Intersindical Valenciana manifesta que el Consell camina per fòrmules velles i inoperants | Intersindical Valenciana\nIntersindical Valenciana manifesta que el Consell camina per fòrmules velles i inoperants\nIntersindical Valenciana considera que el Consell de la Generalitat Valenciana manté fòrmules velles que no han servit per la creació d’ocupació, reactivar l’economia ni millorar la vida de les valencianes i valencians. El Sindicat fa aquesta afirmació després de la constitució de la Mesa del Diàleg Social “Acords per la Comunicat Valenciana” que va tindre lloc ahir dijous 3 de març.\nPer al Sindicat, aquestes fòrmules ja han estat practicades al País Valencià des de fa molts anys sense que tingueren una repercussió positiva per a les treballadores i treballadors valencians. En 1993 es va subscriure l’Acord per l’Ocupació, la Solidarirat i la Competitivitat; l’Acord Valencià per l’Ocupació i la Formació va ser signat per al període 1996-2000; el Pacte Valencià pel Creixement i l’Ocupació ho va ser per al període 2001 – 2006 i el PAVACE II contemplava el període 2009 – 2013.\nIntersindical Valenciana creu que l’actual Consell hauria d’haver aprés de les experiències negatives de tots els acords de “concertació social” abans esmentat i haver fet una auditòria dels mateixos per evitar cometre les mateixes errades del passat. Des del Sindicat, es considera que repetir, cada cert temps, les mateixes formulacions genèriques, objectius i propostes i procediments respecte la situació laboral, social i econòmica del país però sense avaluar els seus resultats és una pèrdua de temps i de recursos que s’haurien de destinar a aplicar polítiques reals i actives per rescatar les persones.\nEn eixe sentit, la Intersindical Valenciana es mostra molt crítica en considerar que tot aquest entramat de meses tècniques és un artefacte burocràtic inútil per justificar els 5,2 milions d’euros anuals que es repartiran entre la CIERVAL, UGT i CCOO que preveu la mal anomenada “llei de participació i col·laboració institucional”. El Sindicat considera que eixos diners haurien de destinar-se a les polítiques socials i no a finançar tres organitzacions que cobraran de totes les valencianes i valencians per participar en les meses del “diàleg social”. No és comprensible que es reivindique la concertació social i el diàleg social però que després es faça caixa per participar-hi, afirma Intersindical Valenciana. Eixa participació hauria de ser no retribuïda i pagada per cada entitat dels seus recursos propis.\nPer altra part, el Sindicat creu que en compte d’apostar pels pactes econòmics fets des de dalt, des de les burocràcies sindicals i patronals, cal potenciar els pactes territorials, des de la base, des de les localitats i les comarques, amb tots els agents econòmics, el món cooperatiu, el conjunt de sindicats, les xicotetes i mitjanes empreses, les administracions locals…per potenciar, de veritat l’economia valenciana i el seu teixit productiu i per generar ocupació, millorar els salaris, i la vida de les valencianes i valencians.\nIntersindical Valenciana, que es mostra decepcionada amb l’actuació del Consell en aquest assumpte, considera que la societat valenciana no pot esperar quatre mesos a que els denominats “agents socials” arriben a un acord en creixement econòmic, recuperació social i polítiques públiques mentre estem davant d’una situació d’emergència social. Per això, reclama el Consell que faça política rápida i decidida en matèria laboral i econòmica per abordar les justes demandes de les valencianes i valencians.\nFinalment, Intersindical Valenciana adverteix que es mostrarà vigilant sobre les meses de diàleg social per evitar, com ha passat en anterior ocasions, que es vulneren els àmbits legals de negociació i representació sindical.


Elter, el portal d'Osona - Carnaval ciclista\nDurant tres dècades, des de finals dels 60 fins a finals dels 90, estols de vigatans van participar al carnaval ciclista amb disfresses que cada any s’organitzava el primer diumenge d’octubre. Els antecedents, una mica confusos, cal buscar-los en dues modalitats ciclistes diferenciades: la Volta als Hostals de la Penya Trukof de Manlleu (a finals dels 50) i les excursions dominicals en bicicleta protagonitzades a finals dels 60 per joves vinculats als escoltes, als aspirants d’Acció Catòlica i al col•lectiu Activitats Joventut 68 de Vic.\nLa Penya Trukof de Manlleu, liderada per Vicenç Muntàñez (l’alter ego del professor Trukof) es va constituir després de la guerra; formada per un grup demanlleuencs de la broma, entre els quals hi havia, com a caps visibles, Armand Quintana, Tori Quintana i Ramon Camps, les activitats muntades per aquesta colla van ser molt diverses. A més d’organitzar funcions teatrals, com la representació de Don Juan Tanorio, en una versió satírica de Llambrochs, escrita en un català disfressat de castellà, amb la intenció de fer befa de la prohibició de parlar la llengua del país, la Penya Trukof va escenificar unes jornades d’instrucció voluntària a la plaça Fra Bernardí, que en ple franquisme feien vestits en calçotets i samarreta, enmig de la boira i a primera hora del matí. Va ser en aquesta època que es van treure de la màniga la Volta als Hostals, una cursa ciclista esbojarrada, amb parada obligada a tots els bars que trobaven pel camí. Va ser la predecessora de la Vic-Bojons.\nTot i que la memòria dels inventors de la Vic-Bojons no arriba a concretar la data d’inici, sembla que la primera edició es va celebrar l’any 1968. A la primera època, la sortida dels ciclistes es produïa a sota del casal d’Acció Catòlica; i d’allà, la comitiva es dirigia pedalant cap a Calldetenes, Sant Julià, el Coll de Romagats i el Molí de Bojons, on començava una contrarellotge fins a la Cantina. Finalitzada la cursa, s’organitzava la tornada a Vic, on tothom arribava a la plaça Major abans de dinar. Més endavant, abans que s’instaurés el costum de sortir de la plaça de la Presó de Vic (el lloc que finalment es va acabar imposant), els ciclistes durant una temporada van sortir del Prat de la Riera, on un jutge feia sonar un xiulet i tothom corria cap a les bicicletes, a la manera de la cursa automobilista de Le Mans.\nCal dir, però, que no tots els participants en el carnaval rodat eren ciclistes, ja que una part es limitaven a participar-hi en cotxe o moto, tal com sol passar amb les curses ciclistes oficials, que acostumen a estar formades per una llarga caravana de vehicles de tota mena, que tanca el cotxe escombra que recull els dissidents del pedal, o aquells que, per un motiu o altre, no poden continuar.\nEn successives edicions, el caràcter eminentment esportiu de la prova, va anar perdent terreny en benefici de la conya i les disfresses dels participants, cada vegada més espectaculars, així com l’aspecte de les bicicletes, que van començar a diversificar-se en forma de carro, tàndem, vagons d’un tren, patinets i tota mena d’artilugis sobre rodes. Però la característica més singular de la Vic-Bojons durant trenta anys va ser que, a més de pedalar, els ciclistes s’aturaven a tots els bars del recorregut (les metes volants) a fer l’obligada barreja de moscatell amb anís. A finals dels 70 i principis dels 80, coincidint amb la creació del Periple Pantaner de Sau, es va produir l’adhesió massiva dels membres de l’Esbart Recreatiu Palafox a l’aventura ciclista. La seva participació, però, va ser molt personal, ja que en comptes de fer el recorregut en bicicleta, molts el feien enfilats a la caixa d’un camió, armats amb instruments musicals, des d’on amenitzaven sense descans les evolucions dels esforçats ciclistes.\nDe mica en mica es van anar establint costums que van arrelar, com el brindis compartit al bar Ca la Nena de Calldetenes, on Carles Baranera Calvino oficiava de mestre de cerimònies mentre entonava el seu famós crit Atleeeeeeeeeeeeeeetic!!!, que proferia des del fons de l’ànima (fins a quedar sense respiració) i que era corejat per tots els ciclistes. El mateix Calvino també era el conductor del mític vehicle conegut amb el nom de “Bar-amb-volant”, un jeep carregat amb una gran bóta de vi que estava a disposició de tothom que tingués set.\nBen aviat es van començar a veure guerres de sifons a la Cantina, durant l’esmorzar. Amb el pas dels anys, en aquest mateix lloc també s’hi va començar a fer el dinar. Fins que a la dècada dels 80, l’àpat va passar a celebrar-se al Pla de la Font. En aquest idíl·lic paratge, la gent primer menjava els aliments que portava preparats de casa; però al cap de poc, el dinar col·lectiu ja es va preparar in situ. Si un any el menú era de mongetes amb botifarra, l’altre es cuinava una gegantina paella. L’ambient sempre era d’eufòria i molta alegria, uns ingredients que pujaven de to després de les postres, quan arribava l’hora del cafè-concert amenitzat per l’acordionista Lluís Marín, que prologava l’entrega de premis simbòlics atorgats per diferents establiments.\nDesprés del fi de festa i l’entrega de premis, s’organitzava la tornada, amb tots els ciclistes agrupats, fins a la plaça Major de Vic, on tothom s’acomiadava fins a l’any següent, davant les cares al·lucinades dels vigatans que observaven els insòlits esportistes, que en alguna ocasió passaven del centenar. La tipologia dels esbojarrats aventurers era molt variada: solters, casats, avis, adolescents, mestresses de casa, estudiants… Tothom hi tenia cabuda.\nEn el transcurs de les diferents edicions, les disfresses van ser molt variades: infermeres, capellans, gambes, monges, toreros, guàrdia civils en patinet, caralls gegants, cowboys en tartana, bombers, putes, àvies, negres, astronautes, ferroviaris, Charlots, els germans Marx, catalans amb barretina, vedets, pollastres sintètics a pedals… Sovint, alguns participants s’agrupaven en comparses i al costat d’un grup de lloques exòtiques, hom podia veure una confraria de pans de pessic amb cames que amb prou feines podien respirar, un grup de tietes aflamencades en atur, una colla de Cleopatres, un grup infantil de troglodites, nadons adults vestits amb bolquers, devots de la secta Hare Krishna o vikings cornuts. Aquest era l’encís de la Vic-Bojons, una bertranada surrealista, una solemne romeria etílica, amb desfilada de ginys científics.


Ucraïna es retira d'Eurovisió 2019\nMaruv, la representant ucraïnesa, va renunciar arran de les pressions pels seus vincles amb Rússia\n6 min. Barcelona 27/02/2019 19:02\n651x366 Maruv interpretant 'Siren Song', la cançó amb què va guanyar la selecció / REUTERS Maruv interpretant 'Siren Song', la cançó amb què va guanyar la selecció / REUTERS\nUcraïna es retira d'Eurovisió de manera oficial i definitiva. La televisió pública del país ho ha anunciat avui després que els últims dies es posés en dubte la seva participació i la de la seva representant, Maruv, al festival. La cantant, de 27 anys, havia rebut pressions per renunciar a participar al festival arran dels seus vincles amb Rússia –tenia programats diversos concerts al país de Putin– i, finalment, dimarts va claudicar i va anunciar que no representaria el seu país en l'edició 2019 d'Eurovisió.\nMaruv va resultar la guanyadora del ‘Vidbir’, el programa per seleccionar la candidatura ucraïnesa a Eurovisió el dissabte a la nit. Amb ‘Siren Song’ i 12 punts, superant en un al segon classificat, cumplia amb el seu paper de favorita. De fet, va ser la proposta amb més suport del televot. Però el somni dels seguidors no va durar ni dos dies: el dilluns l’UA:PBC –la televisió pública del país—va anunciar en un comunicat oficial que Maruv quedava descartada per no ser una bona “ambaixadora cultural d’Ucraïna” de manera que farien una nova tria per via interna.\nAbans d’aquesta cancel·lació, la seva candidatura ja s’havia anat complicant a través de múltiples senyals des de la gala final. D’entrada, el guanyador del ‘Vidbir’ sempre tenia el dret a ser el seu representant eurovisiu. Això va romandre així fins el darrer moment de la gala final d’aquesta edició. Justament abans de donar a conèixer els resultats el presentador va fer incís en què la victòria ja no era garant d’aquest dret; una intervenció sospitosa i que va fer detonar les alarmes.\nA més, durant la valoració de Maruv es va viure un moment d’alta tensió. Jamala, membre del jurat i guanyadora d'Eurovisió l'any 2016 amb '1944', va voler preparar-la per a les entrevistes i rodes de premsa que li esperarien en cas de ser seleccionada. Aleshores li va preguntar: “Maruv, tinc una pregunta més que incòmoda per a tu: Crimea és Ucraïna?”. Amb expressió paralitzada i seriosa, l'artista va respondre: "Ucraïna, esclar". Això va provocar reaccions de tot tipus als espectadors de tota Europa que seguien el ‘Vidbir’. Les xarxes es van omplir de mems ràpidament, però sobretot de dures crítiques en veure que, un cop més, s’estava polítitzant el festival. A plató, en canvi, només es van sentir aplaudiments. Crimea a dia d’avui segueix sent un assumpte sensible i que hi ha una guerra oberta entre ucraïnesos i russos a la regió de Donbass, que des del 2014 s'ha endut la vida de milers de civils.\nFins i tot el vice primer ministre, Vyacheslav Anatoliyovych Kyrylenko, ja feia torontollar la seva participació en tuitejar: “El representant d'Ucraïna no pot ser un artista que ha fet una gira a l'estat agressor, planeja fer-ho en el futur i no hi veu res d’inacceptable en això”, referint-se als dos concerts que l’artista tenia planejats a terres russes. Cal remarcar que Maruv, com molts altres ciutadans ucraïnesos, té familiars i passaport russos.\nLes sospites d’un més que possible boicot cap a la cantant van resultar evidents davant el silenci de la pàgina oficial d’Eurovisió. De les tres finals més que varen tenir lloc el dissabte a la nit, totes les candidatures escollides varen ser immediatament reconegudes públicament com a efectives. Totes, menys Ucraïna.\nCom a conseqüència de tot plegat, Maruv –que és una de les estrelles més reconegudes del panorama ucraïnès– va postejar el dia següent al seu perfil de Facebook les dures clàusules que l’UA:PBC li imposava en un nou contracte que havia de signar en 48 hores si volia ser la representant. Maruv exposa que el principal problema no és la cancel·lació dels shows a Rússia, sinó que es queixava per la falta de finançament en el seu viatge a Tel Aviv, la impossibilitat d’improvisació o d’oferir entrevistes sense l’autorització de la cadena.\nEn definitiva, li posaven un seguit de traves i clàusules abusives que, en cas d’incomplir-ne alguna, desembocarien en una multa d'uns 65.000 euros. L’artista també va revelar que al menys tres països li havien oferit prèviament ser la seva representant. Tanmateix, ella ho havia rebutjat perquè el seu país sempre era la primera opció. “Soc ucraïnesa i estimo Ucraïna. Però no estic preparada per actuar amb eslògans (...) Sóc músic, no un bat en l'àmbit polític”, va publicar. "Si ho signo, em converteixo en esclava", escrivia al final del post.\nL’executiva de la cadena pública Oleksandra Koltsova ha declarat que el contracte és semblant al d’anys anteriors, que la multa mai s’ha arribat a efectuar i que només difereix en la prohibició d’actuar a Rússia.\nEn no arribar a un acord i fer-se oficial que no seria la representant, alguns dels altres participants—com Freedom Jazz i KAZCKA, els segon i tercer classificat—van fer públic el seu suport a Maruv i van declinar l’oferta de l’UA:PBC a mode de protesta.\nAquest no és el primer cop que els conflictes russo-ucraïnesos esquitxen el festival eurovisiu. La polèmica més recent es va produir fa dos anys. Aleshores era precisament Ucraïna qui organitzava el festival i qui va denegar l’entrada al país a Yulia Samoylova, la participant que Rússia havia escollit. Samoylova havia comparegut a Crimea entrant per Rússia, cosa que les lleis ucrïneses penalitzen des del 2015 amb l’impediment de tornar a entrar al país. Rússia era plenament conscient d’aquesta legislació abans de triar representant, però va tirar endavant i es va queixar a la UER (Unió Europea de Radiodifusió), l’ens organitzador del festival. Després d’un tens i dens període de diàlegs, es va retirar de la competició i va tornar l’any següent amb Samoylova. Al 2018, i per primer cop des que es van implantar les semifinals, Rússia no es va classificar per a la final.\nEnguany el representant de Rússia és un vell conegut: Sergey Lazarev. El rus ja va participar al 2016 amb ‘You are the only one’. Preferit a les cases d’apostes i amb una escenografia memorable, va acabar tercer; just per darrere d’Austràlia i Ucraïna. Precisament Jamala va ser qui va guanyar amb el cru i polèmic tema ‘1944’, una història que la seva àvia li havia contat sobre l’invasió de la Crimea tàrtara per part dels russos en el marc de la Segona Guerra Mundial.


Apareix una llúdriga morta a la desembocadura del Besòs | betevé\nApareix morta una llúdriga al Besòs hores després d’albirar-se la presència d’aquest animal\nEn 10 dies dies se sabran els resultats de la necròpsia de l'animal, una espècie que s'havia tornat a albirar al tram final del riu\nSarai Sarroca | dimarts, 26 de gener del 2021, a les 16.27\nPoques hores després que es fotografiés una llúdriga al Parc Fluvial del Besòs, n’ha aparegut morta una a prop de la desembocadura, tal com mostra una imatge que s’ha fet viral a les xarxes socials.\nacabo d'assabentar d'aquesta notícia i vist la foto . Ahir van recollir una lludriga morta a la desembocadura del #riubesos . ( foto del tuiter @XavierRomeraC ) pic.twitter.com/Ijibk1lPnt\n— Paco Torres (@serrotocap) January 25, 2021\nPendents de la necròpsia\nJuli Mauri, biòleg del Zoo de Barcelona, confirma que els Agents Rurals van recollir l’animal diumenge i que dilluns li van fer la necròpsia al Centre de Fauna de Torreferrussa per saber les causes de la mort. Mauri apunta que l’animal estava molt prim i desnodrit i no tenia cap mossegada ni atac de cap animal.\nTambé apunta que el comportament de la llúdriga abans de la mort era sospitós i que “probablement patia alguna patologia. És estrany que es deixés veure a plena llum del dia”.\nFonts del Departament d’Agricultura i del Territori i Sostenibilitat asseguren que els resultats de la necròpsia no se sabran fins d’aquí a 10 dies i que també se li han fet proves per saber que no hagués consumit tòxics.\nProblemàtica dels gossos deslligats\nMauri, d’entrada, descarta l’atac d’algun gos, però assegura que la presència de gossos deslligats “no ajuda” al restabliment de l’animal al Parc Fluvial del Besòs, ja que “tenen l’instint de seguir el rastre de qualsevol animal“.\nAlguns ciutadans, però, han mostrat la seva indignació a les xarxes socials, com Jaume Albaigès: “Aquell dia, desenes, potser centenars de gossos campaven lliurement per les dues ribes del riu i fins pel mig de la llera”.\nPaco Torres, un altre ciutadà, va escriure: “Ja podeu deslligar als vostres gossos”, Moisés Moreno apunta que “diumenge el Parc Fluvial del Besòs era tot una gimcana de comportaments incívics, gossos i persones dintre de la llera, brutícia, crits, música a tot volum” i, Xavier Romera, apuntava “problema resolt”, en sentit irònic.\nManel Gómez, fins i tot qüestiona la viabilitat del parc com espai apte per a la llúdriga: “Malauradament no és sols diumenge, són tots els dies: entre tots la van matar i ella sola es va morir”, assenyala. També apunta que la presència de gossos deslligats, la massificació de gent i un ús indegut de l’espai és massa pressió per un riu com el Besòs.\nLa majoria de comentaris apunten a la necessitat de portar els gossos lligats per no alterar les llúdrigues, així com més vigilància de les autoritats locals.


EMAP es planteja horaris específics per a l'esquí de muntanya - FÒRUM.ad\nEMAP es planteja horaris específics per a l’esquí de muntanya\nOn: 04/06/14 17:26\nLa nova direcció general d´EMAP, la societat que gestiona Arinsal i Pal, treballa en una fórmula que permeti la convivència entre els esquiadors de muntanya i els d´alpí als camps de neu que gestiona. Josep Marticella assegura que es busca una regulació a través d´horaris específics tant de dia com quan es fa fosc. No es descarta habilitar espais concrets per als esquiadors de muntanya, com a solució intermèdia que satisfaci tothom.\nSi la temporada passada el sector de Pas de la Casa-Grau Roig va trobar una solució al conflicte entre esquiadors de muntanya i d´alpí amb circuits específics, EMAP es planteja una altra solució.\nEl nou director general de la societat que gestiona els sectors de Pal i Arinsal es planteja regular aquesta convivència a través d´horaris específics. La fórmula passaria per habilitar espais específics durant les primeres hores del matí i després del tancament perquè els practicants de l´esquí de muntanya ho facin amb tota seguretat i evitar malaurats incidents.\nEMAP no descarta tampoc habilitar circuits específics com ara els que té SAETDE i per això també estan buscant patrocinadors que puguin col·laborar en el patrocini d´aquests circuits, ja que segons Marticella en alguns indrets s’haurien de fer “actuacions que poden ser més costoses”.\nLa convivència entre aquestes dues disciplines de l´esquí és una assignatura que té Ski Andorra. Marticella opina que l´ideal seria arribar a un acord unitari per a tots els camps de neu però ho veu complicat per les especificitats de cadascun.\nHa afegit que la problemàtica amb la qual es troben a l´hivern també es trasllada al bike park. Per això treballen ja des d´aquest estiu per poder fer més fácil la convivència entre els vianants i els ciclistes amb una organització millor dels circuits.\nPrevious Post: Horaris de tancament obligatori per a oficines i comerços per la visita d’Hollande\nNext Post: Cloenda dels tallers de la gent gran d’Escaldes


El CSIC i ANCES signen conveni de col·laboració – Xarxa de Centres d'Empreses Innovadores de Lleida\nEl CSIC i ANCES signen conveni de col·laboració\n17 març, 2015 | ceeilleida, xarxacei, xarxaceilleida\nPer a la promoció de l’emprenedoria i la creació d’empreses de Base Tecnològica.\nEl Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) i l’Associació Nacional de CEEIs Espanyols (ANCES) uneixen esforços per incrementar la cooperació i impulsar les empreses tecnològiques.\nEl Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC) i l’Associació Nacional de Centres Europeus d’Empreses i Innovació (ANCES) han signat un conveni de col·laboració per fomentar l’emprenedoria i la creació d’empreses de base tecnològica. El CSIC aportarà assessorament cientificotècnic a les empreses dels 29 Centres Europeus d’Empreses i Innovació que conformen l’associació a través dels quals aquesta promou el desenvolupament econòmic i industrial.\nSegons s’estableix en l’acord rubricat pel vicepresident d’Organització i Relacions Institucionals del CSIC, José Ramón Urquijo, i el president ANCES, Álvaro Simón de Blas, ambdues entitats col·laboraran per fomentar la promoció de la transferència de tecnologia.\nL’associació oferirà l’accés dels investigadors del CSIC als programes formatius i a les diferents activitats i serveis que posa a disposició dels emprenedors. L’objectiu d’aquest acord és fomentar la transferència de coneixement, permetent que els resultats científics arribin al sector empresarial.\nEl conveni, que se signa per un període de tres anys, també estableix que aquells investigadors del CSIC que vulguin posar en marxa una empresa puguin disposar del tutoratge de l’associació per elaborar els seus plans de negoci, comptant amb un seguiment en les primeres fases de la posada en marxa de les empreses.\nPer tal de donar suport al emprenedoria i la creació d’empreses de base tecnològica el conveni també contempla, per exemple, que l’associació ofereixi els serveis de la seva xarxa de vivers d’empreses al CSIC o que s’informi a les empreses d’aquests vivers de la oferta tecnològica protegida mitjançant patents.


Finalitza la primera fase de les obres de la façana del Palau de Requesens\nEl projecte de rehabilitació del Palau de Requesens ja ha finalitzat la seva primera fase. La segona fase s’iniciarà com a molt tard al 2021 i es focalitzarà a l’interior de l’immoble.\nJa ha finalitzat la primera part de les obres de la façana del Palau de Requesens. Es tracta d’un projecte que es va iniciar l’any 2017 i que té com a objectiu treballar amb el MNAC per aconseguir que el Palau esdevingui un centre d’interpretació de l’Època del Renaixement.\nDe moment, doncs, ha finalitzat la primera fase que es va iniciar al gener del 2019 i ha consistit en la rehabilitació de la façana de la Plaça del Palau, el reforç de l’estructura en les parts més malmeses i la millora de la coberta i retirada dels elements superposats al terrat. El Palau està considerat un Bé d’Interès Nacional i la intervenció s’ha dut a terme seguint les directrius de la Diputació de Barcelona i amb la validació de la Comissió de Patrimoni de la Generalitat de Catalunya. En aquest sentit, la façana pretén ser una interpretació de l’antiga que hi havia al s. XIX.\nL’Ajuntament ha anunciat en una roda de premsa que la segona part s’iniciarà com a molt tard el 2021 i es focalitzarà a l’interior de l’immoble i, alhora, les façanes del carrer Major i Boters.\nPer a fer-ho compta amb una subvenció d’un milió d’euros per part del fons de desenvolupament europeu FEDER.\nAra s’està dissenyant el projecte executiu que té previst aprovar-se durant el primer trimestre de 2020. A continuació tindrà lloc el procés d’adjudicació de l’obra. L’alcalde considera que és un objectiu de mandat i preveu que al primer trimestre del 2021 les obres finalment puguin començar. Un nucli que pretén convertir-se en un pol d’activitat i de cultura de la vila.


Investigadors de la UVic-UCC lideren un projecte internacional sobre escriptura | exterior\nRedacció|2020-10-21T20:48:11+01:0021 octubre 2020|Exterior\nInvestigadors de la UVic-UCC lideren un projecte europeu sobre escriptura narrativa i inclusió social a primària. Està finançat amb fons del programa Erasmus+ i comptarà amb la participació de nens de 9 i 10 anys que crearan històries d’inclusió. Posteriorment serviran per desenvolupar una eina en línia oberta als centres escolars d’Europa com a resultat final.\nEl projecte vol donar suport als docents amb sessions de formació i amb recursos didàctics que permetin detectar “conflictes latents i millorar les actituds inclusives” de l’alumnat a partir de recursos de l’escriptura creativa i de la narració digital. Hi participen universitats i escoles d´Itàlia, Hongria i Ucraïna així com l’escola Les Pinediques de Taradell (Osona).\nAmb el nom de ‘Writing for Inclusion’ (WIN), el projecte està dotat amb prop de 130.000 euros. El lideren els professors i investigadors de la Facultat d’Educació, Traducció i Ciències Humanes (FETCH) de la UVic-UCC Mireia Canals-Botines, Angel Raluy Alonso, Miquel Pujol Tubau i Núria Medina-Casanovas. Per desenvolupar-ho, treballaran amb docents de l’Escola Les Pinediques de Taradell (Osona), que també és soci del projecte i on es durà a terme una de les proves pilot.\nLa resta d’institucions sòcies són la Università Degli Studi Di Firenze (Itàlia), la Eötvös Lorand Tudományegyetem (Hongria), i la Poltava V.G. Korolenko National Pedagogikal University (Ucraïna), tres centres d’ensenyament superior cadascun dels quals compta amb una escola del seu àmbit territorial com a ‘partner’.\nWIN es desenvoluparà en tres fases. En el seu primer any, que ara comença, els esforços se centraran en dues direccions. D’una banda, es crearan els recursos i les eines, essencialment animacions disponibles en un entorn Moodle, amb què els infants crearan les seves històries d’inclusió. Per una altra banda, es formarà els mestres que, en una segona fase, acompanyaran els estudiants en les activitats d’escriptura creativa i inclusió a les aules.


Grafiti a Muntanya, una proposta | Refugi quatre cases\nL'entrada va ser publicada el Uncategorized per arderico. Guarda l'enllaç permanent.\n5 pensaments sobre “Grafiti a Muntanya, una proposta”\nAndrea Btoy el 22 febrer 2018 a les 10:37 pm va dir:\nM’interessaria intervenir aquest espai\narderico el 23 febrer 2018 a les 5:06 pm va dir:\nHola Andrea, et convidem a dinar per parlar de tot, et sembla?\nSandra el 28 febrer 2018 a les 1:49 pm va dir:\nHola!! Us hem escrit un missatge al vostre correu 🙂\nLara el 17 Abril 2018 a les 3:20 pm va dir:\nHola, estic interesada en la proposta Grafiti muntanya. Com s’hi pot participar?\narderico el 20 Abril 2018 a les 12:03 pm va dir:\nsi vols et poses en contacte per telèfon (93 825 70 17), et convidem a dinar un dia i comentem com posar-nos-hi!


Terranova i Labrador | Tundra Viatges\nBuscant destinació per les vostres properes vacances? Terranova i Labrador és el vostre pla ideal si el que us agrada és gaudir la natura en el seu estat més pur i fugiu de les rutes més turístiques i massificades.\nLa riquesa i varietat de paisatges que caracteritza el Canadà es veu perfectament reflectida en la província de Terranova i Labrador, situada a la costa est del Canadà i on podem trobar des de serpentejants fiords, fins imponents penya-segats costaners, incloent freds erms, grans llacs i extensos valls.\nLa capital i ciutat més gran és St. Johns, on es concentra una cinquena part de la població de Terranova i Labrador. La resta de la població es reparteix entre ciutats més petites i petits pobles costaners.\nPel que fa a la resta de la província de Terranova i Labrador, és pràcticament inaccessible, el que la converteix en una de les regions més despoblades i prístines del Canadà.\nQuè visitar a Terranova i Labrador?\nEntre els principals atractius de Terranova i Labrador s'inclouen tres dels parcs nacionals més especials del Canadà: el Parc Nacional Gros Morne, el Parc Nacional TerraNova i el Parc Nacional Torngat Mountains.\nTerranova i Labrador compta també amb molts altres parcs provincials i reserves naturals, a més a més de llocs d'interès històric nacional i una àmplia col·lecció de fars que avisen els navegants de la proximitat dels seus més de 29.000 km de costes, habitualment coberts per una densa boira.\nEl Parc Nacional Gros Morne presenta un paisatge únic entre els parcs nacionals del Canadà, la bellesa del qual li ha valgut per a ser declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO.\nDominat per frondosos boscos i preciosos fiords, el Parc Nacional Gros Morne és un autèntic paradís pels amants de les activitats a l'aire libe, incloent una àmplia xarxa de senders i oferint possibilitats tan diferents com l'escalada, el canotatge i la pesca.\nParc Nacional Terranova\nEl Parc Nacional Terranova també presenta un paisatge dominat per una costa tranquil·la i profunds fiords. Es caracteritza principalment per ser el lloc ideal per veure passar els icebergs a la deriva durant la primavera. Mentre que, a l'estiu, les seves aigües són preses principalment per caiaquistes i canoistes.\nParc Nacional Torngat Mountains\nTanmateix, el Parc Nacional Torngat Mountains no té res a veure amb els seus veïns del sud. Situat a una de les regions més remotes de Terranova i Labrador, aquest parc nacional està habitat principalment per óssos polars i caribús, presenta un paisatge dominat per petites glaceres i és un dels llocs on habitualment cacen i pesquen els Inuit.\nViatjar a Terranova i Labrador amb Tundra Viatges\nA Tundra Viatges som especialistes en viatges al Canadà i comptem amb més de 20 anys d'experiència organitzant viatges al Canadà i grans viatges en general.\nA la nostra pàgina web trobaràs nombroses propostes de viatges al Canadà, de diferents durades i tipus.\nI, per si cap dels viatges al Canadà publicats a la nostra web s'ajusta a el viatge dels teus somnis, oferim també el servei d'assessorament i disseny de viatge al Canadà a mida.\nBon viatge a Terranova i Labrador!


Èxit de participació i bon ambient en el Concurs de Paelles organitzat per Junta Local Fallera de Bétera – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nÈxit de participació i bon…\nLa Junta Local Fallera de Bétera amb la col·laboració de l’Ajuntament del municipi va organitzar el dissabte el “Concurs de paelles 2017” amb l’objectiu de sumar actes en favor de la germanor fallera entre les cinc comissions del poble.\nFinalment, un total de 15 paelles es presentaren a concurs en aquesta edició que es va celebrar al recinte de les Coves. Els membres de la JLF repartiren entre els participants els ingredients necessaris per a l’elaboració de la millor paella amb estil faller. Per a la deliberació i resolució del concurs, es va comptar amb la col·laboració de la Junta Local Fallera de la Pobla de Vallbona, que va enviar a 3 persones per a ser el jurat del concurs.\nUna volta la decisió del Jurat va ser unànime, les Falleres Majors de Bétera 2017, la xiqueta Lluna Alejo i la senyoreta Júlia Garrido, van lliurar als guanyadors els corresponents trofeus que els acreditaran com a millors cuiners.\nLes paelles premiades varen ser:\n3r premi: Paella cuinada per Gabriel Morcillo de la Falla Gran Vía del Sur.\n2n premi: Paella cuinada per Mario Castillo de la Falla Gran Via de l’Est.\n1r premi: Paella cuinada per Tonin Campos de la Falla Gran Vía del Sur.\nLa revetlla finalitzà amb una discomòbil al mateix recinte..


Marzà reitera que les subvencions de la Conselleria s'adjudiquen d'acord amb les bases de l'Administració - Diari La Veu\nEscriba el número 305500\n28 novembre 2019 14:15h\nMarzà ha defensat el sistema d'ajudes al valencià. / EP\nVALÈNCIA. El conseller d'Educació, Cultura i Esport, Vicent Marzà, ha reiterat aquest dijous que totes les subvencions per a la promoció del valencià s'adjudiquen d'acord amb les bases establides en el procés administratiu, que també preveu mecanismes de control. Així ho ha defensat davant les preguntes respecte de la investigació oberta per un jutjat de Barcelona per a estudiar les ajudes de la Generalitat rebudes per empreses catalanes, una informació avançada per El Confidencial.\n"Estic segur que el procediment dels tècnics ha sigut el correcte", ha afirmat el conseller, tot afegint que, "quan alguna empresa no ho ha fet correctament, s'inicia un procediment específic" perquè es reintegren a la Conselleria les ajudes rebudes.\nAixí va ocórrer recentment amb dues societats audiovisuals de Castelló, Canal Maestrat i Kriol Produccions, de l'empresari Adell Bover. Educació va reclamar-los 200.000 euros en trobar "irregularitats" en les factures i va enviar els preceptius informes a la Fiscalia, a l'Agència Antifrau i a la Inspecció de Treball.\nAl voltant de la investigació de Barcelona, en què també participa la Unitat de Delictes Econòmics i Fiscals (UDEF) de la Policia Nacional, Marzà ha explicat que no han rebut "cap notificació oficial" al respecte, però que tenen "claríssim" que respectaran la legalitat i que col·laboraran amb la justícia.\n"Si veiem que s'ha fet malament, demanarem que es tornen els diners", ha incidit. A més, ha insistit que "si no s'ha fet bé en espais que no tenen a veure amb la Conselleria", s'ha de aclarir "allà on toque". Segons ha insistit, tots els procediments de l'Administració Pública s'han aplicat "d'acord amb l'estat de dret" i si és l'empresa la que no ha dedicat la subvenció a la finalitat prevista, la Conselleria no pot fer més que demanar que es retornen els diners.\nMarzà també ha anunciat que, a partir del 2020, les ajudes per a la promoció del valencià canviaran el seu procediment d'adjudicació. Fins ara, s'atorgaven en funció dels projectes prevists, que després s'havien de justificar amb les corresponents factures per a rebre la quantitat fixada. El nou sistema preveu que les ajudes s'adjudicaran només en base a projectes ja executats.\nEscriba el número 277067


Smartphones – CompsaOnline, serveis informàtics i consultors cloud\nS'estan mostrant 1–16 de 80 resultats\nNova Gamma Android One, gaudeix de 90 dies de música il·limitada, hardware d’última generació i tots els avantatges d’Android One. Dels primers a actualitzar-se a les noves versions d’Android, pantalla més nítida, més real.\n5 “, IPS HD OGS 450 nits, Multitáctil 5 punts capacitiva. Vidre protector Dragontrail, HD 720×1280 – 294 ppi – Memòria Interna 16 GB – RAM 2 GB – Bateria LiPo 2470 mAh – Sistema operatiu Android 5.1.1 Lollipop\nNova Gamma M, disseny espectacular per fora i per dins. Programari únic optimitzat per a una experiència d’usuari completa, un so envoltant, la millor tecnologia per la pantalla\nAquaris M5 16 GB – 3 GB RAM\nBQ Aquaris 4″\nPantalla: 4 polsades, IPS capacitiva 5 punts de deteccioó simultánis, 480 x 800 px. 233 DPI\nMemòria interna: 12 GB\nCPU: Cortex A9 Dual Core hasta 1 GHz\nSistema operatiu: Android 4.1 Jelly Bean\nbq Aquaris E 4″\n4 ” – Pantalla IPS capacitiva 5 punts de detecció simultanis. Vidre protector Gorilla Glass – 480×800 – 235 ppi – Memòria Interna 8 GB – RAM 1 GB – Bateria LiPo 1700 mAh – Sistema operatiu Android 4.4 – KitKat (actualitzable a Lollipop)\nMòbil lliure, lleuger i amb un disseny original i bones prestacions. Doble ranura SIM i expansió per microSD\nbq Aquaris E5 4G (16GB) 2GB RAM\nMòbil bq amb conectivitat 4G, pantalla de 5″, video Full HD (1080p), tecnologia de so Dolby ®, double tap, cancel.lador de soroll, Sensor de brillantor, sensor de proximitat, acceleròmetre, eCompass, giroscopi.\nMòbil lliure amb pantalla de cinc polzades i resolució Full HD. També usa un sorprenent processador de 8 nuclis.\nMòbil lliure amb pantalla de sis polzades i resolució Full HD. També usa un sorprenent processador MediaTek MT6592 2.0GHz True8Core.\nPantalla 5.5 ” – Qualcomm® Snapdragon ™ 615 Octa Core A53 fins a 1,5 GHz – RAM: 2 GB – LiPo 3620 mAh – Android 5.1 Lollipop\nEl mòdel de Smartphone mes nou de la companyia BQ\n5 ” – Multitàctil – 5 punts capacitiva Dragontrail – HD 720×1280 – 294 ppi – Quantum Color + NTSC 85% – Sistema d’estalvi de bateria – Memòria interna Interna 16 GB – RAM 2 GB – Bateria LiPo 2900 mAh – Sistema operatiu Android 5.1 Lollipop\nBQ presenta el seu nou smartphone Android, Aquaris X5 Plus. Es tracta d’un terminal de gamma mitjana amb acabat prèmium i a un preu molt accessible.\nEl primer telèfon intel.ligent amb càmera termica del món.


Gran èxit de públic a l’Hoquei Línia | World Roller Games 2019\nGran èxit de públic a l’Hoquei Línia\nDes del 29 de juny fins el 13 de juliol s’han disputat els Campionats del Món júnior i sènior d’Hoquei Línia a les instal·lacions del CEM Horta i el CEM de la Mar Bella. Aquesta disciplina ha estat la que ha tingut més dies de competició i esportistes inscrits d’aquests World Roller Games 2019. Cal destacar també que a les fases finals d’ambdues competicions, el CEM Mar Bella ha estat totalment ple per veure els partits decisius.\nDel 29 de juny al 4 de juliol es va disputar el campionat júnior, tant en categoria femenina com masculina. En dones, Espanya va revalidar el títol de campiona del món aconseguit l’any passat a Itàlia, guanyant a la final als Estats Units per 2 a 0. La tercera posició va ser per a la selecció de Canadà.\nA la competició masculina es van veure alguns dels millors partits d’hoquei línia d’aquests World Roller Games, la semifinal entre EUA i Espanya, amb victòria pels nord-americans amb gol d’or a la pròrroga, ha estat considerat pels periodistes especialitzats un dels millors partits que s’han vist mai en aquest esport. La medalla d’or va ser per la República Txeca, que va guanyar a Estats Units per 5 a 2. Espanya finalment va aconseguir la medalla de bronze després de guanyar en un gran partit a Canadà per 4 a 2.\nEl 6 de juliol va començar la competició sènior d’hoquei línia, en què les seleccions de la República Txeca i els EUA sortien com a grans favorites. A la competició femenina, Els Estats Units va ser el gran dominador, ja que va guanyar tots els partits que va disputar, inclosa la final a la República Txeca per 3 a 1, obtenint d’aquesta manera per tercer any consecutiu el títol de campiona del món.\nA la competició masculina, destacar el gran nivell de seleccions com Canadà i França, que van jugar grans partits però que no van ser suficients per arribar a la final. Una final on, com a la competició femenina, EUA va guanyar a la República Txeca per 3 a 0. França va aconseguir la medalla de bronze per davant de Canadà.\nFOTO: N. Olano/WRG\nRocket Puck, proveïdor oficial d'Hoquei Línia\nEstats Units buscarà l'or en Hoquei Línia amb un equip d'estrelles\nEl voluntariat dels WRG 2019 viurà una jornada important durant la Copa Princesa d'hoquei línia\nEl Campionat del Món d’Asiago i Roana, epicentre de l’univers de l’hoquei línia\n© 2019 WRG2019 | Tots els drets reservats\nWorld Roller Games 2019 Utilitzem cookies pròpies i de tercers per a millorar els nostres serveis i mostrar-li publicitat relacionada amb les seves preferències mitjançant l’anàlisi dels seus hàbits de navegació. Si continua navegant, considerem que n’accepta el seu ús. Pot canviar la configuració o obtenir més informació a la nostra política de cookies.


Súmate denuncia “pressions/amenaces” del PSC a Manuel Royes perquè no assisteixi a la presentació de l’entitat a Terrassa La República\nSúmate denuncia “pressions/amenaces” del PSC a Manuel Royes perquè no assisteixi a la presentació de l’entitat a Terrassa\nTerrassa (ACN).- L'associació 'Súmate' es presenta aquest divendres a Terrassa (Vallès Occidental) en un acte que havia de comptar amb la participació i el suport de l'excalcalde socialista de la ciutat Manuel Royes però que finalment ha comunicat que no hi anirà per motius personals. Tampoc hi assistirà el 'Grupo de Coros de la Unión Extremeña', que havia de fer una actuació durant l'acte i que també ha excusat la seva participació. El coordinador de l'associació al Vallès Occidental, Marc Santín, ha ha lamentat aquests fets i ha explicat que dins de 'Súmate' hi ha gent del PSC que els ha reconegut que Royes ha rebut “pressions/amenaces” per part de la direcció del partit perquè la seva presència els hi podria trastocar la seva “estratègia”.\nEl coordinador de l'associació al Vallès Occidental ha assegurat que fins ara no s'havien trobat amb un cas així i ha considerat “antidemocràtic” que també s'influeixi en la voluntat d'una entitat. Tot i això, el coordinador de l'associació al Vallès Occidental, Marc Santín, ha afirmat que Royes serà substituït per l'exprimer secretari del PSC a Terrassa, Josep Serra. L'associació compta amb 16 delegacions arreu de Catalunya des que es va presentar al setembre a l'Hospitalet de Llobregat.\n'Súmate' arriba aquest divendres a Terrassa, on presentarà el seu posicionament com a catalans de llengua i cultura espanyola que mantenen els seus orígens familiars i culturals però que volen la independència per Catalunya. A l’acte està prevista també l'assistència de l'exconseller d'Economia Antoni Castells, el secretari comarcal de la UGT al Vallès Occidental, Josep Sancristòfol, l'exmilitant del PSC i PSOE Paco Martínez, l'històric del PSUC de Terrassa Agustí Daura, la directora del 'Diari de Terrassa', Anna Muñoz, i l'expresident de l'Associació de Veïns de Ca n'Anglada Pepe Ruiz.\n'Súmate' compta a Terrassa amb el suport del Pacte de Terrassa pel Dret a Decidir, que aglutina un total de 85 entitats. El pacte es va presentar al novembre i comptava llavors amb el suport d'una quarantena d'entitats cíviques i culturals i persones a títol individual, entre les que hi havia l'exalcalde Royes.\nSantín ha explicat que 'Súmate' ha visitat ja el 70% dels municipis del Vallès Occidental i que al setembre esperen haver-los completat tots. Ha assegurat que la rebuda està sent “molt positiva” i ha explicat que hi ha gent que de vegades va als actes “per curiositat” i al final acaben agraint-los que així nascut una associació d'aquestes característiques.\n“Que et diguin sóc espanyol, també sóc català però independentista o sóc de la 'Roja' però vull la independència a vegades trastoca i són coses que semblen màrqueting polític però no. Ho expliquem d'una forma que és tan de veritat que la gent acaba dient: tu ets com jo”, ha declarat.\nEl coordinador explica que la delegació de 'Súmate' al Vallès Occidental és de les que més actes de presentació ha fet i afirma que representen una bona part dels 350 afiliats amb que compta l'associació a nivell general.\n16 delegacions a Catalunya\nL'associació va néixer al setembre a l'Hospitalet de Llobregat amb la voluntat d'aglutinar totes aquelles persones que viuen a Catalunya però que tenen orígens d'arreu de l'Estat espanyol i que aposten pel dret a decidir i la independència de Catalunya. En el seu manifest, defensen el “debat obert, democràtic i participatiu” que inclogui tots els catalans, “també els que s'han vist exclosos”, afegeix, com “aquells que van venir a buscar un futur millor a Catalunya”.\nEl president de 'Súmate', Eduardo Reyes, ha valorat a l'ACN molt positivament el camí que està recorrent l'associació i ha explicat que ja han obert 16 delegacions arreu del territori, una d'elles al Vallès Occidental. Ha destacat també que compten amb uns 40.000 seguidors a les xarxes socials i s'ha mostrat esperançat en “continuar creixent”.\nHa reiterat que l'associació vol explicar el seu posicionament, explicar els motius del perquè no veuen una altra via que la independència. “Nosaltres no creiem en terceres vies”, ha manifestat.


Ruta de les colònies tèxtils al Berguedà | femturisme\nEn aquesta ruta, des de femturisme.cat, us convidem a visitar una part molt important del nostre patrimoni: les colònies industrials. Concretament aquesta ruta es centra en les colònies tèxtils ubicades al llarg del riu Llobregat, on s'hi van arribar a instal·lar fins a 15 colònies tèxtils diferents. La colònia Rosal, la colònia Vidal, la colònia Viladomiu.... totes són exemples d'aquest esdeveniment històric i on us podreu passejar pel llegat patrimonial que conserven i conèixer el caliu que es vivia, antigament, allà; l'anar atrafegat de la feina a casa i de la casa a la feina vivint submergits en una “pau social”. Unes històries que deixaren empremta a la comarca del Baix Berguedà!\nA finals del segle XVIII els territoris rurals allunyats de la gran ciutat i pels quals hi transcorria el riu es trobaven als ulls de molts fabricants de l'època com a objecte per a instal·lar-hi una indústria tèxtil ja que d'aquesta manera aprofitaven la força de l'aigua per a fer-ne funcionar la maquinària i estalviaven, econòmicament, energia.\nAmb les instal·lacions d'aquestes indústries s'inicià el naixement i l'evolució de les colònies tèxtils ja que l'obertura de la fàbrica implicà crear habitatges perquè els obrers tinguessin una llar, els quals la seva vida es limitava a aquest entorn.\nLa comarca del Berguedà va ser un d'aquests territoris, on en un tram de 20 quilòmetres traçats pel riu s'hi van arribar a instal·lar fins a 15 colònies tèxtils diferents. De fet, l'assentament d'aquestes fàbriques generà una evolució econòmica i social de gran impacte per a la comarca.\nAvui dia, d'aquestes colònies en resta un paisatge tranquil i calmat predominat pels boscos de ribera, el qual esdevé la controvèrsia del què havia estat antigament. Tot i que encara es troben les construccions que han esdevingut els únics testimonis que demostren l'existència d'aquestes colònies i recorden molts anys de treball i de vides diverses.\nLa colònia Rosal, la colònia Vidal, la colònia Viladomiu.... totes són exemples d'aquest esdeveniment històric i on us podreu passejar pel llegat patrimonial que conserven i conèixer el caliu que es vivia, antigament, allà; l'anar atrafegat de la feina a casa i de la casa a la feina vivint submergits en una “pau social”.\nUnes històries que deixaren empremta a la comarca del Baix Berguedà!\nEl model de vida de les colònies\nUna colònia industrial acollia a tot un poble que es dedicava a la producció de tèxtil cotonera en base a la magnitud de la fàbrica.\nTanmateix, com la colònia s'ubicava en espais rurals allunyats dels nuclis poblacionals i propers al riu, i com les comunicacions que existien llavors no eren com les d'avui dia, es construïren habitatges a l'entorn fabril amb la finalitat de proporcionar allotjament als treballadors.\nHabitualment, ambdós espais són diferenciats visualment. Només cal passejar-s'hi!\nPer un cantó hi havia la fàbrica i els elements que la componen – turbines, resclosa... – i per l'altre, els habitatges i els serveis –escola, església, cafè...– També, sovint, s'hi diferenciava un tercer espai, la torre de l'Amo. Aquesta torre es troba al punt més alçat de la colònia i era la casa on s'allotjava el propietari o la seva família quan visitaven la fàbrica per tal d'assegurar-ne el seu funcionament, ja que moltes vegades aquests no vivien a la colònia.\nEn aquest aspecte, l'església també es trobava a un punt àlgid de la colònia ja que era un dels espais principals on transcorria gran part de la vida dels seus habitants. Tanmateix, apuntar que cada colònia era diferent i comptava amb la seva pròpia estructura. Alguns habitatges es trobaven més allunyats de la fàbrica que d'altres, algunes comptaven amb més o menys serveis etc...\nEls habitatges de les famílies treballadores formaven, habitualment, blocs de pisos de dos o tres plantes que es dividien en llars de 50 a 80 m² amb cuina, menjador i habitacions. Els lavabos es trobaven situats en unes galeries exteriors.\nEls habitatges es van convertir en un dels espais principals de la colònia i el seu carrer es coneixia com “el carrer dels pisos” i era on hi havien ubicats diversos establiments de serveis; el forn, la botiga, el cafè...\nLes famílies que residien a la colònia i que ocupaven els habitatges estaven compromeses amb el treball de la fàbrica. Sempre que hi havia algun membre que ja pogués treballar hi era enviat. En aquest sentit, els obrers i obreres no només treballaven en aquests espais sinó que també hi residien i hi transcorrien les seves vides conjuntament amb la família.\nLa Primera colònia del Berguedà, la colònia Rosal\nEl naixement de les colònies tèxtils al Berguedà, que dóna peu a 15 indústries diverses, s'inicià amb l'instal·lació de la colònia Rosal. La colònia era propietat de la família Rosal, la qual comprà l'any 1858 uns terrenys propers a la localitat de Berga i del riu Llobregat.\nApuntar que el propietari, a més de posseir un terreny, havia de tenir la concessió d'un salt d'aigua per poder construir la fàbrica, ja que aquest salt d'aigua li permetria obtenir l'energia necessària per fer funcionar les màquines de la fàbrica.\nAquesta colònia, que realitzava filatura, tissatge, acabats i tint, deixà empremta en la comarca berguedana. No tan sols per ser la primera que s'hi ubicà sinó perquè va ser la que va tenir un major nombre de treballadors. Es diu que hi van arribar a treballar més de mil persones.\nA més, la família Rosal va ser un dels impulsors perquè el ferrocarril arribés a aquesta comarca. És cert que ho feren en benefici a la seva fàbrica ja que necessitaven que aquesta estigués connectada amb Barcelona per una millor comercialització de la seva producció i per rebre matèries primeres per a l'elaboració però, indirectament, va beneficiar a tot el territori.\nAixí doncs, Cal Rosal tingué estació pròpia a partir de l'any 1887.\nLa família Viladomiu\nLa família Viladomiu fou una de les famílies més conegudes i importants al Baix Berguedà ja que va ser propietària de quatre colònies diverses; Viladomiu Vell, Cal Marçal, Viladomiu Nou i el Guixaró.\nAfegir que els Viladomiu van ser una família amb tradició tèxtil ja que durant el segle XVII eren reconeguts com a paraires i teixidors. I, també, el pare del fundador de Viladomiu Vell, anteriorment, realitzà negocis relacionats amb el món de la filatura i el tissatge.\nLa primera colònia que construïren fou Viladomiu Vell a la plana de Sant Marc l'any 1871. Aquesta colònia fou important per l'ampli nombre de serveis que oferia als seus obrers; habitatges, carnisseria, sastreria, escola, fonda, teatre, camp de futbol, església..\nTambé és destacable la colònia Viladomiu Nou, que es troba al sud de Gironella i propera a Viladomiu Vell, ja que va ser una de les colònies que als anys 70 per combatre la crisi rebia autocars plens de gent que no formaven part de la colònia però que s'hi desplaçaven per a treballar-hi. Però, finalment, l'any 1982 va haver de tancar les seves portes.\nActualment, a la torre de l'Amo de Viladomiu Nou s'hi troba una oficina de turisme del Parc Fluvial del Llobregat.\nA l'entorn del municipi de Puig-reig s'hi van arribar a ubicar fins a set colònies industrials. En aquest aspecte, cal dir que Puig-reig va ser la primera localitat on arribà el ferrocarril.\nUna de les set colònies més destacables de Puig-reig i potser la més coneguda del Parc fluvial del Llobregat és la Colònia Vidal. Aquesta va ser l'última que es va obrir al Baix Berguedà, concretament, l'any 1900. El lloc on es troba ubicada era l'únic espai que restava lliure entre la colònia Cal Rosal i la Navàs. La resta estava ocupat per altres colònies.\nActualment, en aquesta s'hi pot fer una visita guiada molt recomanable, i conèixer quin era el seu funcionament i el procés de producció. També, es pot accedir a un pis d'una família obrera, a l'escola o a la biblioteca, entre altres espais. Així com passejar-se pel carrer de Sant Ignasi, el qual va ser el primer que es va construir\nCom a curiositat cal destacar el Teatre que va ser inaugurat el 1947 i que és una rèplica en miniatura del Gran Teatre del Liceu, tot i que actualment es troba en runes a causa d'un incendi.\nA l'entrada de la colònia, davant de l'església, hi ha el Museu de la Colònia Vidal, que ofereix les visites guiades per la colònia. També, el què va ser l'antiga estació de tren (propera la C-16) s'ha convertit, avui dia, en la porta d'entrada a les colònies tèxtils del Llobregat ja que hi acull una oficina de turisme.\nEls motius d'assentament de les Colònies\nEl perquè els empresaris escollien aquests territoris per a ubicar-hi les seves indústries va més enllà d'aprofitar la força del salt de l'aigua per a convertir-la en energia amb la finalitat de fer funcionar la maquinària. Tot i que aquest n'era el principal objectiu.\nTambé, la localització de la fàbrica al peu d'un riu comportava múltiples beneficis. Per exemple, l'humitat que el riu generava era beneficiosa per la indústria tèxtil sobretot pel que fa la producció de filats.\nA més, els territoris escollits per on hi transcorria el riu eren de caràcter rural i es trobaven allunyats de la ciutat. Això permetia tenir controlat el treballador i crear un ambient estable de treball i vida emmarcat en la “pau social” i en el paternalisme industrial, evitant, doncs, d'aquesta manera els conflictes socials que, per exemple, es generaven a les grans ciutats com Barcelona.\nEl paternalisme era una manera de controlar els obrers amb l'abastiment de serveis a la colònia que entretenien als treballadors amb el poc temps de lleure que tenien.\nAquests territoris al trobar-se aïllats de les grans urbes eren terrenys que tenien poc valor econòmic i es podien comprar espais amplis a un mòdic i escàs preu. A més a més, s'aprofitaven d'exempcions fiscals per treballar en aquesta zona.\nPer la mateixa raó, com es tractava de territoris rurals hi existia molta mà d'obra disponible derivada dels pagesos que vivien en la misèria com a conseqüència de no poder-se guanyar la vida al camp i preferien treballar en una fàbrica 12 hores diàries y tenir així un salari a final de mes. A més, aquesta població comptava amb tradicions basades en el tèxtil i coneixien aquest món.\nPer tant, els motius de la localització de les indústries en aquests espais eren del tot diversos i de diferent caràcter; geogràfics, econòmics i socials.\nPuig-reig\t(a 25.3 Km)


El FineArt Igualada oferirà 40 mostres i aposta per les visites guiades virtuals - Regió7\nEl FineArt Igualada oferirà 40 mostres i aposta per les visites guiades virtuals\nExposaran fotògrafs com Ana M. Robles, Castro Prieto i De Fraine\nEl festival de fotografia FineArt d'Igualada, que enguany arriba a la 9a edició, ha decidit tirar endavant malgrat les restriccions de la covid-19. Així, del 26 de febrer al 21 de març aterraran a la capital de l'Anoia una quarantena d'exposicions amb artistes de renom com Ana María Robles, Juan Manuel Castro Prieto, Narcís Darder o el belga Jozef De Fraine. Acompanyat pel regidor Pere Camps, el director del certamen, Ramon Muntané, ha deixat clar que «en cap moment» van pensar en no celebrar el festival i explica que s'han adaptat a totes les mesures sanitàries, com ara la recerca d'espais grans i ventilats. A més, Muntané ha destacat que aposten per fer en format virtual les tradicionals visites guiades a les exposicions.\nLa quarantena d'exposicions es repartiran per 12 espais expositius de la ciutat, tot i que segons ha explicat Muntané, enguany, degut a la covid-19, s'han concentrat la majoria en tres llocs: El Museu de la Pell, l'Adoberia Bella i l'Escorxador.\nEl certamen comptarà amb fotògrafs provinents d'arreu del món: Argentina, Àustria, Itàlia, Alemanya o Bèlgica; a banda dels professionals catalans i de la resta de l'Estat. Muntané ha destacat noms com el de la fotògrafa argentina Ana María Robles o Juan Manuel Castro Prieto, Premi Nacional de Fotografia el 2015, que presentarà un treball format per 175 fotografies.\nAltres noms destacats d'enguany són Israel Ariño, Bernat Millet, Carmen Dacal, Laia Puig i Xavier Marnique. Com és tradició, també hi haurà un espai dedicat als fotògrafs igualadins. D'altra banda, el certamen mostrarà els treballs dels alumnes de diferents escoles de disseny i fotografia del país. Tot i això, Muntané ha dit que cal acabar de concretar l'aportació de les escoles, ja que moltes han hagut de fer els cursos virtuals.\nCom que si les restriccions sanitàries es mantenen, no es podran fer les vuit visites guiades previstes en format presencial, probablement es faran en format virtuals. Es gravarà la visita amb anterioritat, i el públic se la podrà descarregar al mòbil. Els tallers i presentacions de llibres es faran en un format reduït i aforament molt limitat.


El projecte del bulevard de la platja de Gandia estarà finalitzat l’estiu de 2020 – Compromís per Gandia\nEl projecte del bulevard de la platja de Gandia estarà finalitzat l’estiu de 2020\nPublicat el 10 Gener 2019 en Urbanisme i Medi Ambient\n– Xavi Ródenas: continuem regenerant espais que s’havien quedat estancats i recuperant zones per a la ciutadania que podran ser gaudides en el dia a dia\n– L’ens provincial invertirà 2,5 milions d’euros en el projecte que millorarà la imatge de la platja a més d’augmentar la seguretat de vianants, ciclistes i conductores\n– La iniciativa preveu noves zones verdes, dos carrils per sentit i la posada en marxa d’un carril ciclista en els dos quilòmetres compresos entre el carrer Ribera Baixa fins a la rotonda del carrer Illes Canàries\nL’alcaldessa de Gandia, Diana Morant, acompanyada pel director general d’Urbanisme, Vicent Mascarell i el regidor delegat de Gestió Responsable del Territori, Xavier Ródenas, han comparegut aquest matí en roda de premsa per anunciar que la Diputació de València ja ha publicat en la plataforma de contractació de l’Estat la licitació del bulevard de la platja de Gandia que substituirà el traçat existent de l’antiga Natzaret-Oliva. L’ens provincial invertirà 2,5 milions d’euros en el projecte que millorarà la imatge de la platja en un tram de dos quilòmetres, a més d’augmentar la seguretat dels vianants, ciclistes i conductors al mateix temps que es generen noves zones verdes i es posa en marxa un carril ciclista.\nD’aquesta manera, un dels punts de la ciutat amb més circulació i risc per als vianants i ciclistes, es convertirà en un bulevard enjardinat millorarà visualment la zona. El projecte també contempla la renovació de l’enllumenat així com la instal·lació de mobiliari urbà a les zones de vianants.\nXavier Ródenas va qualificar la mesura com una “bona notícia”. “No es tracta de presentar fum sinó d’una realitat”. El regidor ha destacat que “continuem regenerant espais que s’havien quedat estancats i recuperant zones per a la ciutadania que podran ser gaudides en el dia a dia. En moltes ocasions, els marges de les ciutats no van ser finalitzats i ara estem posant-los en valor implantant una forma amable i verda d’entendre la ciutat“.\nPer la seua banda, l’alcaldessa de Gandia, Diana Morant, ha remarcat la gestió de la Diputació de València i l’estreta col·laboració que s’ha mantingut amb el consistori per possibilitar el projecte. “Va ser una de les últimes gestions que vaig realitzar sent Diputada Provincial. Compartíem l’objectiu d’augmentar la seguretat i millorar la connexió amb la urbanització de Kentucky (amb els veïns s’ha consensuat l’obra alhora que s’han incorporat peticions dels mateixos residents a la zona) i la futura zona d’equipaments. Un municipi turístic com Gandia no podia permetre que el nucli de la platja estigués partit per una carretera“.\nMorant ha destacat que la col·laboració ha arribat a tal punt que han estat el mateix departament d’Urbanisme de l’Ajuntament de Gandia qui ha redactat i dibuixat el projecte.\nSobre la durada de l’obra, l’alcaldessa ha destacat que la previsió és que els treballs s’allarguen durant 12 mesos i comencen abans de l’estiu amb tota la feina prèvia, tot i que es\ndetindrien durant els mesos de juliol i agost. D’aquesta manera, l’estiu de 2020 els treballs estarien finalitzats i es generaran prop de 30 llocs de treball.\nCom a conclusió Morant ha afirmat que “no es tracta d’un anunci electoralista. És el fruit de la feina feta durant els últims 3 anys i que està pressupostada per la Diputació. És una mostra més de la filosofia de l’actual govern de comparéixer a anunciar les obres i iniciatives quan ja estan tancades i de no generar falses expectatives a la ciutadania que acaben generant frustració“.\nFinalment, Vicent Mascarell va fer valdre “la feina d’aquests tres últims anys i el paper que va jugar l’alcaldessa quan era Diputada Provincial per aconseguir la signatura de l’acord” “Amb aquesta mesura, convertim una carretera en un carrer i esperem aconseguir en un futur que el vial passe a estar en l’òrbita d’aquest ajuntament per poder continuar treballant a la zona. Una zona que serà complementada amb la zona d’equipaments“.\n← Es crea la primera borsa d’arqueologia a Gandia\nLorena Milvaques: L’Ajuntament condemna el segon assassinat masclista de 2019 →


Cartell de XXVIII Premis Auriga (edició 2020)\nEstàs aquí:Inici Premis Auriga Cartell de XXVIII Premis Auriga (edició 2020)\n1. La revista AURIGA convoca els XXVIII Premis Auriga 2020 d’acord amb les bases generals següents i les bases específiques que figuren en cada premi.\n2. Les persones, o els col·lectius, que optin al premi hauran d’adreçar una còpia del treball que es presenti, personalment o per correu certificat, a: Revista AURIGA, Ronda Universitat, 7, 3r, 4a. 08007, Barcelona. També es podrà fer per e-mail:\nEls candidats hauran de ser subscriptors de l’Auriga. En el cas dels estudiants, ho pot ser el centre educatiu.\nHi hauran d’incloure el nom, adreça, telèfon de contacte i adreça electrònica dels autors o institució.\nAquells treballs que siguin presentats amb pseudònim hauran d’enviar per correu postal les seves dades en un sobre tancat indicant el nom del pseudònim.\n3. El termini de lliurament de candidatures de tots els premis finalitza el dia 20 de juliol de 2020.\n6. Els treballs presentats a concurs podran ser retornats als autors que ho sol·licitin abans del 30 de setembre de 2020.\n1. Poden optar a aquest premi els treballs dels projectes realitzats a les aules de tots els nivells dels ensenyaments reglats, així com iniciatives relacionades amb la docència del món clàssic als Països Catalans.\n2. Els treballs poden presentar-se en qualsevol dels suports que ens ofereixen les tecnologies de la comunicació (mail, CD, DVD, pàgina web, vídeo, etc.).\n4. Els guardonats han d’enviar un abstract de 6.000 caràcters abans del 15 d’agost de 2020.\n1. Poden optar a aquest premi els treballs relacionats amb qualsevol aspecte del món clàssic realitzats per estudiants de primària, ESO, batxillerat, cicles formatius, o ensenyament universitari, bé individualment o en grup.\n2. Els premiats hauran d’enviar un resum d’un màxim de 6.000 caràcters per a la posterior publicació abans del 15 d’agost de 2020.\nPREMI MUSA D’EXPOSICIONS SOBRE EL MÓN ANTIC\n1. Poden optar a aquest premi les exposicions temporals o permanents, o altres iniciatives de divulgació del món antic i la cultura clàssica realitzades des dels museus d’arreu dels Països Catalans.\n2. Poden presentar les candidatures tant els museus com el seu públic, acompanyades d’un breu dossier que inclogui imatges.\n3. Els premiats hauran de presentar una explicació del plantejament museogràfic de 6.000 caràcters com a màxim, abans del 15 d’agost de 2020.


La Fundació Crèdit Andorrà amplia el termini per sol·licitar les beques per a postgraus a l'estranger - Poble Andorrà\nLa Fundació Crèdit Andorrà amplia el termini per sol·licitar les beques per a postgraus a l’estranger\nLa petició es pot fer fins el 27 de juliol\nLa Fundació Crèdit Andorrà amplia fins al 27 de juliol el termini per sol·licitar les beques d’excel·lència per a estudis de màster a l’estranger. Aquesta mesura excepcional s’ha pres perquè els estudiants interessats a sol·licitar les beques puguin gestionar la documentació necessària amb les universitats, ja que fins ara molts dels tràmits administratius s’han vist afectats per les mesures aplicades per la crisi sanitària.\nLes bases de la convocatòria de beques, juntament amb el formulari de sol·licitud, estan a disposició dels candidats a la web de la fundació (www.fundaciocreditandorra.ad). Les candidatures s’han de presentar abans del 27 de juliol, fins a les 13 hores, a la Fundació Crèdit Andorrà, a Andorra la Vella.\nLa Fundació Crèdit Andorrà va crear el programa de beques per oferir un suport decidit a l’educació, i els programes formatius han tingut sempre un espai rellevant en les seves línies de treball. En aquest sentit, la fundació manté la voluntat d’estar a prop dels joves que volen completar la seva formació acadèmica amb estudis de postgrau i adequa les seves iniciatives a les noves necessitats que van sorgint.\nDes dels inicis del programa de beques l’any 1988, s’han concedit més de 200 ajuts, que representen més de 5 milions d’euros d’inversió en la formació dels joves.\nJordi Gallardo destaca "l'altruisme" de Toti Garcia


CODI DE PROJECTE R+D+i 2010 TEM 00063\nEl sector del suro a Catalunya es concentra en un 98% (facturació) en la producció de taps de suro per a l’embotellament de vi tranquil i vi escumós. Hi ha una clara evidencia que la situació competitiva d’aquests dos negocis està passant per un cicle baix, i s'enfronta a nous reptes que passen per (a) la ecoinnovació; (b) la promoció dels valors funcionals, ecològics i socioeconòmics del suro; i (c) la aposta per a l'ecodisseny de nous productes de valor afegit.\nIntegrar la metodologia d’ecodisseny en el sector\nIntroduir estratègies sectorials a favor de la innovació ambiental i l’ecoeficiència\nPosicionar el sector del suro català a l’avantguarda de l’ecodisseny en el sector surer internacional\nElaborar una guia d’ecodisseny amb la finalitat d’extendre la millora ambiental de processos i productes a tot el sector.


Joan Prat Pons “Comendador” (1952) – Els àlbums de fotografies de l’alcalde de Manresa Joan Prat Pons (1945-1958)\nJoan Prat Pons “Comendador” (1952)\nUna de les característiques del sistema del clientelisme franquista, farcit de favors mutus entre particulars amb posicions influents, foren les condecoracions oficials. Eren una manera de fer propaganda de les relacions de poder establertes i de premiar la fidelitat “inquebrantable” al dictador. Al mateix temps, amb la pompa i prestigi amb què es volien vestir aquestes distincions oficials, s’adoctrinava a la població de no qüestionar en absolut als dirigents del règim i de reforçar l’autoritat del premiat. Així, per exemple, el 5 de març de 1947 l’alcalde Prat Pons havia ofert la primera medalla d’or de la ciutat de Manresa al general Franco al Palacio del Pardo de Madrid.\nEn aquest context, en poc temps l’alcalde Prat Pons rebé dues importants condecoracions per part del règim franquista: la de “Comendador de la Orden del Mérito Civil” i la de “Comendador de la Orden Civil de Alfonso X el Sabio”. Cronològicament, coincideixen quan l’alcalde manresà era procurador municipal a Corts i, per tant, es trobava en el seu moment de màxima influència política. Ho deixaria de ser poc després i aquestes condecoracions desprenen un aire d’agraïment als serveis prestats.\nPel que fa a la primera d’aquestes distincions, el diari “Manresa”, editat per la Jefatura Comarcal del Movimiento, informava en la seva edició del 31 d’octubre de 1952 d’unes declaracions del governador civil de Barcelona, el militar Felipe Acedo Colunga, en les que expressava “la satisfacción con que se había entregado al señor Prat, alcalde de Manresa, la credencial de Comendador de la Orden del Mérito Civil que le ha concedido el Caudillo por sus méritos al frente de aquel Ayuntamiento, en el que ha acreditado sus dotes personales de exquisita ponderación y gran competencia”.\nAquesta Orde del Mèrit Civil havia estat establerta pel rei Alfons XIII en plena dictadura del general Primo de Rivera l’any 1926. Per això, el govern democràtic de la II República l’havia suprimit el 1931. Tanmateix, després de la guerra civil, la dictadura franquista l’havia restablert.\nPocs temps després, Prat Pons també va rebre la condecoració de “Comendador de la Orden Civil de Alfonso X el Sabio”. Aquesta Orde s’havia creat el 1902 amb la finalitat de premiar els mèrits d’una persona o institució en els camps de l’educació, la ciència, la cultura, la docència i la recerca. En aquest sentit, desconeixem les aportacions concretes de Prat Pons però segurament aquest fou el motiu pel qual l’acte oficial del lliurament d’aquesta distinció -que li havia estat concedida pel ministre d’Educació Nacional Joaquín Ruiz Giménez- es celebrés a la sala d’actes de l’actual Institut Lluís de Peguera, que en aquell curs commemorava el 25è aniversari de la seva fundació. Precisament, per aquest motiu el ministre Ruiz Giménez havia presidit, el dia 7 d’octubre de 1952, la inauguració del curs escolar a la mateixa sala d’actes de l’institut.\nEn les diverses fotografies que Prat Pons conservava podem veure les felicitacions que va rebre, la presidència de l’acte, el públic assistent amb la sempiterna presència de militars professionals, i també de membres del claustre de l’institut amb la presència -encara minoritària- d’algunes professores. Nerina Scaletti, una de les nores de l’alcalde manresà, havia estat professora d’italià a l’institut entre els anys 1943 i 1948.


Torna el cicle ´Geografia de l’Aigua´ amb Alumni UV i una nova visita a les Gorges del riu Cabriol - Fundacio General - FGUV\nEstàs a: Inici > Arxiu de notícies > Torna el cicle ´Geografia de l’Aigua´ amb Alumni UV i una nova visita a les Gorges del riu Cabriol\nTorna el cicle ´Geografia de l’Aigua´ amb Alumni UV i una nova visita a les Gorges del riu Cabriol\nPont sobre el riu Cabriol\nUn passeig relaxant per les Gorges del riu Cabriol... Aquesta és una de les activitats que poden fer els assistents a l’eixida ‘Les Gorges del riu Cabriol’ que proposa Alumni UV dins del cicle ‘Geografia de l’Aigua’ el dia 26 de novembre. Té un preu de 25 euros i la inscripció roman oberta.\nEstà previst realitzar un passeig rural de dues hores, sense dificultat, per l´aspre món de l´altiplà i la seua calidesa mediterrània, que afavoreix el desenvolupament d´una rica coberta vegetal amb diferents tipus de flora quasi sense alterar per l´ésser humà. El dinar és opcional i es farà després en un restaurant. Per la vesprada, coincidiran a Requena amb els companys i les companyes que tornen d´El Molón de Camporrobles. El viatge serà guiat pel botànic Víctor Benlloch.\nEl preu de la visita, organitzada per l´agència Fil per Randa Viatges, és de 25 euros i inclou tiquet i bus. Cal fer la inscripció per telèfon (961 25 53 78 / 662 30 20 85) o des de la seua web (www.fil-per-randa.com). Els Alumni han de portar el carnet per accedir al descompte.\nL´eixida serà en bus, a les 8 hores, des de Nuevo Centro, i mitja hora més tard des de Xest.\nData d'actualització: 22 de Novembre de 2017


Quan ens hem de protegir del sol i no ho sabem?\nFins al 13 de juny, les farmàcies participen en una campanya de prevenció de càncer de pell\nSUSAGNA LUCAS* Actualitzada el 02/06/2017 21:00\nEl sol ens aporta nombrosos beneficis però, per evitar els perjudicis que pot causar una exposició excessiva i continuada, és important tenir sempre present protegir-se, tant si ja estem bronzejats com si fa núvol, si prenem el sol o sortim a fer activitats a l'aire lliure sense intenció de prendre'l. A més, hi ha algunes situacions quotidianes en què protegir-nos encara és més important per prevenir l'envelliment prematur de la pell, l'aparició de taques, cremades i el desencadenament de diferents patologies associades a l'exposició solar. A continuació, en destaquem algunes.\nAnar a la feina, sortir a passejar, jugar al parc amb els nens o prendre cafè en una plaça assolellada són exemples de situacions en què ens exposem directament al sol i hem de posar algun tipus de barrera protectora (fotoprotectors, roba, gorres, ulleres de sol, etc.). I encara més les persones que treballen a l'aire lliure, ja que acumulen moltes hores d'exposició.\nEn el cas de les dones embarassades, els canvis hormonals poden donar lloc a l'aparició de taques al voltant del nas i la boca (cloasma o màscara d'embaràs). El sol pot enfosquir-les i caldrà utilitzar un bon filtre solar. Si portem biquini i prenem el sol, també pot enfosquir-se la línia alba, una línia vertical hiperpigmentada que apareix en mares gestants i recorre des del pubis fins al melic.\nPer a les persones que practiquen esport a l'aire lliure és important saber que:\n1. El risc de cremades augmenta degut a l'efecte lupa entre la suor, el sol i la superfície on entrenem: la que més reflecteix és la neu, seguida de la gespa i la sorra seca i, amb menys importància, l'asfalt i l'aigua.\n2. A la muntanya, ens hem d'aplicar un filtre solar més elevat: el risc de cremades augmenta un 4% cada 300 metres d'altura.\n3. Cal tenir una bona hidratació amb beguda isotònica, aigua, fruita o sucs per combatre la deshidratació de la pell i renovar la crema solar cada dues hores per evitar pèrdues del producte arrossegades per la suor.\n4. La protecció física també és imprescindible: ulleres de sol, gorra, samarreta, pantalons, etc.\nHi ha nombrosos medicaments que ens fan més fotosensibles, i cal estar atents. Destaquen els anticonceptius orals, ja que un gran nombre de dones els prenen a diari i són més sensibles a patir cremades o l'aparició de taques a la pell. Altres fàrmacs als quals cal prestar especial atenció són els corticoides, antiinflamatoris, antihipertensius, antidepressius, antibiòtics i antihistamínics. La protecció també és clau en aquests casos i, sobre tot plegat, us en podrà informar el farmacèutic.\nFins al 13 de juny, sota el lema "Abans de deixar-t'hi la pell, consulta", les farmàcies de Barcelona estan participant en una campanya de detecció precoç i prevenció del càncer de pell, impulsada pel Col·legi de Farmacèutics de Barcelona, en col·laboració amb el Grup de Melanoma de l'Hospital Clínic. Per a més informació, accedeix a la web de salut del Col·legi:\n*Susagna Lucas és farmacèutica comunitària del Col·legi de Farmacèutics de Barcelona\nLa fiscalia reclama al Govern que Trapero deixi de liderar els Mossos


La Llitera, la millor eina per triar la vostra casa de co...\nPortada Actualitat La Llitera, la millor eina per triar la vostra casa de colònies\nLa Llitera, la millor eina per triar la vostra casa de colònies\nNeix un espai web per compartir experiències viscudes a les cases de colònies i albergs\nQuants cops hem dubtat a l'hora de triar la casa de colònies perfecta per nosaltres? Quants cops ens hagués agradat tenir una guia per fer-ho? Aquesta és una decisió clau que, a vegades, pot sortir (molt) bé i, d' altres, (molt) malament. I és que de cases, n’hem vist de tots colors: amb piscina, amb uns exteriors al·lucinants, amb alguna gotera, amb menjadors immensos, amb dutxes ben petites...\nPer això ha nascut La Llitera, un espai web per compartir experiències viscudes a les cases de colònies i albergs en el marc d’activitats realitzades pels centres d’esplai i agrupaments escolta. Un espai virtual, obert i cooperatiu, on podreu dir la vostra i rebre opinions i recomanacions d’altres educadors i educadores de lleure abans de triar una casa de colònies. Podreu comentar l’estat de les instal·lacions o el servei que ofereixen, però també proposar excursions, aconsellar activitats, recomanar indrets de l’entorn... I rebre el mateix dels altres!\nConsulteu la normativa i exploreu La Llitera. Fem créixer aquesta fantàstica eina que beneficiarà a totes aquelles persones que ens dediquem al lleure!


com una onzeta de xocolate negre | de gènere\ncom una onzeta de xocolate negre\n28 gener 2014 amparo\t2 comentaris\n“El teu nom és un ésser viu” un llibre de Josep Manel Vidal, regalat per Àngels amb motiu del meu 47 aniversari.\nUn llibre que arreplega 43 proses poètiques de Josep Manel Vidal en només 61 pàgines, i que l’autor defeneix com un inventari perfecte d’emocions.\nJosep Manel Vidal es recrea en el llenguatge, un llenguatge amb un lèxic ric amb el qual crea escenes d’una gran intensitat emotiva i d’una sinceritat apassionada.\nPer la seva breu extensió podria llegir este llibre en només una vesprada, però he preferit saborejar-lo poc a poc, i per això, cada dia quan acabe de sopar, elegeix un text a l’atzar i com una onzeta de xocolate negre, que tant m’agrada, el deguste poc a poc, el paladeje una i una altra vegada,… poc a poc per a que el plaer experimentat després de cada lectura romange suspés en el meu cap, en el meu cor.\nLa lectura nocturna d’una prosa poètica de Josep Manel Vidal i l’onceta de xocolate negre, són capaços de generar dopamina, endorfines, oxitocina i serotonina suficients per a que les nits i els somnis siguen cada vegada més plàcids.\nEsta nit l’atzar m’ha dut a “l’epíleg”\nEl cor s’endureix quan no brolles de l’espessor dels meus versos; i els meus ànims són una humitat ombrívola enganxada a la finestra minúscula dels meus ulls. La meva ànima fa la migdiada sota un sol d’estiu, en el capvespre etern de la teva absència.\nQué puc dir d’este text? M’he quedat sense alè… Com una onzeta de xocolate negre que tant m’agrada.\nGràcies Àngels, gràcies Josep Manel.\nEntrada anteriorVenus encetant els dies a SellaSegüent entradaconversant amb un xiquet de 7 anys\n2 pensaments sobre “com una onzeta de xocolate negre”\nJosep Manel Vidal ha dit:\n29 gener 2014 a les 23:20\nGràcies per donar testimoni del teu gaudi. M’ompli de goig. De debò.\n30 gener 2014 a les 19:23\nAmparo, moltes gràcies a tu.\nM’alegra saber que t’ha agradat.


“En aquell moment no vaig saber comprendre res. Hauria d’haver-la jutjat pels seus actes i no per les seves paraules… Mai deuria haver fugit. Hauria d’haver endevinat la seva tendresa, sota les seves innocents tretes. Les flors són tan contradictòries...”\nEl conflicte generacional comença quan el fill es lamenta: “no em compreneu...” Fem-li cas, aquest sentiment de falta de comprensió és real per a ell; els seus sentiments estan a flor de pell. Està molt susceptible i necessita més comprensió que mai i, aquest “no em compreneu”, és un bon avís per carregar les piles i disposar-nos a tenir una actitud reflexiva i d’afecte respectuós vers ell.\nAlhora quan ens diu: “no em compreneu”, no li engegarem un discurs, però sí que l’ajudarem a pensar per què ens ho diu o ho creu, i que no es precipiti, no protesti i expressi verbalment el perquè de trobar-se incomprès.\nEs preguntava aquell pare que feia reflexionar al seu fill:\n“ - ...té importància que ens digui que no el comprenem perquè no li volem comprar l’últim model de qualsevol peça de roba, quan fa un mes ja n’havia estrenat una altra..? Li dic unes poques paraules i que hi pensi; jo el comprenc però l’he d’educar...”\nEl seu sentiment d’incomprensió tan pot venir d’un tema seriós com d’una nimietat; ja es veu en aquesta anècdota que provenia d’una fotesa.\nÉs segur que les seves emocions sovint seran mudables: un dia estarà trist i l’altre eufòric; per tant les haurem d’anar trampejant amb serenitat, que vol dir moltes vegades canalitzar-les, i d’altres, passar per alt els seus canvis d’humor per no atabalar-lo més, que ja prou malament ho passa. Té l’emotivitat revolucionada i, si tenim empatia, sabrem distingir quan té un problema real o un de passatger.\nDe tota manera, si hem d’avisar-lo i fer-li alguna correcció tindrem present:\n1.- Compaginar la serenitat amb l’exigència afectuosa si l’hem de reprendre pel seu comportament.\n2.- No dir-li “ets... i afegir-hi un qualificatiu ...”. Sí, dir-li: “això ho has fet bé, això ho has fet malament”.\n3.- Saber callar i escoltar les raons que ens dóna per haver tingut una conducta que ens sembla reprovable.\nUs convido a la presentació d'"Un estrany a casa", per a pares d'adolescents, editat en català i en castellà. Presentarà Mey Zamora, escriptora i periodista. (Ho trobareu d'esdeveniment al meu facebook, per si us voleu apuntar).\nDia: dilluns, 18 de juliol. Hora: 19.00\nLloc: Àmbit cultural del Corte Inglés, 6a. planta\nPorta de l'Àngel de Barcelona.\nUs hi espero, si podeu venir!


El document està orientat a definir propostes i prioritats d'actuació, però no a fer la diagnosi i anàlisi de la situació actual de la Cultura local, la qual cosa es pot trobar a la resta de documentació del FCL. En aquest sentit, cal subratllar que el text té la voluntat de ser concís i concret, sense massa consideracions col·laterals, i es mou en el terreny estricte de les proposicions d'acció de futur.\nS'ha estructurat mitjançant cinc línies estratègiques. Després de definir els objectius generals de cada línia, se n'han relacionat les prioritats, disposades per ordre d'importància. En els casos en què ha estat possible, després de cada prioritat, s'han detallat els objectius específics i les actuacions proposades. La línia estructural, per tant, va de més general a més concret.\nNo totes les prioritats assenyalades en el Fòrum de Cultura Local han comptat amb mateix nivell de consens entre les persones participants i aquest aspecte no s'ha volgut oblidar en la redacció d'aquest document. La informació del grau d'acord de cada ítem s'ha volgut fer compatible amb la necessària ordenació de prioritats, atenent el nivell d'importància, urgència, profunditat o abast de cadascuna. Una cosa i l'altra no sempre han coincidit. L'ombrejat de color de cada proposta ens donarà la clau en cada cas.


Una llar lluny de casa – GivingTuesday\n“Sóc la Clàudia, tinc 27 anys i al juliol de 2014 em van diagnosticar un limfoma de Hodgkin, un tipus de càncer de la sang. Després de molts mesos rebent quimioteràpia, vaig haver de sotmetre’m a un trasplantament de medul·la òssia “.\nEra Nadal, i Clàudia era a Barcelona rebent tractament. L’acompanyaven els seus pares, però estava lluny de casa, dels seus amics, de les seves coses, de la seva habitació. La perspectiva de recuperar-se tancada entre quatre parets d’hospital aviat es va dissipar. Des de la Fundació Josep Carreras li vam oferir un pis d’acollida per a pacients molt a prop de l’hospital.\n“Era com estar en una altra casa. La veritat és que vam fer que fos el nostre pis. El fet d’estar fora de l’hospital, (sobretot per Nadal!) em va fer prendre les coses amb una altra filosofia i evitar pensar que és època d’estar a casa, amb la família i amics. La Cristina, la infermera de domiciliaris, venia cada dia a veure com evolucionava, a agafar-me les constants o a posar-me medicació. I vam tenir un munt de visites de familiars i amics! “, Explica la Clàudia.\nAra la Clàudia ja ha tornat a casa i aquest any sí que podrà passar les festes a prop dels seus. Tot i que encara no s’ha curat, segueix lluitant de forma positiva.\n“Ara intento que la malaltia no sigui el centre d’atenció de la meva vida. Faig vida normal al màxim sempre que puc. Tinc ganes de viure la vida. Pel que fa a la malaltia, intentes que pugui ser alguna cosa més a explicar de la teva vida però que no sigui el teu dia a dia “.


El TC anul·la la norma per calcular la pensió del treball a temps parcial\nL’alt tribunal considera la fórmula “discriminatòria” per a les dones, que segons càlculs oficials ocupen el 70% d’aquests llocs\nActualitzada 04/07/2019 a les 07:14\nEl Tribunal Constitucional (TC) espanyol ha declarat nul·la la norma per calcular la pensió de jubilació en el treball a temps parcial, en considerar-la “discriminatòria per a la dona”, que, segons dades oficials, ocupa el 70% d’aquests llocs.\nEn una sentència coneguda ahir, el ple de l’alt tribunal estima una qüestió interna d’inconstitucionalitat, i anul·la el precepte que regula la quantia de les pensions d’aquest tipus de treballadors per ser doblement discriminatori, en tant que vulnera el dret a la igualtat amb els que tenen un contracte a temps complet. Per al tribunal, l’incís ara anul·lat, recollit a la Llei general de la seguretat social, crea una situació de desigualtat dels empleats a temps parcial que constitueix “una discriminació indirecta per raó del sexe”, ja que “estadísticament” la major part són dones. Segons la resolució, aquest precepte obvia els requisits de “justificació objectiva i raonable” en les diferències entre els treballadors.\nDe la mateixa manera, prossegueix, trenca amb la proporcionalitat exigida, perquè aquests contractes no tan sols suposen una “reducció raonable de la base reguladora”, sinó que “afegeixen una reducció del període de cotització” per establir la quantia de la pensió, que no es fa amb el treballador a temps complet.\nTota aquesta diferenciació condueix, per tant, a un “resultat perjudicial en el gaudi de la protecció de la Seguretat Social”, amb “incidència predominant en l’ocupació femenina”, com va defensar fa tres mesos la fiscal general de l’Estat, María José Segarra, per escrit davant el tribunal.\nNo obstant això, el ple descarta la retroactivitat i assenyala que, a fi de garantir el principi de seguretat jurídica, la declaració de nul·litat no afectarà ni els conflictes individuals jutjats amb anterioritat ni les situacions administratives decretades en ferm.\nAmb la sentència, el Constitucional pren el relleu del Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE), que el maig passat va resoldre que Espanya havia de revisar la normativa del càlcul de les pensions per als treballadors a temps parcial en poder implicar discriminació per raons de sexe. No era la primera vegada que els òrgans judicials comunitaris es pronunciaven sobre els drets d’aquests empleats. El novembre del 2017, el TJUE va dictaminar en contra del sistema utilitzat per la Seguretat Social per calcular la durada del subsidi d’atur en contractes parcials, per motius idèntics.\nEl maig passat, el ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social va anunciar la intenció de revisar aquest càlcul, que ja va ser modificat l’any 2014 perquè els treballadors poguessin arribar als 15 anys mínims de cotització necessaris per accedir a una pensió contributiva.


Casas prefabricades de formigó - ConstruimosTuCasa™\nPerquè decidim buscar una casa prefabricada de formigó?\nQuan parlem de cases prefabricades, hem de pensar en el concepte de prefabricat. Com a tal un sistema prefabricat és el que ve pre-industrialitzat des d’una fàbrica i en l’obra, l’única cosa que hem de realitzar és muntar, en cap cas elaborar.\nPerò perquè existeix la creença que un prefabricat és més barat o més ràpid?\nPer rapidesa, resistència, durabilitat… el formigó és un material de construcció format per una mescla de ciment, sorra, aigua i grava o pedra picada, al moment en què li afegim barres o malles de ferro, millora la seva resistència.\nAmb totes aquestes dades decidiries realitzar-te la teva casa prefabricada? Doncs existeixen materials com el formigó cel·lular, que milloren les prestacions en la construcció de cases prefabricades, termicament, alta resistència al foc, i una composició totalment mineral, amb una consideració totalment ecològica. El contingut base és: aigua, calç, sorra de sílice, ciment i aire.


Alma i Elisabeth | fancultura\ninici » Fanteatre » Alma i Elisabeth\ntext de Rafel Gallego el dia 24 Nov, 2013 a Fanteatre\nVagi per davant que s’agraeixen els acostaments als grans del segle XX i que tant de bo Ingmar Bergman fos més transitat, més interpretat o, simplement, més copiat; i per què no Strindberg – practicament inèdit per aquí – ? o Weiss o Genet o Shaw…\nAlma i Elisabeth és un tros de la vida de dues dones – una actriu bloquejada i la infermera que la cuida – que Bergman va plasmar amb mestratge a la pel·lícula Persona. Un retrat psicològic acurat, intens, i que arribava a l’ànima d’uns éssers perduts, desorientats, cadascú a la seva manera. La força del film resideix com es narra la relació de les dues protagonistes, com s’expressa – amb subtilesa o passió, segons convengui – la seva angoixa vital i, per suposat, amb la feina interpretativa de Bibi Andersson i Liv Ullmann.\nDeixant de banda si s’ha comprimit bé o no el material de base, al muntatge dirigit per Magda Puyo – de qui la setmana passada ja varen veure Cosmètica de l’enemic – es reflecteix bé el progrés bé l’esmentada relació – professional, simbiòtica, obsessiva… -, però no la confusió i el dolor que senten per separat, els motius que les han duit a l’estat anímic i mental que experimenten. D’altra banda, Marta Marco convenç en els primers registres, però no assoleix la presència que el seu personatge precisa en els pasatges més dramàtics; en la rèplica, Mònica López – amb el paper probablement més complicat – no acaba de transmetre les sensacions que Elisabeth que ha de generar, tal vegada perquè el catàleg gestual que fa servir s’esgota massa aviat.\nHi ha moments que colpejen, amb una narració i una atmosfera van de la mà, però l’eficàcia del text, per ritme i per interpretació, és tan irregular que hom surt de la funció amb la sensació d’haver assistit a una ocasió perduda… i enyorant la pel·lícula.\nAlma i Elisabeth Direcció: Magda Puyo Intèrprets: Mònica López i Marta Marco Espai: Teatre de Manacor


Augmenta la participació en les eleccions de l'estudiantat\nSobretot a les Juntes de centre, tot i que en 11 departaments no hi ha representació\nUn moment de les votacions a la Facultat de Lletres/ Foto: UdL\nUn total de 8.624 estudiants de la Universitat de Lleida (UdL) estaven aquest dimarts cridats a les urnes per escollir els seus representants al Claustre, les Juntes de centre i els Consells de departament, que es renoven cada dos anys. La participació ha augmentat una mitjana de dos punts respecte els anteriors comicis, sobre tot a les Facultats on es presentaven dos candidatures: Lletres i Educació, Psicologia i Treball Social (FEPTS). Malgrat això, 11 departaments es queden sense representació de l'alumnat en no haver-ne cap interessat.\nSegons les dades facilitades per la Secretaria General de la UdL, un 7,31% de l'estudiantat censat va anar a votar pel Claustre, un 7,83% ho va fer per les Juntes de centre, i un 2% pels Consells de Departament. Tot i l'augment de participació, el percentatge encara queda lluny de l'11,3% registrat en les eleccions al Claustre l'any 2012.\nEls estudiants que més han votat al màxim òrgan representatiu de la UdL - en el que cobreixen 65 places - han estat els de la Facultat de Lletres, un 15%; seguits pels de la FEPTS, amb un 11,43%; i la Facultat de Medicina, amb un 9,12%. A la cua trobem l'alumnat de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyeria Agrària (ETSEA), amb un 2,07% de participació; la Facultat d'Infermeria i Fisioteràpia, amb un 2,82%; i l'Escola Politècnica Superior (EPS), amb un 3,01%.\nEn el cas de les Juntes de centre en les que hi havia dos candidatures, Alternativa d'Estudiants s'ha imposat tant a la Facultat de Lletres, davant de Lletres Republicana; com a la Facultat d'Educació, Psicologia i Treball Social, contra Membres del Consell de l'Estudiantat de la FEPTS units per la representació estudiantil.\nEl dia 20 es proclamaran els resultats definitius. En la mateixa data està prevista la votació per tal d'escollir els representants del professorat (PDI) i del personal d'administració i serveis (PAS), només a les juntes de centres i els consells de departament.


Recerca de videos a YouTube\nCidades do mundo sobre um precipicio by conticasos 5558 views\n1. RECERCA BÀSICA AMB YOUTUBE Autor: Luis Torres Otero luistorresotero@gmail.com CEIP SANT MIQUEL Formació en centres CEFIRE de Godella\n2. Luis Torres Qué és YouTube? pertany a És la plataforma, principal referent de la Web 2.0, que permet als usuaris allotjar i compartir vídeos de manera gratuïta i senzilla a Internet. Qualsevol persona pot: Buscar vídeos Vore vídeos Compartir vídeos Pujar els videos (próxima sessió)\n3. Luis Torres Recerca vídeos No pot endevinar el contigut dels vídeos, perquè són arxius tancats i es fia dels usuaris. (a diferència de Google vídeos sols busca vídeos a la plataforma YouTube) Indexa per: 1. Títol del vídeo 2. Paraules clau 3. Descripció del vídeo 4. Classificació de l’usuari (educació, sanitat, etc.) 5. Data de pujada 6. Duració 7. Visualitzacions del vídeo 8. Opinions sobre el vídeo\n4. Luis Torres Recerca de vídeos Fer click a “Opciones de búsqueda” TÁCTICA A UTILITZAR: Utilitzar les opcions avançades que ahí es donen. Introduir a la caixa de recerca paraules clau.\n5. Luis Torres Vore vídeos Utilitza un reproductor (cal saber totes les seues opcions) Exemple Utilitza tecnologia Flash per a emetre els vídeos. Cua de reproducció: és possible fer una cua i vore vídeos un darrere l’altre. La cua es fent click al botó (+) de cada vídeo i apareix a la part inferior.\n6. Luis Torres Compartir vídeos Permet compartir e insertar els vídeos. Compartir: Inserta el vídeo directament en qualsevol aplicació Web indicada:\n7. Luis Torres Compartir vídeos Permet compartir e insertar els vídeos. Insertar: Facilita el codi HTML (cal copiar i pegar-lo al teu lloc Web).\nCidades do mundo sobre um precipicio


Campanya #prouirregularitatsobrevinguda - Consorci d'Acció Social de la Garrotxa\nActualitat General — 15 maig 2018\nL’espai antiracista de Salt i Girona va presentar la campanya #prouirregularitatsobrevinguda\nQuè és la irregularitat sobrevinguda?\nÉs aquella situació en la qual una persona estrangera que havia estat resident legal durant un temps, perd aquesta condició per no haver pogut renovar la seva autorització de treball i/o de residència. Els motius pels quals algú pot trobar-se en aquesta situació són diversos, però el motiu més freqüent és el de la manca de feina o el de no haver cotitzat el temps suficient a la seguretat social. En aquests casos, i d’acord amb el que preveu la Llei d’estrangeria, la persona no podrà renovar la seva autorització de residència i/o treball i per tant esdevindrà una persona irregular.\nLa irregularitat no només afecta al titular de l’autorització, sinó també a tots aquells familiars que puguin dependre’n, normalment filles, fills i cònjuges. Per tant, la irregularitat té efectes en tota la unitat familiar, fins i tot per a menors d’edat nascuts a Catalunya.\nAquest és el cas de l’Oumaima, que vol denunciar en primera persona que després d’estar 5 anys en la irregularitat superant totes les traves per aconseguir els papers l’any 2012, els va perdre al cap de dos anys, amb tota la família, perquè estava estudiant i no havia cotitzat i, en plena crisi, la seva mare es va quedar sense feina. A dia d’avui l’Oumaima segueix intentant tornar a tenir papers en un país al qual va arribar per poder tenir una vida més lliure i millor i del qual ja forma part. L’Oumaima ha perdut la por i està convençuda que cal alçar la veu per mostrar el problema, un pas imprescindible per canviar-ho: no som mà d’obra! #ProuIrregularitatSobrevinguda !


Catalunya rep Tunísia en el debut de Gerard Valentín - Empordà\nCatalunya rep Tunísia en el debut de Gerard Valentín\nEl jugador d'Avinyonet de Puigventós, actualment a les files del Nàstic, vestirà per primer cop la samarreta de la selecció catalana a Girona\nLLUÍS RIBERA 27.12.2016 | 10:01\nGerard i Sergio han confeccionat la llista FCF\nLa selecció catalana absoluta jugarà, aquest dimecres dia 28 (18.45 hores/TV3) a Girona, un partit amistós contra Tunísia. D'entre els representants de la demarcació que seran presents a l'Estadi de Montilivi destaca la novetat de l'avinyonenc Gerard Valentín, que hi entrarà per primera vegada.\nEl defensa del Nàstic de Tarragona és un fix en el lateral dret del conjunt grana, cuer de Segona Divisió A, i curiosament ja va trepitjar el camp del Girona el dissabte anterior en un partit de lliga (4-2).\nEl futbolista altempordanès, de 23 anys, té passat a l'Olot, Sevilla C i al futbol base del Girona i Figueres. És fill del Xino Albert Valentín, exmembre de la secretaria tècnica del Barça i amb passat al Figueres, i germà de Pol Valentín, jugador de la Pobla de Mafumet, el filial del Nàstic.\nDes que el figuerenc Damià Abella -aleshores a l'Osasuna- va ser cridat per últim cop el 2010, davant Hondures, que no hi havia cap representant altempordanès a la selecció catalana, ara dirigida per Gerard López i Sergio González. D'altra banda, les entrades pel Catalunya-Tunísia estan esgotades des del dimecres.\nAmb Xavi i amb els ex del Vilajuïga Víctor i Masip\nA la llista de Catalunya hi haurà l'exblaugrana Xavi Hernández (Al Sadd), els exjugadors del Miapuesta Vilajuïga Víctor Rodríguez (Sporting) i Jordi Masip (Barça); Sergi Roberto (Barça), Víctor Álvarez, David López, Aaron Martín, Marc Roca, Gerard Moreno i Álvaro Vázquez (Espanyol), Fontàs i Sergi Gómez (Celta), Pons (Girona) i Samper (Granada), entre d'altres.\nL'escalenc Valery, amb la sub-18\nEl futbolista de l'Escala Valery Fernández formarà part de la selecció catalana sub-18 que, entre aquest dimarts dia 27 i divendres 30, jugarà la primera fase del Campionat de Seleccions Autonòmiques. La competició se celebrarà a Santanyí (Palma de Mallorca) i comptarà amb l'actual jugador del juvenil B del Girona i ex de l´Escala i Barça.