferent a l'administració i als mitjans de comunicació públics)\nl'apartat 4 de l'art. 76 (es nega el caràcter vinculant dels dictàmens del Consell de Garanties Estatutàries)\nl'incís “amb caràcter exclusiu” de l'apartat 1 de l'art. 78 (es nega al Síndic de Greuges la potestat de supervisar amb caràcter exclusiu les administracions catalanes)\nl'art. 97 (es nega al Consell de Justícia de Catalunya [CJC] la facultat de governar la justícia a Catalunya)\nels apartats 2, lletres a), b), c), d) i e), i 3 de l'art. 98 (es retallen les funcions del CJC, d'acord amb l'ítem anterior)\nels incisos “i amb la participació del Consell de Justícia de Catalunya” dels apartats 5 i 6 de l'art. 95 (es nega la participació del CJC en els nomenaments de personal que corresponen al CGPJ central)\nl'incís “pel President o Presidenta del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que el presideix, i” de l'apartat 1 de l'art. 99 (no es permet que aquest càrrec sigui el president nat del CJC)\nl'apartat 1 de l'art. 100 (es determina que els actes del CJC són impugnables d'acord amb les lleis, però no davant el CGPJ central)\nl'incís “o al Consell de Justícia de Catalunya” de l'apartat 1, i tot l'apartat 2 de l'art. 101 (es nega al CJC la potestat de nomenar magistrats, jutges i fiscals)\nl'incís “com a principis o mínim comú normatiu en normes amb rang de llei, excepte en els supòsits que es determinin d'acord amb la Constitució i amb aquest Estatut” de l'art. 111 (s'eliminen determinades limitacions a la subjecció de les lleis catalanes a les espanyoles, en matèria de competències compartides)\nl'incís “els principis, les regles i els estàndards mínims que estableixin” de l'apartat 2 de l'art. 120 (es fixa la total submissió de les lleis catalanes sobre caixes d'estalvis a les lleis espanyoles)\nl'incís “els principis, les regles i els estàndards mínims que fixin” de l'apartat 2 de l'art. 126 (es fixa la total submissió de les lleis catalanes sobre crèdit, banca, assegurances i mútues a les lleis espanyoles)\nl'incís “sempre que portin a terme un esforç fiscal també similar” de l'apartat 3 de l'art. 206 (s'estableix que la solidaritat amb les altres comunitats autònomes no pot condicionar-se al fet que els altres fagin un esforç fiscal similar)\ni l'incís "pot incloure la capacitat legislativa per a establir i regular els tributs propis dels governs locals i" de l'apartat 2 de l'art. 218 (es nega la competència per legislar sobre els tributs locals)\nArticles subjectes a interpretació[modifica]\nLa sentència va considerar que no eren inconstitucionals, i per tant seguien plenament vigents, però calia interpretar-los d'acord amb els fonaments jurídics (FJ) que s'indicaven en cada cas, 9 articles, 14 més parcialment, 3 disposicions addicionals i una altra parcialment:\nl'art. 5 (cal interpretar-lo d'acord amb el fonament jurídic (FJ) núm. 10 de la sentència)\nl'apartat 2 de l'art. 6 (segons el FJ 14 b) de la sentència)\nl'apartat 1 de l'art. 8 (FJ 12)\nl'apartat 5 de l'art. 33 (FJ 21)\nl'art. 34 (FJ 22)\nl'apartat 1 i el primer enunciat de l'apartat 2 de l'art. 35 (FJ 24)\nl'apartat 5 de l'art. 50 (FJ 23)\nl'art. 90 (FJ 40)\nels apartats 3 i 4 de l'art. 91 (FJ 41)\nl'apartat 2 de l'art. 95 (FJ 44)\nl'art. 110 (FJ 59)\nl'art. 112 (FJ 61)\nl'art. 122 (FJ 69)\nl'apartat 3 de l'art. 127 (FJ 73)\nl'art. 129 (FJ 76)\nl'art. 138 (FJ 83)\nl'apartat 3 de l'art. 174 (FJ 111)\nl'art. 180 (FJ 113)\nl'apartat 1 de l'art.183 (FJ 115)\nl'apartat 5 de l'art. 206 (FJ 134)\nels apartats 1 i 2, lletres a), b) i d) de l'art. 210 (FJ 135)\nl'apartat 1, lletra d), de l'art. 222, i l'apartat 1, lletra i), de l'art. 223 (FJ 147)\nl'apartat 1 de la disposició addicional tercera (FJ 138)\ni les disposicions addicionals vuitena, novena i desena (FJ 137)\nManifestació del 10-J[modifica]\nArticle principal: Manifestació «Som una nació. Nosaltres decidim»\nEl 10 de juliol del 2010 va haver-hi una manifestació a Barcelona, sota el lema "Som una nació, nosaltres decidim", en contra de la resolució del Tribunal Constitucional d'Espanya, amb el suport de tots els partits polítics del Parlament de Catalunya llevat del PPC i Ciutadans. L'assistència va ser d'un milió i mig segons els organitzadors i d'un milió cent mil persones segons la Guàrdia Urbana.\nA la capçalera van anar els sis presidents i ex-presidents de la Generalitat i del parlament: José Montilla, Ernest Benach, Pasqual Maragall, Jordi Pujol, Joan Rigol i Heribert Barrera. Cap a la fi de la manifestació, va haver-hi un intent d'agressió a José Montilla, que va haver d'abandonar la marxa protegit.\nLa reacció dels ajuntaments catalans a la retallada estatutària fou l'aprovació de mocions declarant l'exclusió moral de la Constitució espanyola dels respectius municipis. El 5 de juliol de 2010, el Port de la Selva, liderat pel batlle Genís Pinart (CiU), i l'endemà Vilafranca del Penedès, governada per Pere Regull (CiU), foren els primers ajuntaments que se'n declararen. D'ençà, i fins al dia 5 de setembre, setanta-dos altres municipis aprovaren la moció. Quan es compliren cinc mesos des de la primera declaració, 110 ajuntaments ja s'havien sumat a la iniciativa.\nEl 5 de setembre de 2010, una quarantena de batlles de consistoris declarats moralment exclosos de la Constitució espanyola i un centenar de regidors independentistes es reuniren al terme municipal del Port de la Selva (Alt Empordà), per signar el Compromís Municipal Sobiranista de Sant Pere de Rodes. L'objectiu a curt termini de l'acord és fer arribar la declaració al nou Parlament de Catalunya i President de la Generalitat, electe el 28 de novembre de 2010, que serà investit poc després.\n9 de febrer 2004: constitució de la ponència parlamentària de redacció de l'Estatut.\n30 de setembre 2005: aprovació al Parlament de Catalunya; el 89% dels diputats (CiU, PSC, ERC, ICV) varen votar a favor, i l'11% (el PP en solitari) va votar en contra.\n2 de novembre 2005: acceptació a tràmit a les Corts Generals espanyoles.\n2 de novembre 2005: presentació del PP d'un recurs d'inconstitucionalitat, posteriorment és rebutjat.\n2 de novembre 2005: presentació al Congrés de Diputats per part de tres parlamentaris catalans.\n21 de gener de 2006: Pacte de la Moncloa entre Artur Mas i José Luis Rodríguez Zapatero, arribant a un acord sobre el redactat final de l'estatut que modificava notablement l'aprovat al Parlament de Catalunya.\n10 de maig 2006: aprovació a les Corts Generals espanyoles.\n1 de juny 2006: inici de campanya de ratificació en referèndum.\n18 de juny 2006: aprovació del text en referèndum popular a Catalunya.\n19 de juliol 2006: sanció i promulgació de l'Estatut per part del rei Joan Carles I.\n20 de juliol 2006: publicació del text estatutari al BOE i al DOGC.\n9 d'agost 2006: Entrada en vigor de l'Estatut.\n28 de juny 2010: Sentència del Tribunal Constitucional que “retalla” l'Estatut.\n10 de juliol 2010: Manifestació "Som una nació. Nosaltres decidim" a Barcelona.\nRecull de premsa de l'aprovació[modifica]\ndiari Avui (19 juny 2006) (català)\ndiari La Vanguardia (19 juny 2006) (castellà)\ndiari Gara (19 juny 2006) (castellà)\ndiari Le Monde Diplomatique (19 juny 2006) (francès)\ndiari Libération (19 juny 2006) (francès)\ndiari Le Figaro (19 juny 2006) (francès)\ndiari El País (19 juny 2006) (castellà)\ndiari Il Corriere della Sera (19 juny 2006) (italià)\ndiari Frankfurter Rundschau (19 juny 2006) (alemany)\ncadena de ràdio Radio-Canada (19 juny 2006) (francès)\ndiari Jornal de Notícias (19 juny 2006) (portuguès)\ndiari Diário de Notícias (19 juny 2006) (portuguès)\ndiari Financial Times (19 juny 2006) (anglès)\ndiari BBC News (19 juny 2006) (anglès)\ndiari The Times (19 juny 2006) (anglès)\ndiari Wall Street Journal (19 juny 2006) (anglès)\ndiari The New York Times (19 juny 2006) (anglès)\ndiari Washington Post (19 juny 2006) (anglès)\ncadena de televisió CNN (19 juny 2006) (anglès)\nIniciatives populars relacionades amb l'Estatut:\nVIVER I PI-SUNYER, Carles: «L'Estatut de 2006», Activitat Parlamentària [Barcelona], núm. 10, octubre 2006, pàg. 34-57, ISSN 1577-7162.\n↑ El Estatut sale adelante, pero la participación no llega al 50%. El Mundo, 19 juny 2006.\n↑ «Preàmbul». Estatut d'autonomia de Catalunya 2006. Generalitat de Catalunya. [Consulta: 30 octubre 2013].\n↑ El nou estatut aprovat pel Parlament de Catalunya, Vilaweb, 3 d'octubre de 2005)\n↑ Cadena SER, El TC admite a trámite el recurso del PP contra 114 artículos y doce disposiciones del Estatut\n↑ 6,0 6,1 El TC rebutja els recursos del govern valencià, balear i aragonès sobre l'estatut català, Vilaweb, 9 de setembre 2010 (consulta: 9-9-10).\n↑ «El Constitucional rebutja els recursos de l'Aragó, les Balears i la comunitat Valenciana contra l'Estatut». 3cat24, 09-09-2010. [Consulta: 9 setembre 2010].\n↑ 8,0 8,1 8,2 8,3 Decenas de miles de catalanes se echan a la calle contra el recorte del Estatuto El País, 10 de juliol del 2010. (castellà)\n↑ 9,0 9,1 9,2 Masiva manifestación en Barcelona en apoyo al Estatut y contra el Constitucional El Mundo, 10 de juliol. (castellà)\n↑ 10,0 10,1 Èxit incontestable d'una jornada històrica, Vilaweb, 10 de juliol del 2010.\n↑ Més d'un milió de veus pel dret a decidir, Avui, 10 de juliol del 2010.\n↑ Montilla lidera una masiva marcha independentista ABC, 10 de juliol de 2010 (castellà)\n↑ Dos ajuntaments es declaren moralment exclosos de la constitució espanyola, Vilaweb, 6 de juliol 2010 (consulta: 7-9-10).\n↑ 14,0 14,1 Els municipis "moralment exclosos" de la Constitució acorden "empènyer" el país cap al referèndum, Avui+El Punt, 5 de setembre 2010 (consulta: 7-9-10).\n↑ Ja hi ha 110 municipis 'moralment exclosos' de la Constitució espanyola, Racó Català, 7 de desembre 2010 (consulta: 8-12-10).\n↑ Una setantena d'ajuntaments es comprometen a promoure l'autodeterminació, Vilaweb, 5 de setembre 2010 (consulta: 7-9-10).\n↑ Revista Activitat parlamentària, Generalitat de Catalunya - Secretaria de Relacions Institucionals i Participació (consulta: 11-10-10).\n↑ Carles Viver i Pi-Sunyer, Universitat Pompeu Fabra, 25 de febrer 2009 (consulta: 11-10-10).\nProposta de reforma de l'Estatut d'Autonomia de Catalunya, aprovada pel Parlament de Catalunya.\nReforma estatutària (Institut d'Estudis Autonòmics)\nInforme de l'IEC (2004)\nEl veredicte de la sentència del TC de 28 de juny de 2010.\nLa sentència completa del TC de 28 de juny de 2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Estatut_d%27Autonomia_de_Catalunya_de_2006&oldid=21368648»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 juny 2019 a les 11:54.


Memòria Històrica Local: Torroella, febrer de 1939 | Emporion\nper Consell de Redacció el gen. 25, 2019\nAra fa vuitanta anys, el mes de febrer de 1939, acabava per als torroellencs la llarga i sagnant guerra civil que va assolar el nostre país durant tres anys. Després de la caiguda de Barcelona, l’exèrcit republicà, en retirada, s’anà replegant cap a la frontera francesa. L’acompanyava una quantitat incalculable de civils, en cotxe o a peu, famílies senceres, desvalgudes i atemorides, a qui esperava un temible exili. Tanmateix, a la nostra població, les forces republicanes van oposar una forta resistència, ja que la voladura dels ponts de Torroella i de Verges va aturar l’avanç d’un enemic fins aleshores imparable, i els torroellencs es van veure sotmesos uns dies al foc encreuat de les tropes enfrontades entre la riba del Ter i la falda del Montgrí.\nTot i que aquesta va ser l’experiència directa de la guerra, amb trets i canonades, la nostra vila feia molt de temps que patia la guerra. Immediatament després del fracàs del cop militar a Catalunya, es va formar un Comitè antifeixista que va substituir l’Ajuntament i promogué col·lectivitats de treballadors, que no reeixiren, mentre individus incontrolats cremaven esglésies i mataven capellans i seglars. La recapta de diners i joies per fer front a l’atur i a la guerra i l’intent de municipalitzar els habitatges, amb el rebuig de la població, provocà una revolta de les dones, que van fer fora de la vila els membres del Comitè. Des de maig de 1937 un Ajuntament republicà més moderat es va haver de fer càrrec de gestionar la penúria fins al 1939, amb carestia d’aliments, arribada de refugiats, i molts altres problemes, com ara els derivats de la construcció de l’aeròdrom militar de Canet.\nMentrestant, els joves de Torroella eren enviats al front, cada vegada més joves, en lleves successives. Cada lleva era d’uns trenta soldats, i se’n van arribar a cridar unes deu, en total uns tres-cents joves, dels quals uns vuitanta van morir al front. Molts dels que van sobreviure van ser fets presoners i van ingressar en terribles camps de concentració o van acabar travessant la frontera, i els que van decidir tornar, també van ser enviats a camps de concentració. No van ser pocs els condemnats després a treballs forçats o a recomençar un servei militar obligatori d’uns quants anys. Força dels que es van quedar a l’exili es van veure immersos en una nova guerra, arran de la invasió alemanya de França, i alguns torroellencs van acabar al camp d’extermini de Mauthausen.\nVa arribar, encara, la repressió sobre aquells que a la vila havien exercit càrrecs o responsabilitats en organismes republicans, o hi havien manifestat simpatia. Calia acomplir allò que havia formulat l’any 1936 el principal inductor de l’alçament militar, el general Mola: “Liquidaremos a todos aquellos que no piensen como nosotros”. A Torroella es va crear una Comissió Depuradora que comportà denúncies, destitucions, judicis, inhabilitacions, presó i afusellaments.\nPer commemorar aquest vuitantè aniversari de l’acabament de la guerra a Torroella, el Museu de la Mediterrània ha programat una Jornada de Memòria Històrica Local, consistent en una sèrie d’actes a celebrar aquest mes de febrer i al març, que permetran adquirir o compartir coneixements sobre els fets que van tenir lloc durant la guerra civil a la nostra vila i recuperar vivències dels seus habitants en relació a aquells esdeveniments. El divendres 15 de febrer hi haurà una conferència: “Memòria històrica i Guerra Civil” a càrrec de Pelai Pagès, professor d’Història Contemporània a la UB i el divendres 22 el professor d’Història de la UdG Jordi Gaitx parlarà de “La derrota i l’exili a l’Empordà”. El mateix divendres 22 a la nit, es projectarà al Cinema Montgrí “El silencio de otros” d’Almudena Carracedo i Robert Bahar. El divendres 1 de març, es farà una taula rodona de persones de la nostra vila amb el títol “Vivències de torroellencs durant la Guerra Civil Espanyola”. Finalment, el diumenge 3 de març al matí, es farà una sortida fins a l’aeròdrom de Canet, amb visita guiada d’Aleix Guàrdia, llicenciat en Història per la UdG.\nCom en totes les ocasions que a la nostra vila apareixen iniciatives culturals, EMPORION es complau a fer conèixer als torroellencs aquesta Jornada, oportunament promoguda pel Museu de la Mediterrània, i s’hi adhereix vivament, tot desitjant que hi assisteixin i hi participin els que desitgin tenir un millor coneixement d’uns fets tan excepcionals de la nostra memòria històrica i tots aquells que hi puguin aportar les seves pròpies vivències personals.


L'Entesa per Sabadell no acompanyarà a l'alcalde en l'acte de recepció de la Festa Major - Entesa per Sabadell\nL’Entesa per Sabadell no acompanyarà a l’alcalde en l’acte de recepció de la Festa Major\nPublicat el 3 de setembre de 2008 a Notes de premsa\nAny rere any l’Entesa per Sabadell ve reclamant una Festa Major de caire popular, participativa en la seva definició, programació i organització. Una Festa Major menys institucionalitzada en la que la ciutadania i les entitats siguin les veritables protagonistes.\nAl mateix temps, defensem una programació on la cultura popular tingui un paper destacat, però que també pugui esdevenir un aparador excepcional per als creadors culturals sabadellencs i catalans.\nPel contrari, un any més, la institució municipal, i especialment l’equip de govern, continua tenint un protagonisme excessiu en la programació i el desenvolupament de la Festa Major.\nEspecialment considerem del tot fora de lloc l’acte de recepció a la Bassa. Un acte desfasat, pretensiós i ostentós, que comporta una elevada despesa. Un acte a porta tancada, amb accés per rigorosa invitació, programat especialment pel lluïment de l’alcalde, que rep personalment a tots els assistents, i on es convida càrrecs electes de tot el Vallès, així com membres del partit del govern d’altres municipis.\nUna recepció que enguany resulta encara més inapropiada per la situació de crisi econòmica en la que ens trobem, en la qual l’administració hauria de practicar una austeritat econòmica i de formes rigorosa, evitant tot tipus d’acte superflu i fastuós.\nPer aquests motiu els representants de l’Entesa per Sabadell assistiran a l’acte de recepció de Festa Major a la Bassa de demà dia 4, però no acompanyaran a l’alcalde durant el seudiscurs, per tal de fer palès aquest desacord. En conseqüència, l’Entesa ha adreçat un escrit a l’alcalde declinant la seva invitació.\nVolem l’Olímpia per a la ciutatL’Entesa per Sabadell reclama novament eliminar barreres arquitectòniques de la Gran Via


ORIOL JUNQUERAS: UN ALTRE INDEPENDENT A EUROPA - ALBERT CORTES MONSERRAT\nORIOL JUNQUERAS: UN ALTRE INDEPENDENT A EUROPA\nLlicenciat en Historia Moderna i Contemporània, i Doctor en Història del pensament econòmic, es professor a la UAB, escriptor de diversos llibres, i col·laborador en diversos programes de radio i televisió, així com fundador de Sobirania i Progrés.\nAquest es el candidat triat per ERC en les Eleccions Europees del proper mes de juny, regidor independent a Sant Vicenç dels Horts, i una de les veus independentistes que han sonat amb força els últims temps, i què se’ns dubte si surt escollit portarà el seu independentisme desacomplexat a la Unió Europea.\nBona noticia per el projecte de l’Estat propi les candidatures de CIU i Esquerra amb en Tremosa i Junqueres, què faran difícil l’elecció d’un dels dos per part de l’electorat sobiranista. La diferència i cosa bàsica, serà la reacció dels dos partits a la presa de pel del finançament un cop confirmada, i segurament a la sentencia del TC a l’Estatut.\nAquests dos temes poden marcar la tendència cap a un candidat o l’altra, o fins hi tot l’abstenció i desencís. Segurament i vist què una candidatura conjunta no serà possible, és evitar un enfrontament cru entre els dos partits, com ja s’ha intuït amb les declaracions d’en Ridao avui mateix titllant Tremosa de independentisme de saló. Els dos son dos grans candidats, cadascú amb la seva especialitat, i no poden ser arrossegat per les enveges i mesquineses existents en els dos partits que els proposen.\nEl seu enemic ha de ser els candidats del PSOE-C i del PP , què presentaran els seus candidats amb un projecte regionalitzador per Catalunya, i totalment allunyat de la veu pròpia del territori a la Unió Europea.\nPot ser un bon banc de proves per les futures eleccions catalanes, on amb un bon resultat en aquestes eleccions dels dos candidats, poden influir i molt en que el sobiranisme guanyi pes en els dos partits, i la població comenci a despertar, així com apropar els ponts trencats entre els dos partits que de cap manera poden passar, i com avui sortia publicat amb la idea de Duran com a candidat convergent, si Mas fracassava en el seu tercer intent.\nUn polític català què la seva prioritat com es sabuda esta a 600 quilòmetres d’aquí, i un president de la Generalitat, no pot ser com l’actual, on el càrrec ha estat el segon plat per arribar tard al primer, seria una greu errada amb una persona que com Guardans hores d’ara ha de quedar per força arraconat, amb la posada en marxa del procés cap a l’autodeterminació.\nEn les mans dels dos partits i la seva actitud en els propers esdeveniments esta l’èxit o el fracàs dels seus candidats, i la mobilització de l’electorat sobiranista en aquestes eleccions europees. Esperem sàpiguen sortir de la mediocritat actual, i deixin de facilitar la feina als partits espanyolistes pel be del país.


Shooting editorial ABRIL | Parmenia Videos play tumblr googleplus facebook twitter youtube vimeo linkedin instagram\nCada cop les parelles que es casen donen més importància a la permanència del dia més important de les seves vides (al menys fins que tenen un fill). Per això és important tenir un bon fotògraf i videògraf que puguin captar l’essència de l’esdeveniment i sigui un record etern.\nEls shootings editorials es fan per això, per a mostrar el que som capaços de fer tots els professionals que ens dediquem als casaments. Per a aquesta sessió organitzada per Laia Ylla i una servidora, ens vam inspirar en la núvia romàntica i detallista, ja que som unes enamorades de l’amor.\nI què hi ha més romàntic que un camp de presseguers florits de color rosa un dia d’Abril?\nAixí que si estàs buscant inspiració per al teu casament, i ets de les que busca la bellesa dels petits detalls, agafa un té ben calent, seu a la teva butaca preferida, i deixa’t portar per la delicadesa de les imatges i la música. Si, és un vídeo inspirat en la bellesa per la bellesa. Recomano veure aquest vídeo quan ha estat fet, a última hora de la tarda, en aquella hora màgica en la que es pon el sol, però encara és de dia.\nEl resultat en vídeo de dues setmanes de feina i la col·laboració de molta gent.\nDeixeu que us mostri primer de tot, imatges del Behind The Scenes.\nL’equip tècnic que veieu aquí és el mateix que faig servir pels casaments: Utilitzo un monopeu i la càmera. Res de grans aparells, pantalles ni armadures que l’únic que fan és distreure del realment important. M’agrada bastant apropar-me on passa l’acció, però tot passant desapercebuda, i això requereix el mínim equip. Merci Laia, per aquestes fotos de making of 🙂\nI no haguessim pogut fer aquesta feina sense l’ajuda de tots els col·laboradors. Moltes gràcies a la Karen, de MyWeddingplannerAcademy, que ens va ajudar moltíssim amb la gestió de la sessió, i amb l’estilisme de la model. La Tamara, es va encarregar de tots els pentinats i maquillatge, i tot en un temps rècord, ja que fer tres looks en una tarda, quan el sol es pon tant ràpid, és tot un repte! I a la Laura, la model, que a part que va ser molt senzill treballar amb ella i va captar de seguida l’essència del que voliem, té una mirada que captiva la càmera.\nLa corona de flors i el tocado d’heura són de ViandBI, tenen una preciositat d’accessoris per al cabell per a núvies i convidades de les que t’enamoraràs segur.\nEl vestit és de Marta Martí. I el ram d‘OhFleurs.\nLes joies són de Fauna y Flora.\nL’últim dels looks ha estat possible gràcies a les noies de Petit Cerise, WonderParty i Pluie de Confettis, que posen el mimo en tot el que fan i això es nota en el resultat final, i no podia estar més agraïda d’aquestes col·laboradores que s’apunten a tots els saraos.\nI per últim, agraïr també a Fruiturisme, que ens van obrir el camp d’arbres fruiters per a nosaltres i posar-nos totes les facilitats i deixar-nos estar fins entrada la nit.\n0 thoughts on “Shooting editorial ABRIL”


Best Western Wapakoneta Inn Wapakoneta (OH) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1008 Lunar Drive, Wapakoneta, Wapakoneta (OH), Estats Units, 45895-9797 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Best Western Wapakoneta Inn?\nMés informació sobre Best Western Wapakoneta Inn\nConvenientment situat a Wapakoneta (OH), Best Western Wapakoneta Inn és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com Armstrong Air & Space Museum, Relics, Auglaize Antique Mall a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nEls serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Best Western International us esperen a Best Western Wapakoneta Inn. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com bany, centre esportiu, piscina coberta, massatge, sauna. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Best Western Wapakoneta Inn.


El festival Orgue&nd homenatja el 150è aniversari del naixement de l'escriptor Vicente Blasco Ibáñez - FÒRUM.ad\nEl festival Orgue&nd homenatja el 150è aniversari del naixement de l’escriptor Vicente Blasco Ibáñez\nOn: 24/08/17 22:51\nEn el marc del Festival Internacional Orgue&nd l’escriptora Rosa Maria Rodríguez ha ofert aquest dijous una conferència al voltant de la figura de l’escriptor valencià Vicente Blasco Ibáñez. Per aprofundir més en la vida de l’escriptor valencià, després de la conferència es projecta una adaptació cinematogràfica d’una de les seves obres, ‘La tierra de todos’, acompanyada de la música de l’orgue de l’església de Sant Esteve d’Andorra la Vella.\nL’escriptora, filòsofa i crítica literària Rosa Maria Rodríguez ha ofert aquest dijous una conferència al voltant de la figura de l’escriptor Vicente Blasco Ibáñez, en el marc del Festival Internacional Orgue&nd. L’acte s’ha celebrat a la sala d’actes de l’ambaixada espanyola.\nLa conferència ha estat organitzada com a homenatge al 150è aniversari del naixement de l’escriptor valencià. La conferenciant, Rosa Maria Rodríguez, ha ofert un repàs de la seva vida, de la qual en destaca el seu vessant polifacètic. Blasco, a part d’escriptor, va ser diputat, cineasta i corresponsal de la Primera Guerra Mundial.\nLa xerrada d’aquest dijous té l’objectiu “de fer un apropament a un escriptor que va ser referent internacional i que ara és força desconegut”, segons explica Rodríguez. Blasco Ibáñez tenia un estil novel·lesc de tendència naturalista influït per l’escriptor francès Emile Zola. Va destacar en especial per la plasmació realista de personatges i paisatges de l’horta del llevant valencià. Entre els seus títols més destacats s’hi troben ‘La araña negra’, ‘Arroz y tartana’ i ‘La Barraca’.\nAlgunes de les seves obres, fins i tot van arribar a adaptar-se al cinema de Hollywood. Una d’aquestes adaptacions va ser ‘La tierra de todos’ que es projecta a l’església de Sant Esteve a Andorra la Vella, aquest dijous a la nit, com a complement a la conferència per tal d’aprofundir més el coneixement de la vida i obra de l’escriptor.\nLa pel·lícula és muda i s’acompanyarà amb la música de l’orgue de l’església, a les mans del compositor i especialista en bandes sonores Lukas Grimm. El film està protagonitzat per la cèlebre actriu Greta Garbor, que va participar en diverses de les adaptacions de l’escriptor.\nPrevious Post: Recital a l’església de Santa Coloma\nNext Post: “La creativitat d’Alfons Valdés” encara es pot admirar, a la Sala d’exposicions La Cuina\nAcció Feminista d’Andorra se suma a la protesta contra les lleis laborals


La Paeria constata l'interès de diversos operadors comercials pel futur Pla de l'Estació\nNeix l'Associació Projecte Lleida amb 130 afiliats\nEl primer tinent d'alcalde i regidor d'Urbanisme, Toni Postius, va anunciar ahir que "diversos operadors comercials han mostrat interès pel desenvolupament del futur Pla de l'Estació de Lleida".\nToni Postius, que va participar en la presentació en societat de l'Associació Projecte Lleida, va dir que actualment encara hi ha la possibilitat de desenvolupar 180.000 metres quadrats de sostre comercial a la ciutat (Vall Rufea, Pla de l'Estació, Torre Salses i ARE Sud), però va recordar que l'actual govern de la Paeria aposta fermament pel Pla de l'Estació, que "pinta molt bé", atès que els promotors comercials consideren el projecte interessant i més trobant-se en el centre de la ciutat.\nEl regidor d'Urbanisme va afegir que el Pla de l'Estació "és el nostre gran projecte comercial, que l'anterior equip de govern municipal va desestimar per considerar-lo inviable econòmicament, però estem treballant per revertir aquesta situació". També va recordar que quan es construeixi la nova estació d'autobusos al voltant de l'equipament Lleida-Pirineus, quedarà un gran espai a Saracíbar per destina-lo a diversos usos.\nL'Associació Projecte Lleida, entitat adherida a la PIMEC, té la finalitat de defensar i fomentar la participació ciutadana, de les associacions i dels representants polítics en la concepció, el manteniment i la millora de l'actual model comercial de proximitat del centre i dels barris de Lleida des de l'àmbit de l'urbanisme per impulsar el comerç, els serveis, l'hostaleria i el turisme.\nEl president de PIMEComerç Lleida, Manel Llaràs, va dir que l'objectiu és crear un model de ciutat de futur, que passi pel foment d'un comerç cohesionat i de proximitat en contra dels grans centres comercials. El president de l'Associació Projecte Lleida, Jaume Bisbal, va apuntar que la densitat comercial de la ciutat de Lleida és de 2,52 m2 per habitant, superior als 1,93 m2 / h de la mitjana de Catalunya, pel que va expressar el seu rebuig a futurs projectes com el parc comercial de Torre Salses, de 56.000 metres quadrats o, el que és el mateix, una superfície similar a 14 Decathlon o 22 Mediamarkt. Bisbal va proposar als promotors de grans superfícies que participin en els equipaments comercials que existeixen o es creïn en el centre de Lleida.\nLa secretària de l'associació, Mercè Trepat, va manifestar que l'entitat defensa el microurbanisme en tots els barris de la ciutat; va proposar la creació de nous aparcaments al centre de Lleida o que els existents s'ofereixin a preus assequibles; va demanar l'augment de la freqüència de pas dels autobusos urbans entre els barris i el centre i que els caps de setmana es doni el mateix servei que els dies laborables, i va exigir vetllar pel correcte manteniment dels carrers comercials (neteja, il·luminació o seguretat).


Una tarda a Vilanova de Bellpuig\nCoral l'Amarant, Catalunya Coral 2010, Vilanova de Bellpuig,\norginalmente cargado por Jesús Cano Sánchez.\nEl passat dissabte, la nostra coral va participar per primera ocasió en el cicle Catalunya Coral, que organitza la Federació Catalana d'Entitats Corals. Aquest cicle, que enguany compleix la seva XIII edició, ens va portar fins a la tranquila població de Vilanova de Bellpuig, a la comarca del Pla d'Urgell, on vam cantar, curiosament, en el pavelló poliesportiu juntament amb el cor Drassanes de Barcelona i la coral Verge del Lliri de Vilanova de Bellpuig, que actuava d'amfitrió en motiu de la celebració del seu 40è aniversari.\nVam efectuar el desplaçament fins aquesta població amb autocar. Un ambient més aviat frescot ens esperava a l'arribada, que es va aprofitar per buscar un bar per prendre un cafè abans d'entrar en acció. El bar es troba situat pràcticament al costat de l'església parroquial de Sant Pere, segurament l'edifici més interessant d'aquesta població, que conté un retaule dedicat a la Mare de Déu del Lliri que data del 1482 i que, lamentablement, no vam poder veure al trobar-se l'església tancada.\nEl concert, que va incloure una petita mostra de balls típics de la zona abans del cant comú, ens va servir per interpretar per primera ocasió la peça Se'n va anar.\nEl programa ofert per cadascuna de les corals fou el següent:\nBonus et Dominus (G.P. fs Palestrina)\nTot baixant per la drecera (C.W. von Gluck)\nSurt a sa finestra (Trad. mallorquina)\nMartina (X. Pons)\nEl concert (W. Heissler)\nL'orquestra (H. Brautingam)\nLa jove (J. Saderra/R. Noguera)\nCor Drassanes (Barcelona)\nLet in thy light (E. Butler)\nThe mountain of the Lord (E. Butler)\nJoy is in the meadow (E. Butler)\nThe sprig of Thyme (H: J. Rutter, 6 cançons del cicle)\n- The bold grenadier (Trad. anglesa)\n- The keel rown (Trad. nordhumbria)\n- The willow tree (Trad. anglesa)\n- Down by the Sally Gardens (Trad. irlandesa)\n- O Can ye sew cushions (Trad. escocesa)\n- Afton water (Trad. escocesa)\nCoral l'Amarant (Bigues)\nCançó de les mans (Raimon/M. Oltra)\nQue tinguem sort (L. Llach)\nSe'n va anar (L. Borrell/J.M. Andreu)\nMadrigalillo(M. Oltra/F. García Lorca)\nSe equivocó la paloma (C. Guastavino/R. Alberti)\nEl último café (H. Stamponi/E. Dublans/C. Castillo)\nMuntanyes del Canigó (Trad. catalana)\nTon pare no té nas (Trad. mallorquina)\nEl Rossinyol (Trad. catalana)\nDesprés de poc més de dues hores de concert, comptant l'exhibició dansaire, un petit refrigeri consistent en una miqueta de xocolata desfeta amb coca i melindros, i de nou a l'autocar i cap a casa que falta gent.\nCap de setmana a Ulldecona


Junta de l’ICE de 2 de juliol de 2019 — Institut de Ciències de l'Educació — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nJunta de l’ICE de 2 de juliol de 2019\nSou a: Inici / Notícies / Junta de l’ICE de 2 de juliol de 2019\nPrimera Junta amb el nou equip directiu\nPresidida per rector de la UPC, i acompanyat pel vicerector d’Avaluació i Qualitat, el dia 2 de juliol de 2019 es va celebrar la primera Junta amb participació del nou equip directiu de l’Institut de Ciències de l’Educació.\nLa Junta va tenir lloc a la nova seu de l’ICE.\nLa Junta de l’ICE està formada per les persones següents:\na) El rector, Francesc Torres.\nb) Un membre de Consell de Direcció, designat pel rector, Santiago Silvestre, vicerector d’Avaluació i Qualitat.\nc) La directora de l’ICE, Ariadna Llorens.\nd) La subdirectora de l’ICE, Marta Peña.\ne) La secretària acadèmica de l’ICE, Joana d’Arc Prat.\nf) La cap del Servei de Suport a l’ICE, Sílvia Soriano.\ng) Dos membres del Personal Docent i Investigador de la UPC amb vinculació permanent a la Universitat nomenats, a proposta del rector, pel Consell de Govern, José Luis Díaz i Manuel Moreno.\na) Un representant del Personal d’Administració i Serveis, elegit per i entre el col·lectiu de PAS del Servei de Suport a l’ICE, Ma. José Delgado.\nLa Junta de l’ICE és l’òrgan de govern de l’Institut de Ciències de l’Educació. La Junta vetlla perquè l’Institut de Ciències de l’Educació compleixi adequadament totes les funcions que li atribueixen la normativa vigent, els Estatuts de la UPC i el reglament d’organització i funcionament de l’institut.


Aquells qui avui hagin volgut endarrerir la seva entrada al Municipal segurament s'hauran perdut l'únic gol de la tarda. Més d'un encara no s'havia assegut a la grada quan 'Mia' Valls ha rematat a plaer al cor de l'àrea petita una centrada milimètrica de Rachid. Un inici immillorable per als vigatans que s'han trobat amb vent a favor a les primers de canvi però que no han cessast de buscar la porteria de Tuscà per mirar d'ampliar l'avantatge. Primer, Roca, després Robert i finalment Peque haurien pogut marcar el gol de la tranquil·litat abans de la mitja hora. El Lloret no inquietava i concedia molts espais on Roca i Peque es sentien còmodes i habilitats per connectar amb Robert i 'Mia' en múltiples ocasions.\nA la represa, els d'Edu Urdiales han sortit més decidits a fer un pas endavant i el Vic ha patit durant deu minuts. Peque ha estat a punt de marcar el gol del curs des de camp propi en veure Tuscà avançat però en general les aproximacions han estat més escasses que a la primera. Massa interrupcions han travat el joc constructiu i propositiu dels vigatans que no han pogut donar el cop de gràcia. El Lloret s'ha quedat amb deu homes al 76' per una entrada salvatge a Peque mentre que Reig ha vist la cinquena groga i es perdrà el compromís d'aquí quinze dies a Masnou. Amb el pas dels minuts, els selvatans han anat perdent l'energia i la convicció d'aconseguir la igualada, i ja a les acaballes Puigdesens hauria pogut sentenciar i Rachid ha estat objecte de penal, però l'àrbitre no n'ha volgut saber res.\nEls tres punts es quedaven al Municipal i el Vic se'n va de vacances de Setmana Santa amb 39 punts, en novena posició. L'aturada anirà de primera a l'equip, ja que Xevi Melero i Rafa Rodríguez tenen un munt d'efectius tocats o entre cotó fluix. El proper partit serà la Diada de Sant Jordi a Masnou (12h).


novembre de 2016 – Web d Anna Minyarro | Psicologa Clinica i Psicoanalista\nI Jornada de psicoanàlisi i societat. Vilanova i la Geltrú\nnovembre 5, 2016 agost 21, 2017 adminConferències\nEls efectes del silenci. La transmissió intergeneracional del trauma psíquic, de la guerra civil a l’actualitat. Vilanova i la Geltrú, 5 de novembre de 2016 Biblioteca Museu Victor Balaguer Av. Victor Balaguer s/n AFORAMENT LIMITAT,[…]


Habitació piscina - Hotel Sorli Emocions - Vilassar de Dalt\nEl nostre balcó al mar. Tota la llum de la Mediterrània en una habitació amb un amplíssim dormitori. Acollidora i elegant, assolellada durant tot el dia, l'amplitud dels seus espais et proporcionarà una estada molt agradable. La seva terrassa de 15 m2, moblada i amb accés directe a la piscina exterior, és el complement per als que aprecien la comoditat de l'espai. L'habitació perfecta per a gaudir-la tot el dia.


La UE expedienta l'Estat per no avaluar l'impacte ambiental de la MAT Sentmenat-Santa Coloma de Gramenet\nExigeix que es compleixin les directives europees i es garanteixi que la línia "no planteja riscos per al medi ambient"\n1 min. Brussel·les 29/04/2015 13:15\n260x366 Les obres de Red Eléctrica Española davant del cementiri de Santa Coloma de Gramenet. / GUILLEM TRIUS Les obres de Red Eléctrica Española davant del cementiri de Santa Coloma de Gramenet. / GUILLEM TRIUS\nLa Comissió Europea ha anunciat aquest dijous un expedient contra Espanya per no haver avaluat l'impacte ambiental d'una línia elèctrica a l'àrea metropolitana de Barcelona, en el tram situat entre les localitats de Sentmenat i Santa Coloma de Gramenet, malgrat que el projecte representa un "considerable augment de la tensió".\nBrussel·les ha enviat un dictamen motivat, segona fase d'un procediment de infracció, en el qual exigeix a les autoritats espanyoles responsables que compleixin la directiva de la UE sobre avaluació d'impacte ambiental i garanteixin que la línia elèctrica en qüestió "no planteja riscos per al medi ambient".\n"El projecte de línia elèctrica travessa una de les zones més densament poblades d'Espanya, i pot tenir un impacte considerable en el medi ambient, de manera que la Comissió demana a Espanya que estableixi la necessitat d'una avaluació mediambiental", ha dit l'Executiu comunitari en un comunicat.\nEl dictamen motivat remès aquest dimecres segueix a una primera carta d'emplaçament que es va enviar el 14 de juliol de 2014, perquè la resposta no ha satisfet a Brussel·les. Espanya té ara dos mesos per actuar. En cas contrari, l'Executiu comunitari podria portar el cas davant el Tribunal de Justícia de la UE.\nEuropa expedienta l'Estat per la construcció de la MAT a Santa Coloma de Gramenet\nREE atura les obres de la subestació de la MAT a Santa Coloma de Gramenet\nREE disposada a fer l'estudi ambiental de la línia


Sâ€™enceta el II Festival de Teatre escolar dâ€™Albaida - Portal de Xàtiva\nSâ€™enceta el II Festival de Teatre escolar dâ€™Albaida\nPer segon any consecutiu els centres escolars dâ€™Albaida, organitzen el II Festival de teatre: â€œJo teatre, tu teatres, ell teatra…â€, del 14 al 17 de juny. Este any com a novetat el canta canÃ§ons Dani Miquel participa este certamen.\nEste festival es va iniciar el curs passat i va ser tot un Ã¨xit, en ell van participar mÃ©s 700 alumnes des dâ€™infantil fins a lâ€™ESO. Este festival pretÃ©n ser una festa per a la ciutat dâ€™Albaida, un esdeveniment que faÃ§a un pont entre menuts i grans, es a dir entre lâ€™escola i la societat. I a mÃ©s a mÃ©s, pretÃ©n educar amb el teatre tant als alumnat actor, com als alumnes que participen com a pÃºblic. De fet el cartell anunciador del festival, lâ€™ha realitzat lâ€™alumne LlorenÃ§ Tormo de 3r curs de primÃ ria del CP Elias Tormo, a partir dâ€™un concurs de cartells que es va organitzar en tots els centres abans de Pasqua.\nLes representacions teatrals es realitzaran al llarg dâ€™esta setmana de dilluns a dijous. I cada dia es representa una obra de teatre, en dos horaris, un pel mati, a les 12,00h i lâ€™altre per la vesprada a les 19,30h. Pel mati per als escolars i per la vesprada per a tot el pÃºblic general. Este any, el festival sâ€™ha trobat amb un greu problema en el lloc dâ€™actuacions, que ha estat ha punt de no realitzar-se, ja que el cinema OdeÃ³n, on es va realitzar lâ€™any passat, esta en procÃ©s de restauraciÃ³ i es pot utilitzar. Per aquest motiu el lloc de realitzaciÃ³ del festival Ã©s el SalÃ³ dâ€™Actes del centre cultural â€œAntic Institutâ€. Lâ€™ajuntament dâ€™Albaida, des de la regidoria dâ€™educaciÃ³, ha tingut que adequar lâ€™espai i canviar per a esta setmana les activitats que es realitzen habitualment allÃ.\nLes representacions les iniciarÃ el col.legi pÃºblic Elies Tormo amb lâ€™obra â€œTodo es un cuentoâ€, concretament la classe de 1er A, amb els professors Marta Juan, Ernest Segui i MariÃ³ Sanz. El dimarts, actuarÃ la classe dâ€™Infantil de 5 anys, del col.legi pÃºblic Covalta, amb la mestra Marian LlÃ cer. Este any, hi ha lâ€™actuaciÃ³ especial del cantacanÃ§ons Dani Miquel, que presentarÃ el seu Ãºltim treball â€œMusiqueriesâ€. El dimecres, actuarÃ la classe de 6Ã© del C.P. Covalta, amb la col.laboraciÃ³ especial de pares i dâ€™un grupet dâ€™ex-alumnes, amb el mestre DidÃ c Botella i per Ãºltim el dijous, pel matÃ hi haurÃ dos representacions de muntatges curts, al propi IES JosÃ© Segrelles realitzats pels alumnes dâ€™ESO, amb els professors Paco Valero i Casimir Romero.\nEl coordinador del Festival, DidÃ c Botella, ha explicat que tot aquest projecte de teatre escolar es pot realitzar grÃ cies a lâ€™implicaciÃ³ de tota la comunitat educativa, des dels equips directius, mestres, alumnes, pares i bedels. AgraÃs de forma especial a les AMPes ja que grÃ cies a ells es pot fer front a les despeses que porta el festival, aixÃ mateix tambÃ© agraÃs a les entitats colÂ·laboradores: lâ€™Ajuntament dâ€™Albaida, que ha posat lâ€™ies vell a la disposiciÃ³ per als assajos i les actuacions, a la Caixa i a Bancaixa, aixÃ com a les empreses Colorgraf que ha realitzat el folleto anunciador del festival, a la maquetadora Marina Botella, a Shopping-Pro i sobre tot a Dani Miquel, per voler participar en este II Festival de teatre escolar dâ€™Albaida.\nPublicado el junio 14, 2010 Autor Portal de XàtivaCategorías Albaida, teatro, XàtivaEtiquetas Albaida, escolar, teatre, teatro\nAnterior Entrada anterior: Curso de defensa personal para mujeres en AlgemesÃ\nSiguiente Entrada siguiente: Projecte de modernitzaciÃ³ de l’administraciÃ³ local en La Vall d’Albaida


21 juny 2019 00:13\nTemes del dia #JovesperlaLlengua#TreulaLlengua#música#UIB#selectivitat#1-O#txernòbil#SOMA#literatura#menorca#ETA#Sóller#educació#Govern\nAquest diumenge més de 300 persones s’han reunit en el cementeri municipal de Porreres per rebre les restes de 14 víctimes represaliades identificades a la fossa del poble. Eren les 11:30 h quan la batlessa del poble, Francisca Mora, ha encetat l’acte. També han intervingut la representant de les famílies, Fanny Tur, consellera de Cultura, Participació i Esports del Govern de les Illes Balears, i, finalment, Francina Armengol, presidenta del Govern. A l’acte també hi ha assistit: Baltasar Picornell, president del Parlament de les Illes Balears, Antoni Noguera, batle de Palma, Bel Busquets, vicepresidenta del Govern de les Illes Balears, Maria Antònia Oliver, presidenta de l’Associació de Memòria Històrica de Mallorca i Francisco Etxeberría, arqueòleg cap de l’exhumació, entre d’altres.\nLes ponències de les institucions\nFrancisca Mora, batlessa del municipi porrerenc ha demanat, molt emocionada, a les famílies «veure Porreres d’una altra manera». «Tot el que ha passat ha estat una injustícia amb les víctimes però també amb tot vosaltres» ha assegurat. La representant de les famílies s’ha dirigit a tot el públic assistent a l’acte d’homenatge per donar les gràcies. «Gràcies al poble de Porreres, gràcies a l’equip Aranzadi, gràcies a Memòria de Mallorca, gràcies a Llorenç Capellà per la seva investigació que ha fet possible que els trobéssim (a les víctimes)». Ha acabat dient de manera contundent «Veritat, justícia i reparació per a tothom». Seguidament ha parlat Fanny Tur, que amb uns versos del poema ‘Els nostres morts’ de Miquel López Crespí ha captat l’atenció de tothom. «Tornen a casa després de 80 anys i és un homenatge que arriba 40 anys tard» ha assegurat. A més, ha assegurat que vivim en «una democràcia menys imperfecta» i que la feina del Govern d’ara té com a prioritat obrir fosses. S’ha dirigit també a la població, qui «té el dret i l’obligació que les històries formin part de la història col·lectiva».\n‘Els nostres morts’ de Miquel López Crespí\nEl tancament de ponències institucionals l’ha realitzar la presidenta del Govern, Francina Armengol. La presidenta ha donat les gràcies «als que defensaren la democràcia tot i arriscar la seva vida» i ha demanat perdó «pels anys de tardança». A més, ha afirmat que «cada vegada que obrim una fossa tancam una ferida».\nDesprés d’una petita actuació de la Coral, una per una, les víctimes identificades han arribat a les seves famílies. Vint-i-vuit representants de tots els voluntaris que han fet possible l’exhumació, han entregat les restes i la documentació a les famílies. Maria Antònia Oliver ha posat nom a cada una de les víctimes identificades i ha clamat: «Visca la justícia i la llibertat».\nLes víctimes que han pogut ser identificades són:\n-Joan Canyelles Capllonch (Esporles)\n-Jaume Capó Amengual (Búger)\n-Rafel Cifre Torres (Palma)\n-Llorenç Coll Sastre (Selva)\n-Gabriel Ferriol Gelabert (Felanitx)\n-Guillem Frau Moragues (Palma)\n-Mariano Galiana Galiana (Alcúdia)\n-Joan Losa Campomar (Pollença)\n-Gaspar Macià Ventaloni (Campanet)\n-Baltasar Moyà Bauzà (Capdepera)\n-Ignasi Picornell Femenies (Palma)\n-Miquel Ques Torrens (Sencelles)\n-Tomàs Seguí Seguí (Esporles)\n-Pedro Vallespir Amengual (Costitx)\nAlgunes imatges de l’acte


El CFS Mar Dénia es va enfonsar en la segona meitat davant El Pozo B (6-2)\n27 agost 2019 - 09: 45\nNingú va dir que seria fàcil la temporada, inclosa la pretemporada, per a un equip que acaba de pujar es troba en el seu camí a equips d'un alt nivell competitiu, com fins ara li ha passat al conjunt denier.\nEl seu primer rival va ser un equip dels més importants de la lliga francesa, després el filial d'un dels clubs referents del panorama nacional, i el resultat ha estat dues derrotes en els dos partits. Però Jordi Duran, el tècnic del Mar Dénia té clar que les sensacions que els seus homes estan deixant han estat molt bones.\nEn el xoc disputat al pavelló d'Archena, la formació deniera va donar una bona imatge fins que les forces els van flaquejar. Jugar de forma tan seguida dos partits a hores d'ara de pretemporada amb les cames pesades és una cosa que passa factura. A més, l'equip dianense va haver de tirar mà de dos jugadors de l'equip juvenil del Paidos Dénia.\nEl joc va estar igualat tot i que els murcians van imprimir un ritme molt alt. Els de la Marina Alta no li van perdre la cara i van saber frenar l'ímpetu del jove equip local.\nLes forces als de Duran els van aguantar fins al meridià de la segona meitat, quan encara el marcador assenyalava un estret avantatge murciana per 2 a 1. Va ser a partir d'aquest instant quan es van desmelenar els xavals del Pou B, que van elevar la seva pressió, fent que arribessin els gols.\nAl final del temps reglamentari es va arribar amb el marcador en 6 a 2, una derrota massa àmplia pel que es veu sobre la pista de joc.\nEl CFS Mar Dénia es prepara per a la seva següent compromís de pretemporada, que serà el proper dissabte en un quadrangular que es jugarà a Ibi amb la presència dels quatre equips valencians que militen a la Segona Divisió "B": Nova Elda FS, Totcable Futsal Ibi, nítida Alzira i CFS Mar Dénia. Els deniers jugaran davant el Totcable Ibi el primer partit i si guanyen jugaran la final davant el guanyador de l'altre partit. En cas de derrota jugarà davant el perdedor en el xoc de consolació.\nComentaris a "El CFS Mar Dénia es va enfonsar en la segona meitat davant El Pozo B (6-2)"


#GandiaRestaura treballa en la recuperació de tres noves pintures del patrimoni municipal | Compromís més Gandia unida #GandiaRestaura treballa en la recuperació de tres noves pintures del patrimoni municipal – Compromís més Gandia unida\nEn el marc del projecte GANDIA RESTAURA, la Direcció General de Patrimoni Històric, Artístic i Cultural del departament de Patrimoni de l’Ajuntament de Gandia ha procedit a entregar a dos reconeguts tallers de restauració tres pintures del patrimoni municipal. Vicent Pellicer i Rocher, responsable de la citada Direcció General va estar present el passat divendres 11 de setembre durant el trasllat fins el taller del restaurador Romà Calafat de la pintura “Sant Roc i Sant Francesc”, que presidia el retaule de l’altar major de l’església de l’ex-convent de Sant Roc. Es tracta d’una pintura anònima a l’oli sobre llenç de la qual, malgrat el seu deteriorament, s’aprecia una notable qualitat en la seua realització que probablement tinguera lloc a finals del segle XVII o principis del segle XVIII. “La pintura que fa unes dimensions de 220 cm d’altura per 163 cm. d’amplària, requeria urgentment la seua restauració ja que en una primera observació s’han apreciat varies capes de vernís de protecció que han enfosquit notablement la pintura. Amb tot, s’ha d’afegir el pas del temps i la brutícia acumulada de pols i provocada pel fum de les espelmes. En data no determinada la pintura va patir una més de les desafortunades “restauracions” que es van fer en altres obres d’art com ara les de Josep Camarón que presentarem restaurades a principis d’any. Així, s’aprecien repintats en cru aplicats sobre el vernís en un intent de donar-li punts de llum que contràriament, aconseguiren l’efecte contrari. Tot, sense mirament ni cap sentit dels protocols a seguir en un procés de restauració”. Altre aspecte a tindre en compte és el revers del llenç al qual se li va adherir una tela que no deixa “respirar” la pintura original. El pressupost de la restauració ascendeix a 2.945’50 €.\nPer altra banda, la restauradora Patrícia Montoro ha començat el procés de restauració en el seu taller de dues pintures: “Assumpció de la Verge Maria” i “Trencament de Glòria amb Eucaristia”, també procedents de l’ex-convent de Sant Roc. Dues pintures a l’oli sobre llenç bastant deteriorades que presenten els temes en forma d’esborrany preparat per a pintar una secció de volta en el cas de l’Assumpció de la Verge Maria i d’una cúpula, en el cas del Trencament de Glòria amb Eucaristia. Les pintures fan unes dimensions de 50 cm x 35 cm. i 66 cm x 49 cm. respectivament amb un pressupost total de 1879 €. Pel que fa al tema de l’Assumpció, “en la investigació prèvia que hem dut a terme, hem localitzat un llenç idèntic al nostre en el Museo Lázaro Galdiano de Madrid, que està atribuït al pintor valencià Vicent Castelló i Amat (1787-1860) deixeble avantatjat de Vicente López i afavorit pel rei Carles IV. Aquest artista va estar molt relacionat amb el duc de Gandia i d’Osuna, Pedro Tellez-Girón el qual, en 1841 li va encarregar l’inventari de les obres d’art del palau ducal de Gandia i de la seua valoració en maig d’aquell mateix any”. La restauració per part de Patrícia Montoro ha començat per la neteja i consolidació de la matèria pictòrica que avança de manera lenta i acurada. Poc a poc van recuperant-se les tonalitats originals que ens mostren un colorit esplendorós propi de la pintura barroca-academicista de principis del segle XIX per lo qual s’espera que el resultat siga espectacular.


Èpic Cabrerès | La llibreta virtual.\nLes dues sensacions d’Arenys del moment, Toni i Carles, han anat aquest matí al Cabrerès. A falta de la crònica oficial per part seva, a quarts de vuit enviaven una foto on se’ls veu esmorzant suposadament després de fer uns quilòmetres.\nEsperem que els hi hagi anat molt bé i segueixi la seva progressió de cara al podi.\nCom ha acabat la classificació?\nJornada d'increment de l'autoestima.\nEl dia s'ha llevat ensopit, gris, com si no volgués que la marxa d'avui es fes.\nPerò el primer símptoma que això no seria així era la temperatura, baixa però no freda. El segon símptoma: les ganes de posar-nos a prova després de la sortida d'ahir.\nHem sortit a 1/4 de vuit, els primers compassos eren de tempteig, estudiar als adversaris, definir l'estratègia tot pensant en els kms que ens quedaven, finalment hem pensat que el millor era una sortida de pau i herba, anar fent amb un sol objectiu: ser a casa a dinar cap a 2/4 de 3.\nla sortida no podia començar millor. Ens enfilàvem cap el singles des d'on es podia apreciar un mar de núvols blancs, i com a fons un cel gris.\nTot passant per camins coneguts de les nostres sortides als pantans, sentia una gran enyorança pels records inesborrables de les excursions fetes amb tot el grup.\nHem arribat a esmorzar cap a 2/4 de deu. De moment l'horari s'acomplia. Hem decidit despertar en Marc tot enviant-li una foto per fer-li dentetes. Però segur que ell encara jugava per entremig dels llençols.\nA partir de Rupit es decidia si es volia fer la ruta llarga o la curta. Tot just acabat de decidir que seria la llarga, ja ens hem trobat amb el camí ple de fang i aigua, un bon tou de fang que bé tapava una mica la roda, o bé la feia relliscar. A voltes el peu s'enfonsava en un bon toll de fang.\nLa resta de la ruta ha estat així. A les baixades s'havia d'anar molt en compte perquè el fang feia relliscar la bici i era fàcil predre'n el con control.\nAl tercer avituallament ens hem tornat a juntar però en Carles s'ha tornat a endarrerir.\nFinalment quan he arribat a meta, m'hi he trobat en Carles. No sé per on ha passat ni com s'ho ha fet però ha arribat abans que jo.\nMalgrat la dificultat del segon tram, el camí era molt bonic, dels que li hagués agradat en Roger.\nHem trobat a faltar la companyia de la colla mentre esmorzàvem però, per altra banda, ens esperonava a tirar endavant pensar que en Pep estaria fent els seus entrenaments per Collsacreu. En Roger retrobant-se amb el plat petit, i en Marc agafant forces per la propera sortida.\nFecha: 18/05/2008 18:12.\nBon cap de setmana esportiu; dos dies en els que un pensa que val la pena l'esforç d'els entrenaments si despres s'en poden recollir els fruits.\nEn Toni ha estat superior en tor moment en la cursa BTT del Cabrarès. En el primer avituallament, despres d'esmorza, ja m'ha hagut esperar 10 minuts. En alguns moments he petit de valent, si be de mica en mica he anat milloran.Poc abans de l'arribada en un riu he netejat la bici, per no tornar-la a enfangar he fet un tram per carretera, i per això he passat la meta abans que en Toni.Sense cap tipus de discussió els 10 punts són per en Toni.\nAvui era un d'aquells dies per agafar odi al fang, hem passat per camins i corriols on pedelejar era un autèntic suplici. En les baixades la bici no es podia controlar doncs el terra argilos lliscava perillosament. En les pujades la roda es clavaba a terra i l'unic opció era empenyar. Com sempre em sol passar quasi no m'he adonat de l'espectacularitat del paissatge ni de la frondositat dels boscos.\nD'aquesta cursa recordare el lloc on m'ha passat en Toni despres del primer avituallament. Era un pujada llarga, d'uns 300 metres, en veure que tots els participants la feien a peu pel seu nivell de dificultat he començat a empenyer la bici. En Toni m'ha avançat en la primera rampa i un a un ha anat passant, pedelajant sobre la seva bici, un darrera l'altre tots els corredors, coronat la pujada sobrat de forces.\nNo se si aquesta sortida es pot dir que ha estat de Pau i Herva, però jo m'he recorda't de la meva padrina i m'he panadit una i altre vagade de no haver-me quedat adormit.\nFecha: 18/05/2008 19:26.\nToni i Carles,\nEl que vareu fer el darrer cap de setmana és descomunal, immens, colossal, imponent, enorme, grandiós, sobirà, majúscul, astronòmic, titànic, ... i no segueixo tirant del diccionari de sinònims. Sí Marc, èpic em sembla la paraula més adequada.\nCrec que teniu un problema: La pedals de foc ja no us presenta cap mena d’atractiu. Si quan feu base feu més de 150km (+3000 m acumulats?) – en el cas d’en Carles 70 + 44km corrent, em costa molt de creure que la pedals de foc es pugui presentar com a repte algun.\nM’imagino que a partir d’ara haureu d’aprofitar les sortides del diumenge per anar a buscar bolets (diu que aquests dies es fan corrioles, etc.), portar algun llibre per llegir d’alt de la bici, etc. mentre ens espereu.\nEm deixeu acollonit. Ara que hi penso, m’han sortit tota una sèrie de compromisos fins Setembre i crec que fins llavors no podré sortir  – Ja puc anar pensant de tirar del llibre d’excuses, però crec que se m’acabarà ràpidament.\nFecha: 20/05/2008 21:16.\nJa hi ha classificacions del Cabrerès:\nRoger, això és el que hem de fer per intentar estar a l'alçada teva, de'n Marc, de'n Pep, etc...\nPerò ara ja tinc ganes de sortir un dia amb vosaltres. Marc, potser vindré sense motxilla, ja ho veuràs.\nFecha: 20/05/2008 22:24.\nBon nit a tothom.\nMarc, Roger, Toni, Pep, Jose, Ferran.....us participo que la 3ª edició de la Pedals de Foc Non Stop, ja té dates confirmades, aquesta prova única dins el món de la btt, se celebrarà els propers 27,28 i 29 de juny. Aquest és un raid de BTT amb llibre de ruta de 230 quilòmetres amb 6000 metres de desnivell positiu, seguint major majoritàriament l’itinerari estàndar de PEDALS DE FOC.\nEl participant haurà de triar, en el moment de fer la inscripció, quina modalitat vol fer:\nLa classificació OR NonStop és aquella en la que el participant passa pel Km. 150 abans del temps límit (21:00 h.) i acaba a Vielha on dorm plàcidament. Desnivell acumulat de 6000 metres i entre 14 i 22 hores de recorregut aproximadament.\nLa classificació de PLATA consisteix en arribar al Km. 150 després dels temps límit (21:00 h.) i dormint a Espot. Desnivell acumulat de 4200 metres i 16 hores de recorregut aproximadament. El diumenge 29 a les 8.30 h. reprendran el camí fins a Vielha, fent els 70 km. i 1800 metres de desnivell restants.\nEl BRONZE serà pels participants que arribin al Km. 105 i es queden a dormir. Desnivell acumulat de 3000 metres i 13 hores de recorregut aproximadament. El diumenge 29 de juny reprenen el camí cap a Vielha a les 5.30 h., fent els 115 Km. i 3000 metres de desnivell restants\nTothom que ho desitgi pot fer una pre-inscripció fent-nos arribar un e_mail a pedalsdefoc@pedalsdefoc.com\nPer més informació.http://www.bttgarraf.com/modules.php?name=News&file=article&sid=4\nEvidentment encara no tinc clar si serà posible plantejar-se seriosament participar-hi, però per si de cas em reservo aquestes dates. Roger ja pots començar les negociacions familiars, Pep espero que no et necessitin per fer muntages en cap festa popular, Marc en aquest cap de setmana no podras anar de gresca, Toni demana al preparador que et proposi un entrenament especial, Jose si vens suposo que a l'hora d'esmorzar encara no seras a casa teva.\nAtès el nivell de dificultat de la prova proposo una puntuació de 40 punts pel guanyador.\nFecha: 20/05/2008 22:38.\nJo ja m'hi inscric ara mateix. La meva serà la Classificació Or atès que he tingut molt bones sensacions el cap de setmana passat.\nFecha: 20/05/2008 22:49.\nToni com a la Pedals de Foc solsament acceptant 300 participants, he formalitzar la preinscripcio. En tot cas ja comentarem em calma si hi participem. Si algú més vol si vol inscriure que m'ho faci saber.\nEl text del correu electrònic que he tramès es el seguent:\nSabedor que els propers dies 27, 28 i 29 de juny de 2008 organitzeu la 3ª edició de la Pedals de Foc Non Stop voldria fer la preinscripció dels corredors Carles Mitjà i Sarvisé i d’en Toni Ribas. Quan es pugui fer el pagament vindrem personalment a la botiga de PROBAIKE del carrer Viladomat 310 de Barcelona, per portar els diners i confirmar que volem participar a la classificació de Plata.\nEspero que acuseu recepció d’aquesta preinscripció.\nFecha: 21/05/2008 12:15.\nSuposo que això deu ser una broma d'aquelles per veure qui és més mascle.\nAhir vaig veure que ja s'havien exhaurit les 300 places i que hi havia una llista d'espera.\nPerò bé, si ens donen la plaça ho haurem de fer. Quin remei.\nPer què sempre m'hi embolico?\nFecha: 21/05/2008 15:58.\nToni acavo de trucar a Probaike i de moment som 16 persones a la llista d'espera per inscriuren's a la Padals de Foc. Si falla algun dels preinscrits em trucaran. Ara hem de començar una preparació a consciència, doncs no si val espifiarla.\nAquest dissabte surt algú?.\nFecha: 21/05/2008 20:34.\nJo dissabte no sortiré perquè diumenge tinc triatló.\nBé, espero que no s'esborri ningú.\nFecha: 21/05/2008 21:28.\nDescartat – Jo la setmana del 23 al 29 de Juny estic amb la família al País Basc de vacances... o no, perquè vull fer moooooolts entrenaments secrets... En qualsevol cas, el tema és molt temptador. Hauríem de planificar la del proper any amb prou antelació per evitar cues d’espera i facilitar les tasques de negociació familiars.\nAh, i tenint en compte el que vareu fer el darrer cap de setmana, crec que és un error no apuntar-se a la categoria d’Or.\nA mi aquest dissabte em va bé, però com sempre en el meu horari habitual (11h al Calisay). O bé diumenge a les 8h si hi ha quòrum... Ja em direu el què.\nAh, entrenament secret d’avui: 28km. :-)\nFecha: 22/05/2008 22:29.\nHola nois terrestres i éssers sobrenaturals:\nUs emplaço a tots a La Volta a La Cerdanya que suposo es farà al setembre.. sinó és qüestió de tirar de cartografia..\nA veure si falla algú, tot i que la gent es prepara moltíssim per la Pedals de Foc.\nFecha: 22/05/2008 23:21.\nRoger jo sortire dissabte i si puc també diumenge.Si vols quedem a les 11 al Calisay i podirem fer una ruta clasica: Hipica de LLavaneres, Canyamars, Rupit. Sino ferem la volta que et sembli millor.\nMarc la XIV volta a la Cerdanya que organiza Probaike pel més de setembre encara no te oberta les inscripcions. Si en aquestes dates el cos encara m'aguanta m'hi apuntare, i espero que et busquis una bona parella, no fos que la tortuga guanyes la llebre.\nFecha: 23/05/2008 00:10.\nRoger, em sap greu però demà no sortiré perquè tinc recados per fer.\nEl diumenge tampoc em va bé. Encara tinc viu el record de la darrera sortida amb tu i en Carles i la pallissa que em cardàreu, i encara em cou, així és que em queda molt per entrenar.\nDesitjo que tingueu una bona sortida i que sumeu molts punts que no fos cas que al final us fessin falta.\nCarles, faig la meva sol·licitud per fer d'escorta teu a la volta a la Cerdanya. Seré el Sancho Panza, ara catalanitzat com diu en Bilbeny. Serà un honor anar darrera teu.\nMarc, que ja no surts? si vols a la motxilla puc portar-hi uns bolquers, així amb més pes també entrenaré.\nFecha: 23/05/2008 20:27.\nRoger confirme si demà et va be quedar a les 11 al Calisay, doncs en cas contari sortiria abans en solitari.\nFecha: 23/05/2008 21:21.\nNevegan per internet he trobat un historieta d'aquelles que ajuden a pujar el nivell del forum; que ens parla sobre quan les coses petites et superan. Espero i desitjo que us sembli interressant:\nUn professor, davant els seus alumnes a la classe de filosofia, sense dir ni una\nparaula, va agafar un pot gran de vidre i va procedir a omplir-lo amb pilotes de\ngolf. Després va preguntar als estudiants si el pot estava ple. Els estudiants\nvan estar d'acord a dir que sí.\nEl professor va agafar una capsa plena de perdigons i la va buidar dins el pot.\nAquests van omplir els espais buits que quedaven entre les pilotes de golf. El\nprofessor va tornar a preguntar als estudiants si el pot estava ple i ells van\ntornar a dir que sí.\nDesprés, el professor va agafar una capsa amb sorra i la va buidar dins del pot.\nPer suposat que la sorra va omplir tots els espais buits i el professor va\npreguntar de nou si el pot estava ple. En aquesta ocasió els estudiants van\nrespondre amb un sí unànime.\nEl professor, ràpidament, va afegir dues tasses de cafè al contingut del pot i,\nefectivament, va omplir tots els espais buits entre la sorra. Els estudiants\nreien. Quan el riure es va anar apagant, el professor va dir:\nLes pilotes de golf són les coses importants com la família, els fills, la\nsalut, els amics, l'amor,sortir en bici o anar a corre, coses que t'apassionen. Són coses que, encara que\nperdéssim tota la resta i només ens quedessin aquestes, les nostres vides encara\nEls perdigons són les altres coses que ens importen, com la feina, la casa, el\nSi primer posem la sorra en el pot, no hi haurà espai per als perdigons, ni per\na les pilotes de golf.\nEl mateix passa amb la vida. Si utilitzem tot el nostre temps i energia en les\ncoses petites, mai no tindrem lloc per a les coses realment importants.\nPara atenció a les coses que són crucials per a la teva felicitat. Juga amb els\nteus fills, dóna't temps per anar al metge, ves amb la teva parella a sopar,\npractica el teu esport o afecció preferida. Sempre hi haurà temps per netejar la\ncasa, per reparar la clau de l'aigua, ...\nOcupa't primer de les pilotes de golf, de les coses que realment t'importen.\nEstableix les teves prioritats, la resta només és sorra."\n" Que bé que em facis aquesta pregunta! El cafè és per demostrar que encara que\nla teva vida et sembli plena, sempre hi ha lloc per a un parell de tasses de\ncafè amb un amic, despres de la sortida amb bici."\nFecha: 23/05/2008 22:05.\nMolt bo Carles; jo me’l sabia amb cervesa enlloc de cafè, però tan se val. La versió que m’havien explicat només incloïa l’amor, el proïsme, i d’altres eufemismes transcendentals en la categoria de les pilotes de golf – deixant la bici i l’anar a córrer en la categoria dels perdigons. Em tranquil•litza veure que la teva versió s’ajusta més als meus cànons. El teu compte em proporciona ara una immensa pau interior... \nDemà a les 11h al Calisay – La ruta em sembla bona.\nEstàs més que disculpat. Jo ja fa temps que he entès que estàs en una altra lliga.... Molta sort el diumenge – Objectiu: Quedar entre els 19 primers?\nFecha: 23/05/2008 22:34.\nFe d’errata: Volia dir “el teu conte”, i no el “compte”... no sé quins comptes estaria fent... :-)\nFecha: 23/05/2008 22:36.\nA Barcelona està caient un ruixat, i no em dona la impressió que vulgui parar en breu – No sé si pujar a Arenys. Potser millor m’estimo assegurar i sortir demà… ara et truco.\nFecha: 24/05/2008 08:53.\nRoger si fa bon temps sortirem demà. Quan m'has trucat he anat al balcó i he vist un cel molt encapotat, pel que m'he decidit anar a la biblioteca per redatactar l'última PAC d'aquest semestre. En mirar Arenys des del balcó he recordat, per un enigmàtic procés d'assimilació com el de Proust i la seva madelena, la "finestra de Yohari" on s'explica que la realitat es pot veure des de 4 punts de vista, en funció de qui l'observa:\nLa zona oberta és la que un mateix coneix i la que coneixen també els altres, la zona que és coneguda per mi i no pels demés és la la zona d'intimitat, la tercera és la zona coneguda pels demés i no per mi, l'anomenada cega i finalment la zona que no és coneguda ni per mi ni pels demés, és la zona del subconscient.\nBe no foto més rotllos i vaig a ser productiu, no fos que s'em tanques la finestres pels morros.\nFecha: 24/05/2008 10:10.\nAvui no estava massa inspirat per redactar l'ùltima PAC del semestre , em faltva aquell estat d'embriagesa que fa que el boligraf prengui vida i escrigui sol. El pas del Temps s'em feia etern.Per atzar ha caigut a les meves mans un llibres de poemes on hi ha escrit el següent:\nPerò de què? De vi, d'esport, de poesia o de virut, com més us plaga. Però embriagueu-vos.\nI si a vegades, sobre el seient de la bici en el cim de les muntanyes, sobre l’herba verda d’un prat verd, dins la solitud trista de la vostra cambra, us desperteu, ja disminuïda o desapareguda l’embriaguesa,\npregunteu al vent, a l’ona, a l’estel, a l’ocell, al rellotge, a tot el que fuig, a tot el que gemega, a tot el que roda, a tot el que canta, a tot el que parla, pregunteu quina hora és; i el vent, l’ona, l’estel, l’ocell, el rellotge, us contestaran: “És l’hora d’embriagar-se! Per no ser esclaus martiritzats del Temps, embriagueu-vos incessantment! De vi, d'esport, de poesia o de virtut, com més us plaga”.\nFecha: 24/05/2008 14:12.\nja veig que com mes dura es la proba mes satisfacció i autestima.\nCarles i Toni us mereixeu els punts de dues o tres sortires\nVeig que pedals de foc ba en serio, tinc moltes excuses per no participari.\ndiumenge jo sortiré, tornaré a mirar la libreta per si surt algu.\nFecha: 24/05/2008 18:38.\nPep jo demà a les 8 sere al Caliay, ves pensan la ruta.\nFecha: 24/05/2008 18:55.\nDubtava si fer algun comentari vist el que avui s'ha escrit.\nDavant de tant nivell intel·lectual i físic. Davant de tanta capacitat filosòfica, racional i muscular, no em veig capaç d'estar al nivell i he de cercar refugi en altres activitats.\nL'únic que em resta és apretar les dents, mentalitzar-me del sacrifici a fer per poder seguir la vostra estela, si més no la física, car en la part intel·lectual poca cosa hi tinc a fer.\nQue vagi molt bé demà, si no plou.\nFecha: 24/05/2008 20:29.\nAutor: marc (un humil ciclista)\nDisculpeu la meva desconnexió absoluta de la bicicleta durant aquesta setmana i la que ve. Aviat estaré aquí intentant deixar en evidència a alguns que veig que estan molt segurs de les seves forces..\nMentrestant us desitjo molt bones sortides i que penseu que aviat el de la Rocky tornarà per aquí..\nPD: Demà surto a estirar les cames a la marxa, cosa ràpida.\nFecha: 24/05/2008 21:11.\nintentaré estar a l'altura\nFecha: 24/05/2008 21:58.


Vilabertran - Casa en venda d’obra nova per estrenar amb ascensor privat a Vilabertran Ref. 19089\nMagnífica casa en venda en el nucli de Vilabertran, de planta baixa i dues plantes pis, amb garatge i pati posterior. La planta baixa disposa d’un garatge per a un vehicle, una gran sala de 51 m² i un pati posterior de 14 m². La planta primera disposa de menjador-estar, cuina independent, una habitació doble i una cambra de bany. La planta segona té 4 habitacions, una cambra de bany i un bany petit. La superfície de l’habitatge és de 190,60 m², més 16 m² de garatge. La superfície construïda total és de 246 m².


Unió de Pagesos reclama amb tractorades arreu del país mesures urgents de suport a l'agricultura i la ramaderia La República\nACN Lleida.-Unió de Pagesos ha dut a terme aquest dilluns una dotzena de tractorades i marxes lentes de vehicles en diferents indrets del país en defensa de l’activitat agrària i […]\nACN Lleida.-Unió de Pagesos ha dut a terme aquest dilluns una dotzena de tractorades i marxes lentes de vehicles en diferents indrets del país en defensa de l’activitat agrària i del territori. Sota el lema ‘Ara, més necessaris. Ara, més pagesia’, el sindicat exigeix a al Ministeri i al Departament d’Agricultura diferents mesures urgents de suport a l’agricultura, ramaderia i silvicultura que n’assegurin la continuïtat. Unió de Pagesos reclama que tots els sectors agraris puguin guanyar-se la vida “dignament” i, entre altres, demana destinar ajuts de la PAC a aquells sectors que s’han vist afectats per la crisi de la covid-19 i que pitjor ho estan passant. També denuncia l'”amenaça” que suposa la implantació “massiva” d’energies renovables.\nAmb aquestes protestes arreu del territori, Unió de Pagesos ha volgut posar en valor la importància del sector i, en aquest sentit, reclamar un conjunt de mesures als governs espanyol i català per garantir-ne la seva continuïtat. El coordinador del sindicat a Lleida, Josep Sellart, ha denunciat les dificultats que estan travessant diferents sectors agraris, sobretot aquells més afectats per crisi de la covid-19 per tenir una major dependència del sector de la restauració. Entre les mesures, el sindicat demana que es faci un “bon ús” dels nous ajuts de la Política Agrària Comuna (PAC) i dels fons de recuperació econòmica per als sectors més afectats per les dificultats de distribució i per la caiguda de preus en origen, així com per les adversitats climàtiques. Davant les dificultats de distribució i la caiguda de preus, Unió de Pagesos reclama, tant al Ministeri com al Departament d’Agricultura, que utilitzin els fons del període transitori de la Política Agrària Comuna (PAC) i els fons de recuperació econòmica addicionals del Pla de Desenvolupament Rural (PDR) 2021-2022 per atendre els sectors afectats per les restriccions derivades de la pandèmia i els que s’han vist afectats per circumstàncies excepcionals o per l’evolució del mercat. A la vegada, reclama ajuts extraordinaris de minimis per a la recuperació econòmica permesos per la Unió Europea. En relació amb la PAC, Unió de Pagesos reclama l’establiment de la figura de l’agricultor actiu i pràctiques equivalents considerades com a pràctiques agrícoles beneficioses per al clima i el medi ambient perquè no sigui obligatori abandonar capacitat productiva. A més, demana la regulació de la revenda a pèrdues i la quota que determina la posició de domini a la cadena alimentària i l’equiparació de les cotitzacions de la pagesia quan aquesta contracta treballadors per compte aliè. D’altra banda, Unió de Pagesos exigeix al Govern un decret llei que deixi sense efecte les obligacions addicionals del Decret de fertilització i dejeccions ramaderes per ajustar-lo a les mesures europees. El sindicat també demana la modificació del decret d’ordenació de les explotacions ramaderes per limitar-ne la dimensió i eliminar-ne l’obligació de la tanca perimetral, així com l’actualització del concepte d’Unitat de Bestiar, la modificació de la distància entre granges d’aviram i porcí, i blindar i protegir les granges de verres. També cal estendre a tots els sectors els preus sectorials de referència de l’Observatori Agroalimentari de Preus.Pel que fa la defensa de l’espai agrari, el sindicat denuncia la “depredació” de les zones agrícoles amb el model d’implantació “massiva” de les energies renovables. Unió de Pagesos també lluita per la supervivència del Delta de l’Ebre davant l’estratègia del Ministeri de Transició Ecològica que implica deixar-lo retrocedir.Una trentena de tractors recorren els carrers de LleidaUnió de Pagesos ha dut a terme aquest dilluns una dotzena de tractorades i marxes lentes de vehicles en diferents indrets del país. A Lleida, la protesta ha aplegat una trentena de tractors, a més de vehicles i furgonetes. Els participants s’han concentrat en una esplanada situada entre el Decathlon i MediaMrkt, des d’on han iniciat la marxa lenta cap al pont de la Universitat i han continuat per l’avinguda Catalunya, rambla d’Aragó, avinguda de Balmes, fins a la plaça Ricard Viñes, on ha finalitzat. Els assistents no han abaixat del vehicle en cap moment i tampoc s’ha llegit cap manifest, davant la situació sanitària per la pandèmia.


Diari Valldigna: Este cap de setmana Sant Antoni, la festa dels animals a Tavernes\nEste cap de setmana Sant Antoni, la festa dels animals a Tavernes\nLa Comissió de Festes Sant Antoni Abat, Gerson i l’Associació d’Amics del Cavall de la Valldigna, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Tavernes, han organitzat diverses activitats per a celebrar la festivitat de Sant Antoni durant els dies 22, 23 i 24 de gener.\nDivendres, 22 de gener. Desfilada amb nou cavalls per a entrar el pi al passeig País Valencià. L’acte començarà a les 19 hores des del carrer Major.\nDissabte, 23 de gener. Segona edició del Correcan (cursa amb gossos).16.30 hores. Pavelló Municipal d’Esports. 17 hores: exhibició eqüestre a la pista posterior del col·legi Alfandech. 19.15 hores, cercavila en honor a Sant Antoni. 20.30 hores, tradicional cremada del pi al passeig País Valencià, amb sopar, mistela, carn i embotit.\nDiumenge, 24 de gener. Missa i sermó en honor a Sant Antoni, a les 10.30 hores a l’església Sant Pere. Després, cercavila acompanyant el sant, des de l’església fins al Passeig Colón, on tindrà lloc una dansada de balls popular i la benedicció dels animals.\nAnònim 21 de gener de 2016, a les 15:08\nVisca Sant Antoni del porquet!!!