A Dinamarca, Mireia Boya ja hauria dimitit - La Valira\nA Dinamarca, Mireia Boya ja hauria dimitit\nEnxampada en una mentida poc honorable, la diputada aranesa Mireia Boya (CUP-Crida Constituent) s’ha vist obligada a modificar la fitxa on hi consta la declaració de béns que fan tots els representants del Parlament de Catalunya en prendre possessió del càrrec. La polèmica gira al voltant d’una antiga borda per guardar les vaques, ubicada al municipi de Les, que la diputada cupaire, juntament amb el seu germà Jusèp –director general de l’Agència Catalana del Patrimoni de la Generalitat-, han transformat en una casa rural per a lloguer turístic.\nLa notícia la va donar, a finals del passat mes de juliol, el digital OK Diario, que dirigeix el periodista Eduardo Inda. Aquells dies, el conflicte de la turismofòbia obria les primeres pàgines dels diaris catalans, que s’havien fet ressò de l’atac de quatre encaputxats, reivindicat per Arran -el moviment juvenil de la CUP-, contra un bus turístic a Barcelona.\nRelacionant-ho amb els postulats crítics amb la massificació turística que fa la CUP, OK Diario posava el dit a la nafra i assenyalava que la diputada Mireia Boya era copropietària d’un hotel rural a la Val d’Aran. Per postres, la diputada havia amagat aquesta activitat empresarial en la declaració de béns que constava en la fitxa personal que es pot consultar a la web del Parlament.\nEn efecte, Mireia Boya va afirmar, quan va ser elegida, que era propietària del 50% d’una “finca urbana” valorada en 8.199,24 euros. Però aquesta “finca urbana” -que al Registre de la Propietat consta inscrita com una quadra- és, en realitat, una casa de turisme rural, amb capacitat per a set persones, que explota la societat Bòrda Guilhamuc CB, constituïda pels dos germans Boya.\nMaria Pilar Busquets (exdiputada de CiU i exsíndica d’Aran) va fer donació d’aquesta antiga borda als seus dos fills, que en els últims anys hi han fet una important inversió, calculada en uns 250.000 euros, per adequar-la com a instal·lació turística. Les tarifes d’estada en aquest allotjament rural, que consten en la seva web, no són barates: 1.150 euros per setmana en temporada alta, 850 euros en temporada baixa i 350 euros el cap de setmana.\nLa publicació d’aquesta informació va desfermar la reacció a les xarxes d’alguns espanyolistes arrauxats cridant al boicot d’aquest establiment, segons ha denunciat el diari occità Jornalet. A la web de turisme Tripadvisor també s’hi han pujat sospitosos comentaris de suposats clients de la Bòrda Guilhamuc que desaconsellen anar-hi per la seva baixa qualitat, el deficient servei i la seva manca d’higiene.\nEn qualsevol país europeu de cultura democràtica avançada -per exemple, Dinamarca-, que una diputada hagi “oblidat” d’informar el Parlament que és copropietària d’un negoci turístic i que el valor imputat a l’immoble declarat sigui ridícul en relació amb la inversió que s’hi ha fet hauria comportat la seva dimissió. Però Catalunya (i la Val d’Aran) is different.\nMireia Boya, enxampada in fraganti per l’article d’OK Diario, va defugir la polèmica i va atribuir-ho tot a una maniobra de les “clavegueres de l’Estat” per desprestigiar-la i, de passada, desacreditar el moviment independentista. Però el cert és que arran d’aquesta informació, Mireia Boya ha modificat a la web del Parlament de Catalunya la seva declaració de béns: ara especifica que és copropietària al 50% d’un “immoble destinat a casa rural” i que el seu valor estimat és de 106.225,02 euros… en comptes dels 8.199,24 euros d’abans.


Un total de 546 persones participen a la cinquena edició de la cursa nocturna solidària La Sonàmbula - Diari de la Discapacitat\nIniciDretsUn total de 546 persones participen a la cinquena edició de la...\nUn cop més la cursa va ser un èxit de participació // Foto: Sant Tomàs\nDivendres passat es va celebrar a Roda de Ter la 5a edició de la cursa nocturna solidària La Sonàmbula, que va comptar amb un total de 546 participants: 209 corredors i 337 caminadors, acompanyats de més de 70 voluntaris.\nLa cursa, una de les cites esportives de l’estiu a la comarca d’Osona, tenia tres recorreguts, perquè cadascú pogués trobar el més adequat: Troneres amb 7,3 km d’asfalt i terra pels corredors; Tocatardans amb 4,5 km d’asfalt i terra pels caminadors; i Noctàmbuls amb 4,4 km de circuit d’asfalt, adaptat per a persones amb mobilitat reduïda.\nCom cada any, els beneficis de les inscripcions de la cursa es destinen a algun projecte de l’Associació Sant Tomàs. Enguany aniran a fer econòmicament més accessibles les vacances per a les persones amb discapacitat intel·lectual a través del Club CAR, el servei de lleure i esport de Sant Tomàs. També es van fer diferents sortejos entre les persones inscrites de productes cedits per diferents empreses col·laboradores.\nLa cursa, a més va comptar amb el suport dels Ajuntaments de Roda de Ter i de les Masies de la Roda, de l’Obra Social “la Caixa” i de diverses empreses i entitats de la comarca.\nArticle anteriorToc d’atenció del Consell d’Europa a Espanya per privar del dret a vot a les persones amb discapacitat intel·lectual\nArticle següentLa Fundació Privada Alzheimer Catalunya, entre les 24 entitats distingides amb la Creu de Sant Jordi 2018


Ens hem plantat - El Periódico Mediterráneo\nEns hem plantat\nHem de destrossar el territori, sacrificar el futur de les persones i posar en risc la seua salut sense cap millora?\nLa nostra terra ja ha patit prou. Sembla que algun il·luminat a Madrid, quan no té res millor a fer pensa: Quina calamitat puc enviar cap al nord? I d’ahí el fracking, el Castor, buscar petroli a les Columbretes i ara hem de sumar dos MAT (línies de molt alta tensió) i un expedient per enderrocar Torre de la Sal.\nPerò a Compromís ens hem plantat i hem dit NO a la MAT i NO a enderrocar Torre de la Sal. De la MAT Morella-la Plana, diu Madrid que cal fer el projecte per a assegurar el subministre elèctric i l’abaratiment del preu. Però si mirem cap a dalt, al 2015 ja es va inaugurar la primera MAT a Catalunya i de vore què ha passat allí, podem aprendre ací.\nLa ferida amb torres de més de 40 metres d’alçada, amb repercussions greus sobre el territori i fins i tot la salut, no ha donat seguretat al suministrament, ja que una avaria per la tempesta Glòria va deixar durant dies 220.000 persones sense llum. I pel que fa als preus, cal dir que les pymes catalanes paguen un 36% més per l’energia que la resta d’Europa... això i que els 130 milions d’inversió que acompanyava esta MAT mai van arribar, i les energies renovables i sostenibles que havien de vindre tampoc.\nAixí que si no s’han complit les promeses allí, per què s’han de complir ací? Hem de destrossar el territori, sacrificar el futur de les persones i posar en risc la seua salut sense cap millora? Doncs ens plantem i forcem a ficar energies renovables damunt la taula com una veritable opció.\nNO a la MAT, hem votat a les Corts valencianes; i NO a l’enderrocament de Torre de la Sal, com ha defés el nostre senador Mulet. Perquè el projecte de Torre de la Sal no és transparent: no és just donar només vuit dies per al·legar als propietaris que no volen perdre les cases que fa més de cent anys compràren. No té sentit una llei que vol expulsar el veïnat. Ens plantem per buscar alternatives; perquè estimem la terra i creiem en el futur de la nostra gent.\n*Síndica adjunta del Grup Compromís a les Corts


Laboratori de creació - Aules · Escola d'Arts Escèniques\nLaboratori de creació | amb Pere Faura i Jumon Erra\nLaboratori d'experimentació i creació!\nPere Faura i Jumon Erra ja fa un any que estan immersos en un projecte de recerca i documentació (becat pel Premi Ciutat de Barcelona) que investiga els primers 15 anys de l’epidèmia de la SIDA a Catalunya (1981 – 1996), amb l’objectiu d’acabar creant una peça escènica que desplegui la complexitat del tema des de diferents perspectives socials i a través de la hibridació entre diverses tècniques artístiques.\nL’objectiu principal del Laboratori és el de posar en relació diferents tècniques actorals i coreogràfiques per poder anar desvetllant el codi o dispositiu escènic potencialment més interessant per tal de desplegar tota la duresa, complexitat i bellesa de la Sida utilitzant tots els recursos de la convenció teatral.\nEl laboratori s’estructurà en diferents sessions: farem primeres proves dramatúrgiques i actorals a partir de textos escrits per l’ocasió; sessions de creació col·lectiva de textos; sessions més corporals on jugarem amb la relació entre text i moviment i on investigarem les coreografies socials que ens va deixar aquella pandèmia per tal de transformar-les i re-significar-les des del moment actual.\nA partir de tot el material de documentació obtingut en el primer període de recerca, la idea és activar-lo. Transformar aquest arxiu històric del passat, en diàlegs vius i balls presents, on la memòria esdevingui paraula, crit, suor, riure, plor, cant o dansa.\n> del 12 al 27 de gener\n> de dilluns a dijous de 09:00h a 11:00h\n> Pere Faura\n> Jumon Erra\n* és imprescindible fer-nos arribar el CV a info@aules.net per tal de sol·licitar accés al laboratori\nConcert de Nadal, amb la Marató de TV3\nPràctiques d'actuació amb directors i companyies\nIntensiu d'interpretació avançada que permet treballar amb la companyia Els Pirates Teatre. Tant amb el seu material com amb la seva manera d'investigar-lo i transitar-lo. Descobrir el seu codi, la seva tècnica i la seva dinàmica. I aprendre, com a...\nHair, en concert al Teatre Condal\nEl pròxim 10 de gener, els alumnes de 4t de RFP-AE presenten la seva primera pràctica professional d'aquest curs. I serà molt especial, ja que no és ni més ni menys que una versió en concert del musical Hair. Hair,...


En les últimes cinc dècades el món tendeix a una dieta cada vegada més semblant i uniforme\nLa globalització ja té un lloc a les taules i, en els últims 50 anys, les dietes que durant segles havien significat diversitat i varietat s’han uniformat, de manera que cada cop les taules i les neveres de mig món tenen uns ingredients més semblants. Un estudi basat en dades de la FAO, l’agència per a l’alimentació de l’ONU, ha analitzat 18 grans grups d’aliments en 18 països i conclou que s’aprecia “una convergència parcial en la dieta global”, segons descriu James Bentham, científic de la universitat britànica de Kent. Entre el 1960 i el 2013 hi ha hagut un augment del consum d’aliments d’origen animal com la carn, els ous i la llet, sobretot als països asiàtics, encapçalats per Taiwan i la Xina. En paral·lel, Europa, els Estats Units i el Canadà han anat reduint la ingestió de carn.\nIngressos i alimentació van del bracet a la Xina, on els ciutadans tenen cada cop més poder adquisitiu, cosa que els permet tenir accés a més carn. En pocs anys els xinesos han passat d’estar infraalimentats a ingressar en el club de l’epidèmia d’obesitat, que es caracteritza per l’augment del consum de sucres, el canvi d’estil de vida i el sedentarisme. L’Àfrica és l’únic continent condemnat a mantenir la mateixa dieta dècada a dècada: poc i malament.\nPer a Esther Vivas, periodista especialitzada en alimentació i autora d’El negocio de la comida, la tendència dels últims anys a l’homogeneïtzació de les dietes es tradueix en una reducció de la diversitat, malgrat que als supermercats i botigues occidentals hi arribin cada cop més productes estrangers. “Vivim en una il·lusió de la diversitat”, afirma. En aquest sentit, l’especialista assenyala que “els interessos de la indústria agroalimentària” han provocat la “desaparició del 75% de la diversitat agrícola” en favor del consum de llavors transgèniques més resistents i rendibles i en detriment de les autòctones. La uniformització del menú suposa un risc per a la seguretat alimentària perquè, continua Vivas, en una situació d’emergència climàtica com l’actual augmenta el perill d’una mala collita o una plaga, ja que hi ha un monopoli comercial de poques cadenes.\nEls factors que uniformitzen la dieta al món\nEn general, avui dia es porta una vida més accelerada. Amb l’agenda plena, hi ha menys temps per dedicar a la cuina i a una compra més reflexionada\nEl comerç global facilita que aliments autòctons o exclusius de certes zones geogràfiques estiguin presents a tots els supermercats del món\nEls avenços tecnològics permeten fer llavors més resistents i adaptables a medis aliens, i aliments capaços de ser conservats més temps per facilitar-ne el transport\nEl creixement dels ingressos familiars, sobretot en països en desenvolupament, ha facilitat l’accés als aliments d’origen animal i ha permès acostar-se als més industrialitzats\nLes tendències i les modes gastronòmiques també influeixen molt els hàbits gastronòmics, sobretot a través d’internet, que és l’eina global per excel·lència\ndieta globalització infogràfica gràfic planeta gastronomia


Refrescant LaTeX | Quadern - Angel Solans\n« Alumne ric, alumne pobre. 1ª Part: L’alumne pobre\nAlumne ric, alumne pobre. 2ª Part: L’alumne ric »\nPublished 29 Desembre, 2006\tNoves Tecnologies 2 Comments\nAra fa deu anys vaig descobrir Línux. En aquells moments es tractava d’un sistema operatiu poc amable, que era difícil d’instal·lar i bastant difícil de mantenir si no tenies formació en Unix -com era el meu cas-. Les primeres distribucions que van viure al meu PC van ser les RedHat 4.1 i 5.0.\nUna de les perles més remarcables que em va facilitar el nou sistema operatiu va ser el LaTeX. Una meravella de programari que feia possible escriure documents d’acabat professional amb molt poc esforç. Documents sempre millors que els equivalents escrits amb el WordPerfect, el processador de text de DOS i Windows que encara utilitzava en aquella època. Amb LaTeX, i de manera molt natural, escrivies documents perfectament maquetats, ben estructurats i consistents.\nAmb la consolidació dels editors WYSIWYG, el PageMaker i les poques necessitats de produir documents de qualitat en paper, vaig anar abandonant la joguina. Un company de feina em va passar, fa uns dies, el material de suport d’un curs que està preparant. Em va comentar que estava escrit amb LaTeX. Em va sorprendre, perquè en el meu entorn laboral no és habitual que s’utilitzin programes poc convencionals. I em va aixecar el punt de nostàlgia suficient com per a retrobar-m’hi.\nVaig obrir el portàtil, que porta el darrer Ubuntu en català i em vaig instal·lar els paquets de LaTeX. Només em va fe falta escriure al terminal:\nVaig buscar un editor de LaTeX per a Línux per no haver d’escriure com en els vells temps, amb el vi, i vaig localitzar el Kile. Un programa magnífic que et permet escriure, compilar els documents i traduir-los a PDF amb dos clics. El vaig instal·lar així:\nAmb el Kile vaig haver d’incorporar moltes llibreries del KDE, però val la pena. Finalment, per a escriure unes presentacions que he de preparar aquests Nadals, vaig afegir el paquet beamer:\nAixò és tot el que he necessitat per treballar. He passat uns dies baixant d’Internet una dotzena de documents sobre LaTeX, repassant les comandes bàsiques i revisant les possibilitats del programa per les meves necessitats actuals. Què agradable és escriure per aquest processador i què potent el concepte de separar la redacció d’un document del seu muntatge i acabat.\nSi us tempta la idea de tastar una manera de processar texts completament diferent a l’OpenOffice Writer o el Word podeu informar-vos aquí:\nPàgina del Joan Queralt, company de professió i expert en LaTeX\nPàgina del usuaris catalans de TeX\nPàgina d’usuaris hispans de LaTeX\n2 Responses to “Refrescant LaTeX”\n1 Joan Queralt 1 gener, 2007 a les 11:06 am\nÀngel: més que expert, afeccionat. Jo també disfruto força amb LaTeX tot i que encara treballo amb window$. Per això em vaig decidir a publicar el que anava aprenent: és una manera de donar-ho a conèixer i de “xuleta” per trobar allò que he anat fent.\nMolt interessant l’explicació de la instal·lació a Ubuntu. Me l’apunto 🙂\n2 asolans 7 gener, 2007 a les 8:37 am\nUna llàstima que LaTeX tingui una comunitat d’usuaris petita i relativament poc visible. Per això veig important la teva pàgina -i especialment perquè l’escriu un professor- fa de referència per a qui vulgui iniciar-se i va donant solucions a força problemes quotidians d’edició.


Un pla d’experienciació professional impulsat per Mas Carandell fa una diagnosi del comerç del barri del Carme | Mas Carandell\nUn pla d’experienciació professional impulsat per Mas Carandell fa una diagnosi del comerç del barri del Carme\nEl passat mes de juliol ha finalitzat el pla d’experienciació professional de Dinamització comercial del barri del Carme, impulsat per Mas Carandell i que ha permès que dues tècniques hagin realitzat una diagnosi exhaustiva del teixit comercial d’aquest barri i del seu perímetre, des del passat mes de gener.\nDurant l’actuació, que ha tingut per finalitat fomentar el desenvolupament local d’aquesta zona, professionalitzar el sector comercial i millorar-ne els llocs de treball, s’han visitat un total de 367 comerços. D’aquests, un 65% han col·laborat realitzant una entrevista de recollida d’informació sobre les problemàtiques i demandes del petit comerç i microcomerç, i sobre aspectes d’ocupació del sector, com ara conèixer de primera mà els perfils professionals més desitjables per treballar-hi i quina formació professionalitzadora és la considerada més necessària per millorar l’atenció a la clientela i la prosperitat del negoci en general.\nEl regidor de Medi Ambient i Ocupació, Daniel Rubio, explica que aquest treball de camp s’ha realitzat en col·laboració amb l’Agència de Promoció de Ciutat, donat que la dinamització del comerç esdevé clau a l’hora de projectar una marca de municipi, i en el cas de Reus el comerç urbà és font de riquesa, genera molta activitat i és un dels sectors empresarials més representatius. I afegeix que concretament al Carme, l’àmbit comercial té, a més, un paper vertebrador que incentiva la vida i la cohesió dins el propi barri.\nFruït d’aquesta diagnosi inicial, l’informe de la qual s’ha fet arribar a l’Agència de Promoció de Ciutat, es planteja ara la necessitat d’implementar algunes de les mesures proposades pel propi col·lectiu de comerciants. Per aquesta raó es preveu donar continuïtat al projecte amb nous plans d’experiènciació, en el disseny dels quals Mas Carandell ja treballa per implementar l’any vinent en cas d’aprovació.\nEl plans d’experienciació professional són accions per millorar l’ocupabilitat de les persones. Reben subvenció del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya en el marc del Projecte Treball als Barris i cofinançament del Ministerio de Empleo y Seguridad Social-Servicio Público de Empleo Estatal. Aquest concretament forma part del paquet d’actuacions que Mas Carandell desenvolupa al barri del Carme i que tenen per objectiu, entre d’altres, millorar les condicions socioeconòmiques de la zona i generar benestar i qualitat de vida de les persones que hi viuen i/o hi treballen.\nA banda de l'experiència professional adquirida en els darrers mesos, l'equip tècnic del projecte ha participat en diverses jornades i formacions vinculades a la dinamització comercial i ha rebut un procés d’orientació laboral que ha començat a donar resultats amb la inserció laboral d’una de les treballadores a la finalització de l’estudi i la participació de l’altra en diferents processos de selecció de personal.\nDimecres, 8 Agost 2018


Política de Privacitat, Andorra Business\nPolítica de PrivacitatActua Actua2021-09-30T21:56:36+01:00\na) Responsable del tractament: ANDORRA DESENVOLUPAMENT I INVERSIÓ, SAU (en endavant, «ADI»), inscrita en el Registre de Societats del Principat d’Andorra amb el número 12789 i en el Registre de Comerç del Principat d’Andorra amb el número 921062 M, i amb número de registre tributari 707941-B i domicili social al carrer de la Grau, s/n, edifici Prat del Rull, 2a planta, AD500 Andorra la Vella. És la societat responsable del tractament de qualsevol dada personal que ens faciliteu mitjançant l’emplenament dels formularis d’informació o sol·licitud que aquesta entitat posa a la vostra disposició en el lloc web www.andorrabusiness.com o en format paper.\nb) Delegat de Protecció de Dades: podeu contactar amb el delegat de Protecció de Dades d’ADI mitjançant l’adreça electrònica info@andorrabusiness.com.\na) Mitjançant el formulari de contacte que ADI posa a la vostra disposició en el lloc web www.andorrabusiness.com perquè pugueu fer sol·licituds d’informació, consultes o reclamacions, aquesta entitat recollirà i tractarà les vostres dades personals amb la finalitat de poder gestionar la vostra sol·licitud, així com per dur a terme tots els tràmits o procediments necessaris per donar-hi curs.\nb) Mitjançant l’apartat de Butlletí d’informació que ADI posa a la vostra disposició en el lloc web www.andorrabusiness.com, aquesta entitat recollirà i tractarà les vostres dades personals amb la finalitat d’enviar-vos comunicacions comercials electròniques així com, si escau, comunicacions comercials per correu postal, relatives als seus serveis i a activitats en general.\nc) Mitjançant el formulari de contacte que ADI posa a la vostra disposició en el lloc web www.andorrabusiness.com, podeu sol·licitar subscriure’s als clústers d’ACTUA. ADI recollirà i tractarà les vostres dades personals amb la finalitat de poder gestionar la vostra sol·licitud, així com per dur a terme tots els tràmits o procediments necessaris per donar-hi curs.\nd) Mitjançant el formulari de contacte «Per iniciar el teu projecte», que ADI posa a la vostra disposició en el lloc web www.andorrabusiness.com perquè pugueu fer sol·licituds d’informació o consultes, aquesta entitat recollirà i tractarà les vostres dades personals amb la finalitat de poder gestionar la vostra sol·licitud, així com per dur a terme tots els tràmits o procediments necessaris per donar-hi curs.\ne) Mitjançant el formulari de contacte «Barcelona Tech City», que ADI posa a la vostra disposició en el lloc web www.andorrabusiness.com perquè pugueu fer sol·licituds d’informació o consultes, aquesta entitat recollirà i tractarà les vostres dades personals amb la finalitat de poder gestionar la vostra sol·licitud, així com per dur a terme tots els tràmits o procediments necessaris per donar-hi curs.\nf) Mitjançant el formulari de contacte «La Mêlée», que ADI posa a la vostra disposició en el lloc web www.andorrabusiness.com perquè pugueu fer sol·licituds d’informació o consultes, aquesta entitat recollirà i tractarà les vostres dades personals amb la finalitat de poder gestionar la vostra sol·licitud, així com per dur a terme tots els tràmits o procediments necessaris per donar-hi curs.\nEn compliment de la LQPD, i els reglaments que la desenvolupen, ADI us informa que, per exercir els drets d’accés, rectificació i supressió de les vostres dades personals, reconeguts per aquesta normativa, heu d’enviar una comunicació escrita i signada a l’adreça electrònica info@andorrabusiness.com, a la qual heu d’adjuntar una còpia del vostre passaport o un altre document nacional d’identitat.\nPodeu exercir els drets anteriors enviant una comunicació escrita i signada a l’adreça electrònica info@andorrabusiness.com, a la qual heu d’adjuntar una còpia del vostre passaport o un altre document nacional d’identitat.\nDarrera actualització el 31 de juliol del 2021


Truita de carxofes. | Al caliu de la cuina\n← Biscuit de llimona i coco.\nFideus a la catalana. →\nPosted on 18 Novembre 2013\tby alcaliudelacuina\n“Truita de carxofes”, és la meva truita preferida, de fet la carxofa m’agrada de tota manera però en truita en torna boja……..\nEncara recordo que durant el meus dos embarassos, volia menjar carxofes cada dia, bullides, a la brasa, en truita, farcides…….. la meva mare anava com boja buscant carxofes per totes les parades del mercat.\nCom he comentat altres vegades, per mi la carxofa de millor qualitat es la del Prat, i la comencem a trobar al mercat a partir de Novembre fins Abril, es tendra, dolça i les fulles acaben en un clot al mig molt característic.\nSegons he llegit procedeixen d’Egipte i està distribuïda per tota la Mediterrània. Pel que sembla, ja era coneguda per grecs i romans , que li atorgaven poders afrodisíacs. Segons la mitologia, el déu Júpiter es va enamorar de Cynara, una noia rossa i molt bella que el va rebutjar. Júpiter, que tenia un caràcter que déu n’hi do, la va transformar en Cynara scolymus, que és el nom científic de la carxofa.\nDurant l’Edat Mitjana no es coneixia i es pensa que en aquesta època, del cultiu successiu dels cards, els horticultors poc a poc van aconseguir el cultiu de la carxofa mitjançant diverses transformacions .\nConsumida en la Itàlia del segle XV, la tradició diu que va ser introduïda a França per Catalina de Médicis, a la qual li agradava menjar cors de carxofa. Aquesta florentina, en casar-se amb el rei Enric II, les va portar des de la seva Itàlia natal a França . Per la seva banda, Lluís XIV era un altre gran consumidor de carxofes .\nA Espanya aquesta introducció la van dur a terme els àrabs i es dubta entre la possibilitat que ens ensenyessin el seu cultiu o que apliquessin les tècniques apreses en origen per transformar els cards que sempre van poblar la nostra geografia. Potser aquesta possibilitat sigui la més creïble perquè fins i tot, en l’actualitat, a Extremadura i a Andalusia, es consumeix la base de les flors de card borriquero, quan encara estan tendres, en una preparació anomenada ” Cassoletes ” o ” Cabezuelas “, un saborós guisat amb carn de xai .\nLa carxofes tenen molt poques calories i tenen propietats diürètiques així que és un producte molt utilitzat per fer dietes d’aprimament.\nConté vitamines del grup B, en concret niacina (B3), riboflavina(B2), tiamina (B1) i B6 i també vitamina A. És rica en ferro, calci, fòsfor, magnesi, potassi i sodi, i conté unes quantes proteïnes i també hidrats de carboni i mucílags (fibra soluble). Resulta especialment interessant pels àcids que conté, com el cafeoilquínic i el dicafeoilquínic, el cafeic, l’oleic, el linoleic i el pantotènic. També aporta flavonoides.\nLa carxofa és bona per els problemes digestius i metabòlics, gràcies a la fibra soluble que aporta. Així, és depurativa, regula el trànsit intestinal i enforteix el sistema immunològic. També és bona per les cefalees (mal de cap) i per controlar el colesterol, pels mucílags i també pels flavonoides, que a banda són antioxidants i estimulen el cor.\n1 quilo de carxofes del Prat si és temporada.\n6 ous ecologics.\nPelar les carxofes, tallem el tronc i les fulles de fora, deixar només la part del cor, que es la mes tendre.\nTallem les carxofes per la meitat i cada meitat en 4 trossos.\nPosem una paella amb mig got d’oli i aboquem les carxofes, les salem i deixem sofregir uns minuts i aboquem el got d’aigua.\nUn cop s’ha reduït l’aigua i les carxofes estan tendres, les traiem del foc i les escorrem perquè eliminin l’oli.\nEn un bol batem els ous posem una mica de sal i aboquem les carxofes. Mentrestant posem una paella al foc amb una mica d’oli.\nQuant està calent aboquem la barreja de ou, carxofa i fem una truita que deixarem una mica melosa per dintre.\nLa carxofa s’oxida ràpidament posant-se negra, així que es important tallar-la al moment de cuinar-la.\nJo les faig amb oli i aigua perquè per mi absorbeixen menys oli i queden molt tendres i meloses.\nAquest plat es molt simple i per això es important fer servir productes de qualitat, unes bones carxofes tendres, un bon oli i uns bons ous.\nAquesta entrada ha esta publicada en Ous, Verdures i Llegums. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n8 respostes a Truita de carxofes.\n18 Novembre 2013 a les 18:05\nTan senzilla i tan bona!\n18 Novembre 2013 a les 21:15\nTens tota la raó, aquesta si que es una recepta apta per la Carme……… Un peto\n18 Novembre 2013 a les 19:16\nAixò dels embarassos és curiós eh… Sóc la cinta i t’acabo de trobar. Em quedo una estona a coneixer-te millor i ja tens nova seguidora Petons!\n18 Novembre 2013 a les 21:14\nGracies Cinta estic feliç de que segueixis el bloc. Un peto molt fort.\n19 Novembre 2013 a les 11:19\nA mi les carxofes també m’han agradat des de sempre i la truita de carxofes em torna boig, recordo quan em van operar de les amígdales, tenia 11 anyets, i fins i tot quan bevia aigua em semblava que m’empassés vidres, vaig arribar a somniar-hi amb una bona truita de carxofes 🙂\n19 Novembre 2013 a les 17:48\nOstres quins records, sembla mentida com els olors i els sabors de alguns plants ens porten records de moments de la nostra vida. Gracies per compartir-ho amb nosaltres. Un peto.\n19 Novembre 2013 a les 11:20\nRetroenllaç: Truita de carxofes. | Celler-Adocse


CAT de Setmana: Barcelona de l'Illa Diagonal a les Arenes per Numància (paròdia)\nBarcelona de l'Illa Diagonal a les Arenes per Numància (paròdia)\nUs proposem una ruta urbana: El primer CAT de Setmana d'asfalt. Heu provat mai de fer una ruta ràpida per l’Illa Diagonal? O enfilar-vos per les terrasses de les Arenes? Us heu perdut buscant la sortida més propera de l’antiga plaça de tortures de braus? Us heu encallat entre la gentada indòmita del Primark o l’FNAC? I quina és la ruta més habitual per anar de d’un centre a l’altre? està ben indicat? I un cop al cim, val la pena l’esforç? Quines vistes hi trobem? Tots aquests dubtes els resolem amb aquest CAT de Setmana de l’Illa Diagonal a les Arenes per Numància, una paròdia sobre la fauna urbana en un dels seus hàbitats més habituals. La zona comercial.\n🔀 Recorregut: 2,3 quilòmetres\n🔝 Desnivell: 65 metres\n🔄 Ruta No Circular\n🔛 Data: ... 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 ...\n🔁🔁 Rutes Wikiloc similars: gemmapujol de Piera (ruta molt més àmplia)\n😸 CRÒNICA d'un CAT de Setmana per Barcelona: Ruta urbana per una mani "indepe"\n➔ La ruta comença a l’ILLA DIAGONAL de Barcelona. Per tant, el primer que cal és una aproximació amb vehicle fins a la capital. Per arribar-hi des de Sant Jaume de Frontanyà, n’hi ha prou en seguir la C-26 en direcció Ponent, cap a Berga i anar a buscar la C-16. Un cop allà, baixeu en sentit Sud cap a Barcelona.\nAmb paciència, a l'illa s'hi poden fer avistaments de felins propis d'altres latituds\nLa via més ràpida són els túnels de Vallvidrera, seguir per la Via Augusta i de seguida trencar a la dreta pel carrer del Dr. Roux fins a la Ronda del General Mitre, després tireu a la dreta fins a la plaça circular on hi convergeixen Mitre, Sarrià i Numància (Plaça Prat de la Riba). A partir d’aquí, feu tres quarts de rotonda i baixeu per Numància fins travessar la Diagonal. Ja heu arribat.\nFLORA I FAUNA DE L’ILLA\nL’Illa Diagonal té la flora i fauna molt lligada al tipus de botigues, que són les pròpies dels centres comercials d’aquestes latituds. En destaca sobretot les de roba, cosa que dona al recinte un clar domini de l’homo/dono sapiens-creditcardium, sovint jove i femella, per bé que els exemplars masculins no en són pas exempts. Dins d’aquest grup, mereix una menció especial el subgènere l’Inditexus-Compulsivum, molt assidu en època de floració, també coneguda com a rebaixes.\nA banda de la roba, a l’Illa també hi ha molta botiga de complements, joies, i productes de la llar, que li confereixen al paratge una biodiversitat més enllà del comprador/compradora tèxtil. De fet, la fauna és variada perquè dins del recinte també hi trobem supermercats, i en un dels pisos també hi ha restauració i botigues de queviures. Algunes parades tenen una marca pròpia de la zona, una marca diguem-ne Upper-Diagonal que descobrireu pels preus....\nA diferència de les Arenes, l’Illa és allargassada. Es pot anar d’un extrem a l’altre, canviant de pis, i treient el cap per les balconades que sovint mostren al visitant alguns corriols ben fresats, amb bells espais oberts i diàfans.\nA la banda de Ponent, s'hi troba l’FNAC, i a l’altre extrem, als contraforts de Llevant, el Decathlon. Es dona el cas que totes dues firmes són d’orígen francès, però cap dels historiadors ni antropòlegs consultats hi ha trobat cap explicació, més enllà de l'ancestral oportunitat de negoci que brinden d'aquests paratges, i que provoquen coincidències com aquesta.\nVoltar per aquest espai pot allargar-se durant un parell d’hores. Dependrà de les ganes de consum (o de resistència) i sobretot també, dependrà de l’època de l’any. Si us agrada l’observació, a l’estiu alguns exemplars són més difícil de trobar, però si us voleu assegurar el tret, recomanem anar-hi abans de Nadal. Tota la fauna hi és present: des d’espècies migratòries vingudes de terres llunyanes, fins als espècimens més habituals. Per descobrir-les, descobrireu que el recinte té diferents punts d'observació elevats, com mostra la foto de dalt.\nEL CARRER NUMÀNCIA\nPer sortir de l’Illa, buscarem algunes de les sortides que ens porten a la banda mar. La banda muntanya és fàcil d’agafar – és qualsevol sortida que dona a la Diagonal – però nosaltres busquem una sortida en sentit Sud-Oest, que ens porti al carrer Numància. Per buscar aquest camí, hem d’anar fins a Ponent, on hi ha el Decathlon, i agafar una sortida a ma esquerra. Es tracta d’un accés que creua el centre comercial de forma transversal, entre restaurants i joieries, i connecta el carrer Numància amb l'Avinguda Diagonal. De fet, representa la perllongació del carrer d’Anglesola, un carrer que ve de les Corts i antigament passava per on ara hi ha l'illa.\nSortida de l'illa al carrer Numància: si us hi fixeu, al fons connecta amb la Diagonal.\nAquesta entrada que travessa el centre és, de fet, un allargament del carrer Anglesola, com era abans.\nULL, NO US PERDEU... ESPRIU US MARCA EL CAMÍ:\nUn cop sortiu al carrer, sabreu que sou a Numància perquè comprovareu que el camí és ample, amb carrils per a cotxes i bicicletes. Si malgrat tot, encara dubteu de si aneu ben encaminats, hi ha una marca que us pot ajudar a localitzar-vos: just a l’altra banda del carrer encara s’hi aguanten drets un grafits preciosos, dedicats a mestres de la nostra literatura: un mural dedicat a Espriu. Fins fa poc, també n'hi havia un per a Mercè Rodoreda.\nDurant anys han aguantat bé, però ara toquen a la seva fí... estan caient a trossos. I no pas perquè els grafitters se’ls hagin carregat o hi hagin pintat a sobre, (sempre els han mig respectat) sinó perquè les parets que els aguanten tenen els dies comptats. Especulació, en diuen. És com una trista metàfora del futur que li espera a la nostra pobra, bruta, trista, i dissortada llengua **\nEn tot cas, no cal travessar el carrer, podeu començar a tirar Numància avall, en direcció cap a plaça Espanya, on hi ha el nostre destí: el centre comercial les Arenes.\n🙉 ÁTENCIÓ: Apunts per al guia:\nImportant: el terreny ofereix diferents vies per anar fins a les Arenes. La nostra ruta del CAT de Setmana aposta per Numància, però veureu que pels contraforts de la vessant Sud de l’illa Diagonal en surten altres sortides que connecten amb altres corriols: Els carrers Constança-Nicaragua, el carrer Equador, o fins i tot, si voleu donar més volta i descobrir altres paratges, pel carrer Entença. Totes aquestes rutes acaben confluint, però no són contemplades en aquesta sortida.\nNUMÀNCIA, UNA VIA FRESADA\nCarrer Numància mirant cap avall. A la dreta, l'enorme bloc on abans hi havia el camp del Barça.\nA primer pla, el carril bici que, junt amb l'espai per aparcar motos, va menjant-se l'ancestral espai dels cotxes.\nNosaltres triem la via Numància perquè és un camí molt fresat, i molt directe a l'objectiu. Comenceu a baixar el carrer i quan porteu uns 200/300 metres, aproximadament, us creuareu amb una ruta també molt marcada: la Travessera de les Corts. A la dreta de la cruïlla hi veureu un edifici grandiós que ocupa bona part de travessera i també del carrer Numància. Abans en aquest punt hi havia hagut l’estadi de les Corts del Barça. Actualment només ho testimonia una placa que trobareu a la cantonada de la banda Mar/Llobregat, al costat d'un bar.\nAquí podeu agafar una desviació per si us ve de gust anar al Camp Nou. N’hi ha prou en agafar el caminet que se’ns obre a la dreta: la Travessera de les Corts. Si la seguiu en sentit Llobregat, acabareu al camp. La ruta està molt ben marcada i indicada. No s’aconsella fer-la en vehicle si aquell dia hi ha partit. El carrer queda un punt col·lapsat d’una fauna de colors molt vius, de plumatge blau i vermell, amb uns traços també molt específics.\nPlaça dels Països Catalans, a mig trajecte.\nLa Torre Catalunya i altres edificis, reflectits (i controlats?) a la conselleria de Territori.\nEn tot cas, nosaltres, continuem Numància avall... al cap d’uns 300/400 metres creuem el carrer Barlín i al cap de poc arribem a la plaça dels Països Catalans. Aquí s’acaba el carrer Numància i s'obren moltes opcions. La nostra passa per continuar cap al mar, travessant l’avinguda de Roma per diversos passos zebra i empalmant amb el carrer Tarragona.\nCARRER TARRAGONA, CANVI DE FAUNA\nQuan comenceu a encaminar-vos pel carrer Tarragona notareu que la fauna es va enguiritzant: als turistes que volten per la zona de plaça Espanya que ja comencem a intuir, s’hi sumen els que tenim pel darrere, que han baixat a l’estació de Sants. Identificar-los de la flora autòctona és fàcil: van més despistats, més despenjats, més feliços, i en alguns casos, més ‘tajats’, depèn de l’hora.\nApunt micològic i ornitològic:\nEn qualsevol moment de la ruta, us podeu trobar espècimens propis d'altres hàbitats: Per exemple: bolets com aquests situats de la foto del costat, localitzats a la Travessera de les Corts. El nostre servei de micologia, o sigui, el sentit comú, ens desaconsella cruspir-nos-els.\nUn altre espècimen força habitual: les cotorres argentines, conegudes també com a "garranyecs". Els trobareu en qualsevol punt de la ruta, durant tot l'any. Normalment volant o dalt dels arbres, però també pel terra, amb els seus companys paràsits: els coloms. De vegades, quan fa calor, fent un jacuzzi en algun bassal, com aquests proper a Travessera de les Corts: Dues cotorres a l'aigua, una tórtora esperant torn, i alguns coloms a l'aiguat:\nPer cert, que la 'banyera' no va acabar sent ni per la tórtora, ni pels coloms ni pels dos "garranyecs" de la foto de dalt. Al final, se'n va fer l'amo aquest altre ocell de la dreta, que des del CAT de Setmana no hem sabut reconèixer. Si algú l'identifica, que ens ho comenti, si us plau... :-)\nQuan porteu uns 100 metres i escaig, veureu que a la banda esquerra se us obre un gran descampat: El Parc de Joan Miró. Primer passareu pel costat d’un parc de bombers, després per la mítica escultura “Dona i ocell” del mateix Miró, i tot seguit un espai enjardinat, amb gespa i arbres, sovint ocupada per cans, més cans, encara més cans, i també els amos i mestresses dels cans jugant i corrent amb els seus cans, i en alguns casos recollint la merda dels seus cans.\nEn aquest punt de la ruta, ja hauríeu de veure el nostre objectiu: El Centre Comercial Arenas de Barcelona.\nAixí de lluny, us adonareu que té una planta arrodonida, i una alçada considerable, perquè manté l’estructura externa del que havia estat abans aquest edifici: una sala de tortures per martiritzar-hi i matar-hi animals, bàsicament toros.\nDEL BRAU TORTURAT, AL COMPRADOR ABRANDAT\n🙉 Un petit secret: tot i que el prestigiós equip del CAT de Setmana no és fan dels centres comercials, ens provoca gran satisfacció veure com al nostre país som prou civilitzats com per convertir un espai de tortura indecent en un centre pel comerç, i també pel lleure i l'oci.\nQuan arribem a les Arenes, veureu que hi ha diferents punts d’entrada repartits al llarg de la falda arrodonida. Des del mateix carrer Tarragona ja hi trobareu un primer accés al costat mateix de la parada del bus, però si tireu un tros més fins arribar a la plaça Espanya, hi veureu l’entrada potser més emblemàtica: un ascensor extern que et connecta amb la terrassa, delícia del visitant exòtic.\nL’oferta comercial de les Arenes no difereix massa del que trobem a l’Illa. La fauna del tèxtil i la flora dels complements s’hi mostra també amb la seva màxima esplendor, i es repeteixen les mateixes marques... però aquí també hi trobem alguns elements propis: hi ha un cinema, una sala d’actes, d'exposicions, i a la part superior, una terrassa que permet donar la volta a tot l’edifici i gaudir de les vistes: una ruta circular plena d’oferta gastronòmica.\nVista des de la Terrassa de les Arenes que mostra part del recorregut que hem fet: el carrer Tarragona.\nA la dreta, al fons, la "Dona i ocell" de Miró\nDe fet, el nostre objectiu final és aquest: la terrassa. Ens queda doncs, superar el tram final i enfilar aquests 6 pisos fins el cim.\nVeureu que, ascensor a banda, a la terrassa s’hi puja des de dins, a través d’una combinació d’escales mecàniques que s’entravessen. N’hi ha unes de "principals" que enfilen directes, i unes altres de més curtes, perpendiculars, que et connecten les diferents plantes de botigues. Nosaltres encalcem la principal. Quan som a punt de fer cim, una dona ens obsequia amb un tríptic per anar a veure un espectacle nostrat de flamenc, li diem que no gràcies, que som d’aquí, i que no cola. Superat aquest moment, arribem a dalt. Objectiu complert. Les vistes des del cim són excepcionals.\nAcabem amb alguns links d'interès i un apunt literari seriós:\nLINK amb la pàgina de les Arenes de la Viquipèdia\nLINK amb la pàgina de l'illa Diagonal de la Viquipedia\nLINK al perfil de Salvador Espriu de la web Escriptors.cat\nApunt literari (**)\nDurant la descripció d'aquesta sortida de CAT de Setmana, els apunts sobre Salvador Espriu i al seu mural de Numància han inclós una referència implícita a un dels seus millors poemes, 'Assaig de càntic en el temple':\nReflexió de CAT de Setmana: El poema es lamentava de la realitat cultural del país en l'època del franquisme, però es dóna el cas que, 50 anys després, l'ús social del català està en situació més alarmant que mai. I justament els centres comercials són un bon termòmetre per veure la mala salut de la nostra llengua: Es pot observar, especialment en època de rebaixes i entre el jovent que va de compres. Si pareu l'orella una estona, us adonareu que malgrat que els centres comercials fan un esforç per normalitzar-lo, cada cop costa més de sentir-lo. Senzillament, agonitza, mentre Espriu des de fora, continua perseguint el seu somni.\nAnònim 30 d’agost de 2018 a les 23:15\nQui va fer els grafits?


La Fira presentarà una mostra representativa de l 'oferta de treball existent a la euroregió que integren Catalunya, Languedoc-Roussillon, Midi-Pyrenèes i Andorra. L 'organitza el Grup Godó del 27 de setembre a l '1 d 'octubre del 2004.\nDivendres, 01 Octubre 2004\nSeminari sobre la inserció laboral de discapacitats\nEl seminari l 'organitza l 'Associació Catalana d 'Integració i Desenvolupament Humà (ACIDH). Compten amb la col·laboració d 'AEDIPE, Grup Dossier, Pimec-sefes, Roca Junyent i el Departament de Treball de la Generalitat de Catalunya.\nLa Setmana de la Feina, 2a edició\nUna fira d 'ocupació que enguany se celebrarà del 29 de setembre al 3 d 'octubre. L’esdeveniment consistirà en una exposició firal i unes conferències professionals.\nDivendres, 19 Setembre 2003


transformació | HumaniDigi\nHumanitats i comunicació digital\nEl blog i la seva autora\n07/06/2015 ~ Txell Escrigas Palou\t~ Deixa un comentari\nL’hipertext es pot veure reforçat per la hipermèdia afegint l’acompanyament d’elements sonors i visuals, ampliant la comunicació més enllà del llenguatge escrit. Lletra, imatge i so configuren un nou context interpretatiu que implica la intervenció de més sentits i més connexions neuronals. No només entendrem allò que llegim, també interpretarem les sensacions transmeses per l’atmosfera que acompanya a la lectura, sabent que aquesta mai serà igual.\nNavegant, cibernèticament parlant, descobrim noves cultures, altres maneres de fer, de ser i de pensar. Aprenem i desaprenem de manera inconscient, aportem informació a la comunitat. Fins i tot quan no ens expressem deixem la marca de la nostra presència en un historial, un registre que parla de la procedència geogràfica, el nombre de visites realitzades o de la temàtica que ens interessa. La presència d’aquest mitjà ha modificat moltes conductes. Hi busquem informació, definicions, respostes, indicacions, solucions, trucs… Allò que abans consultàvem en una enciclopèdia, una guia o un mapa, ara ho busquem navegant pel ciberespai; a més, si el mitjà té un bon manteniment, sempre podrem consultar-ne la versió més actual.\nHem de tenir present la importància del llenguatge en els actes comunicatius, ja que la comprensió del discurs sempre estarà condicionada per l’esquema mental dels interlocutors, pel fet de si comparteixen o no el mateix imaginari sociocultural inconscient. L’hipertext travessa fronteres i si volem que el nostre discurs sigui comprensible i entenedor caldrà inserir-lo dins el marc de referència adequat o dotar-lo de les ajudes necessàries i vincles útils.\n“Ocultar-nos” darrera una identitat virtual ens permet crear una ciberpersonalitat potent d’acord amb els estereotips cultuals, possibilitant la definició de la identitat digital de les persones a les quals volem arribar a través del nostre discurs, definint la nostra audiència. Un marc referencial ben definit i una identitat digital ben definida ajuden a definir el llenguatge i orienten la direcció del discurs. Per tant, en la comunicació hipertextual hi ha una reflexió prèvia. Redefinim la nostra identitat privada per tal de projectar-la públicament. Adaptem i organitzem el nostre llenguatge per tal de transmetre el nostre pensament, les nostres idees i opinions de manera entenedora (encara que no sempre siguin compartides o respectades), fent possible compartir o expandir el discurs original a través de la xarxa.\nLa familiarització amb l’hipertext ens dóna una nova visió de la comunicació i de la literatura. Desenvolupem estratègies per fer més eficaces les nostres recerques i per rastrejar entre un gran volum d’informació, prescindint de l’existència d’un índex. S’amplien considerablement les possibilitats d’expressió creativa sense necessitat d’una gran inversió econòmica.\nInconscientment el nostre pensament i comunicació s’han anat adaptant als nous suports virtuals. L’aplicació de l’hipertext amb finalitats didàctiques també ha estimulat l’alumnat a saber organitzar-se i crear un mapa mental relacionant conceptes a mode d’hipertext neuronal. Però encara hi ha sectors de la població poc familiaritzats amb el llenguatge hipertextual malgrat l’hagin integrat, voluntària o involuntàriament, a través de les noves tecnologies. Per tant, les maneres de pensar i comunicar-se variaran en funció del grau d’acceptació i assimilació del llenguatge hipertextual i l’ús dels mitjans.\nImaginaris i classificacions: com construïm el món amb les imatges?\nFonaments teòrics de la comunicació. Les escoles de comunicació.\nProjecte de recerca: Cervell i aprenentatges\nAnàlisi intertextual d’un producte cultural sorgit a la xarxa: el fòrum “Bajistas Online- BOL”\nLiteratura feminista. Anàlisi lexicomètric.\nLa interactivitat en el text postmodern\nEl conflicte pensament-text\nVannevar Bush i el Memex\nCiberespai, un món de possibilitats (i responsabilitats)\nLa fractura digital de gènere, dones 2.0\nAvantatges de l’hipertext respecte el llibre\nLa Viquipèdia, un exemple d’hipertext.\nLa revolució bloggera\nDirecta. Un altre model és possible.\nSopar en família mirant la televisió\nManipulació i censura en els informatius de TVE\nHumanitats: Ciència, tecnologia, societat i comunicació.


2.7.1 Quants punts d'inaccessibilitat (barreres arquitectÃ²niques) sÃ³n detectats en les vies i espais pÃºblics del municipi? De quina mena sÃ³n? A quins colÂ·lectius afecten mÃ©s? (actualitzaciÃ³)\nGovern obert | Qualitat de lâ€™espai pÃºblic (manteniment, accessibilitat) - 04/06/2015\nHem millorat sobre tot al Barri Centre, Ciutat Cooperativa-MolÃ Nou i Vinyets-MolÃ Vell en zones on no s'havia actuat. S'ha incidit en tots els barris en cruÃ¯lles que complien anteriorment, adaptant-se a la normativa millorant en accessibilitat i en seguretat vial.\nS'han reduÃ¯t els punts d'inaccessibilitat atenent al criteris del CRID (Centre de recursos per a la integraciÃ³ de la diversitat), organisme de la DiputaciÃ³ de Barcelona que auditava l'accessibilitat i estat de la via pÃºblica, perÃ² a la vegada s'han afegit altres punts d'inaccessibilitat ja que s'han aplicat criteris mÃ©s restrictius.\nNo accessible: no s'ha fet cap tipus d'actuaciÃ³.\nBarca: accessible perÃ² amb criteris antics.\nGual 40/60: actuacions fetes perÃ² antigues, no compleixen ja que es va adequar a la vorera existent.\nSegmentaciÃ³ per barris\nEl barri de Camps Blancs tambÃ© ha vist reduÃ¯t els punts d'inaccessibilitat.\nCasablanca s'ha mantingut, existeixen encara alguns punts sobre els que caldria actuar tipus Barca a la zona interior del barri que sÃ³n accessibles amb criteris antics.\nEl Barri Centre ha millorat forÃ§a perÃ² tambÃ© hi ha guals tipus Barca i algun gual 40/60 que s'hauria d'adaptar. En molts casos per actuar s'haurien d'ampliar voreres que implicaria abordar la situaciÃ³ a nivell "mÃ©s macro". Ens trobem amb zones de difÃcil millora a nivell d'accessibilitat per la seva pendent.\nCiutat Cooperativa-MolÃ Nou ha millorat forÃ§a, tot i que tambÃ© hi ha zones on hi ha guals tipus Barca a la zona interior del barri que s'haurÃem d'adaptar.\nMarianao encara presenta forÃ§a punts d'inaccessibilitat en zones que difÃcilment seran accessibles per tenir limitacions orogrÃ fiques (muntanya, urbanitzacions, voreres estretes, carrers amb pendents...).\nVinyets-MolÃ Vell ha millorat. S'ha observat que la diagnosi efectuada al 2012 no recollia alguns punts d'inaccessibilitat i al fer la comparativa amb el 2014 s'ha vist que s'ha actuat tot i que encara hi ha algun gual tipus Barca que requeriria d'una actuaciÃ³.\nA continuaciÃ³ es mostra un mapa amb les actuacions efectuades i/o en previsiÃ³ 2015, en groc i blau manteniment de calÃ§ada i accessibilitat efectuades, en lila previsiÃ³ 2015 i accions sobre on ja s'ha actuat per ser urgents, verd accessibilitat parades de bus on s'estÃ treballant i en taronja previsiÃ³ d'accions en seguretat vial i semÃ fors.\nPer Ãºltim incorporem informaciÃ³ sobre les plataformes. En gris accions efectuades abans del 2014, en blau les executades 2014, en verd les projectades (parades bus/accessibilitat 2014), en vermell plataformes demandades que s'estan estudiant i amb interrogant aquella demanda de plataformes amb una ubicaciÃ³ indefinida, Ã©s a dir o bÃ© no se sap exactament quina Ã©s la demanda o la ubicaciÃ³ concreta.\n2.7.1 Quants punts d'inaccessibilitat (barreres arquitectÃ²niques) sÃ³n detectats en les vies i espais pÃºblics del municipi?


Primers resultats d’un any de treball | FCBarcelona.cat\nPrimers resultats d’un any de treball\nEl president del FC Barcelona, Joan Laporta, i la comitiva blaugrana a Swazilàndia han visitat aquest matí dues escoles i dos Centres de Suport Comunitari finançats pel club gràcies a l’acord amb Unicef.\nL’expedició del FC Barcelona a Swazilàndia ha hagut de matinar aquest matí per visitar els diferents centres educatius on col•labora. A dos quarts de deu, el president del Barça, Joan Laporta, i els representats del club que han viatjat fins aquest petit estat sud-africà han visitat la Zwide Primary School, una escola on s’han construït latrines i un pou que permet als nens i les nenes de l’escola obtenir aigua potable i canalitzada sense haver de desplaçar-se a molta distància per aconseguir-ne, com havien de fer fins fa ben poc.\nEn aquesta escola, i gràcies a la col•laboració del FC Barcelona, també s’està desenvolupant un programa que utilitza l’esport com a eina educativa per integrar els nens en la seva comunitat i ensenyar-los a defensar els seus drets.\nAquesta escola acull 224 nens, el 42% dels quals són orfes que han vist com millorava notablement la seva qualitat de vida gràcies a la tasca solidària d’Unicef i el FC Barcelona.\nVisita a dos Centres de Suport Comunitari\nTot seguit, la comitiva blaugrana ha visitat els Centres de Suport Comunitari de Nkambeni i Mbangarwe, dos dels 23 centres que el club ha ajudat a construir a Swazilàndia. Aquests centres acullen una seixantena de nens i nenes orfes d’un o dels dos progenitors i en clara situació de vulnerabilitat. Allà se’ls dóna de menjar i se’ls ofereix educació i ajut sanitari, ja que, en molts casos, són portadors del virus VIH. El president del Barça ha volgut conèixer de prop la realitat d’alguns d’aquests nens i ha fet una visita privada a tres de les cabanes on viuen.\nAl migdia, els representants del Barça han visitat l’escola de Nkambeni, on han estat rebuts per una orquestra formada pels mateixos alumnes del centre, que han celebrat la seva presència amb grans mostres d’alegria. Joan Laporta i els membres de la comitiva han entregat trofeus als guanyadors d’uns tornejos de netbol i de futbol. L’acte ha finalitzat amb l’enlairament d’uns globus.\nL’exemple d’en Moses\nJoan Laporta ha conegut avui el testimoni d’en Moses. En Moses és un nen de 9 anys i és orfe de pare i mare. La mare va morir quan encara l’alletava i, poc després, ho va fer el seu pare, tots dos víctimes de la sida. Des d’aleshores viu amb la seva àvia.\nEn Moses també té el virus del VIH, però, gràcies al suport del FC Barcelona, ja està prenent els antiretrovirals que li poden salvar la vida. Cada dia va al Centre de Suport Comunitari de Mbangarwe, i assegura que és un bon estudiant. De fet, dels 37 alumnes, és el setè més ben qualificat, i diu que només treu “notables i excel•lents”. En Moses és un dels protagonistes de l’exposició “L’impacte del VIH/SIDA. Vida i esperances dels orfes de Swazilàndia”.


Caminar de quatre grapes, l'esport que arrasa a la Xina\nSeries capaç de caminar a quatre potes? De primeres l'estrany exercici requereix d'una elasticitat de la qual no tothom pot presumir, ja que com s'observa en la imatge no es tracta d'arrossegar-se per terra, sinó d ' caminar amb les cames lleugerament flexionades i amb les palmells de les mans totalment recolzades.\nLa imatge no reflecteix a un contorsionista de circ ni a un esquetx de 'Humor Groc', sinó que arriba des de la Xina i escenifica un nova i estranya pràctica per posar-nos en forma. Al país asiàtic asseguren que es tracta d'un mètode amb anys i anys d'antiguitat i que per trobar el seu origen hauríem de remuntar-nos a la Dinastia Han. No obstant això, aquí no ens imaginem a algú caminant així per el parc del Retiro.\nEls aficionats a les 'quatre potes' apunten que d'aquesta manera es poden enfortir els músculs de l'esquena i la columna vertebral.\nI com no podia ser d'altra manera, ja hi ha una persona que pot presumir orgullós del seu rècord Guiness de velocitat caminant a quatre potes. ¿La seva gesta? Recórrer cent metres en tan sols 15,71 segons.\nArtículo anteriorSandra Barneda deixa temporalment 'Trencadís' per problemes de salut\nArtículo siguienteEntren un 5,2% més de vehicles durant l'octubre


[General ] 04 Juny, 2006 14:32\nDe monchichis, virkikis i altres micos\nQuan jo era petita, mon avi li va regalar a la meva germana un Virkiki. Els virkikis eren uns peluixos (amb la cara, els peus, i les mans de plastic) que comercialitzava una empresa anomenada Vir, amb seu a Valencia. N'hi havia bastants models diferents: astronauta, estudiant, pilot d'avions, motorista, militar¿?, en pijama. Eren el mateix ninot però amb roba diferent. També teniem llits i cadires a la seva mida. Ara ja fa anys que estan descatalogats, i desconec que se n'ha fet de l'empresa que els produia.\nL'any 2000, a una botiga de Tarragona, a la Rambla Nova (que ja esta tancada fa anys i panys), en vaig veure un. Rapidament me'l vaig comprar, tota cofoia, ja tenia el meu Virkiki :-). Era el model astronauta, però el primer que vaig fer va ser treure-li la roba i fer-li una foto.\nBuscant per internet he descobert que originarimant provenen del Japó, on els anomenen Monchichis. Encara ara en venen, de diferents tamanys, vestits de diferents maneres o disfressats d'animals o fruites. Hi ha molta afició al darrera i molta gent que colecciona els diferents models.\nA França, als anys 80, tenien els Kikis (suposo que pel nom predecesors als nostres Virkikis espanyols). Basicament eren similars, només que a França devien tenir més exit, i fins i tot tenien jocs de cartes, llibres i discos de música enregistrats. Encara ara en venen a les botigues de joguines.\nMés endavant em van regalar una versió femenina del Virkiki (sense ser de la mateixa casa) provinent d'Avila. I també vaig aconseguir el model Virkika colegiala per l'Ebay. Aqui teniu una fotografia de la meva humil colecció de Virkikis :_).\n[ (13) Comentaris ] | [Enllaç permanent]


el blog d'en Plana: Totes les societats coneixen la guerra? (Sapiens)\nTotes les societats coneixen la guerra? (Sapiens)\nArticle de la revista Sapines : http://www.sapiens.cat/ca/notices/2011/03/totes_les_societats_coneixen_la_guerra_927.php\nS’han documentat cinc col·lectius de caçadors recol·lectors que no entenen, ni tan sols, el concepte de conflicte bèl·lic\nLa qüestió de la guerra és una de les més controvertides que han tractat mai els antropòlegs. A causa de la influència que tenen les seves interpretacions en el conjunt de la societat i de la càrrega ideològica inherent al tema, les explicacions que s’hi han donat han variat molt, fins al punt de ser contradictòries.\nAlguns han afirmat que es tracta d’un fenomen universal, manifestació d’atàvics instints presents en tota la humanitat, una interpretació molt en la línia de Hobbes segons la qual els humans són llops per als propis humans. Aquesta idea es va popularitzar a bastament al llarg dels anys seixanta del segle XX coincidint amb la guerra del Vietnam, però ben aviat va trobar arguments incontrovertibles en contra seu.\nD’una banda, la constatació de la pràctica absència d’aquest tipus de manifestació violenta al llarg de la major part de l’evolució humana; d’una altra, el fet que s’havien documentat almenys cinc societats contemporànies de caçadors recol·lectors que no entenien ni tan sols el concepte de guer-ra: els indígenes de les illes Andaman (oceà Índic), els xoixon (sud-oest dels Estats Units), els yàmana (Amèrica del Sud), els indis misión (Califòrnia) i els tasaday (Filipines).\nMés clar, en canvi, és que la sedentarització i l’aparició dels estats nació va anar acompanyada d’un creixement de la freqüència de la guerra (els primers indicis evidents de confrontació armada col·lectiva s’han datat al Pròxim Orient al sisè mil·lenni aC). Aquest fet s’ha interpretat com una escalada creixent pel control d’uns recursos escassos i una tendència inconscient a la regulació del creixement de la població.\nDesgraciadament, el mite d’una humanitat violenta ha arrelat amb prou força com perquè el militarisme pugui ser justificat pels que hi estan interessats i tolerat per la resta de la societat. Els milions de persones que es van manifestar fa una anys contra la guerra a l’Iraq, però, palesen el poc suport que té la guerra arreu del món, i demostren que és promoguda per grups de pressió reduïts, com els fabricants d’armament o les transnacionals petrolieres.\nPublicat per joan plana a les 16:53\nL’INDEPENDENTISME ANIRÀ UNIT A BARCELONA\nEl Girona s'ofega en un córner (El Punt)\nL'ASSASSINAT DE SALVADOR SEGUÍ 88 ANYS DESPRÉS (Sa...


Lloc d'informació del joc NFT MyCrypp ｜MyCryptoHeroes(MCH) ・ Joc Blockchain\nLloc d'informació del joc NFT\nEls encanteris de Crypto\nEcosistema i governança\nMCHmoneda (MCHC) Com guanyar\nMCHmoneda (MCHC) Com comprar i vendre i proporcionar al fons de liquiditat\nMyCryptoHeroes(MCH) L’home ferotge que posseeix l’heroi més llegendari\nQuè és MCS (My Crypto Saga)?\nLlista de patrons guanyadors de coberta MCS (My Crypto Saga)\nCom capturar MCS (My Crypto Saga) (per a principiants)\nCodi d’invitació MCS (My Crypto Saga) i avantatges especials per a aquest lloc\nIniciació de Crypto Spells i codis d'invitació\nMyCryptoHeroes(MCH) Lloc d'informació\nMyCryptoHeroes(MCH) És un lloc d'informació que resumeix com començar, com guanyar i una guia de joc.\nMyCryptoHeroes(MCH) Consulteu la guia d'inici per saber com començar creant un compte.També introduïm avantatges com introduir el codi de la invitació.\nMyCryptoHeroes(MCH) Té diversos continguts i no és fàcil d’entendre.Aprofiteu la vostra comprensió poc a poc mentre mireu aquesta guia de joc.\n[Inici 22] Campanya de devolució del 1% amb compra d’10ETH o més!\nLAND Patrocinador oficial\nMyCryptoHeroes(MCH) Programa de 2n any\n[Notícies de primera hora] Oda Nobunaga fa una subhasta a 70ETH en subhasta\nCerqueu per paraula clau desitjada\nCopa de duel\nBatalla de bèsties fantasma\nTemps de dimoni\nQuè és "MCS (My Crypto Saga)"? "En segon lloc", "Estratègia", "Saga", "Shin (nou / veritable / déu)" i "MCS (My Crypto Saga)" faciliten la reproducció de 2 a 4 jugadors en temps real.\nMCHCVisió general Estàndard ERC-20 Nombre màxim d’emissions 50,000,000 Relació de subvencions Comunitat d’usuaris: 50% Màrqueting: 10% Operació de desenvolupament: 40% BàsicaMCHCFlux d'adquisició\nMCHQuè és una moneda?MyCryptoHeroes(MCH) Com a incentiu per als contribuents a l’ecosistemaMCHAmb la introducció de "monedes", pretenem revitalitzar l'ecosistema i realitzar una "gestió centrada en l'usuari" més enllà.\nLlegat limitatMyCryptoHeroes(MCH) Té una classe anomenada "raresa" per als herois.・ Llegendari ・ Èpic ・ Rar ・ Poc freqüent ・ Comú i llegenda\nCom comprar ETH sense pèrdues\nÉs difícil per a la primera personaMyCryptoHeroes(MCH) I altres jocs de blockchain requereixen un actiu criptogràfic anomenat ETH. Si ja teniu un compte d’intercanvi com Binance o Bitflyer, compreu ETH allà\nQuè és Crispe? És un TCG (joc de cartes de cromos) de blockchain operat per Crypto Games Co., Ltd.MCHAmb + suport,MyCryptoHeroes(MCH) I conversió d’actius.Invitació\nSi introduïu el codi d’invitació i aquest codi d’invitació en crear un compte de beneficis especials per a aquest lloc, rebreu l’entrada necessària per participar a la Daily Cup.A més, actualment estem ajustant els beneficis limitats a aquest lloc.\nMyCryptoHeroes(MCH) Codi d’invitació i avantatges especials per a aquest lloc\nA MyCryppMyCryptoHeroes(MCHSi introduïu el "codi d'invitació" que només es pot introduir en registrar un compte nou a), serà més fàcil iniciar el guió al començament del joc com a privilegi de codi d'invitació.\nCopyright © MyCrypp Tots els drets reservats. © 2021 double jump.tokyo Inc.


Mestral7 Produccions: d’octubre 2009\nEn sóc conscient que el títol està en castellà, i és que a mi em sona millor dit així, per exemplificar amb un mot la fotografia, que no en català: Bojeria... fonèticament complicada per dir-la cridant, folleria... com ho diria... malsonant? "Locura" i prou. O és que algú diu "barret" en comptes de "chapeau" quan alguna cosa està molt bé?\nAnem al gra. La fotografia dels Grallers d'Igualada va ser presa durant la cercavila que vàrem fer a les festes del Pilar, al barri de la Font Vella. No, no duiem sobrecàrrega de productes destil·lats ni de substàncies extranyes, simplement la "locura" del moment. L'actuació estava anant sobre rodes, amb un sò espectacular, molta canya, molta energia. Erem nosaltres, els gegants del barri i una corrua de gent que ens acompanyava. Les dues veus afinades, la percussió "enxufada" al màxim, els gegants giravoltant i saltant... què més es pot demanar? Res més, una estona on vàrem disfrutar i vàrem fer seguir a la gent (tot i que a Igualada costa una mica "arrencar" la gent -"trata de arrancar-lo Carlos..."-).\nI aquí la conclusió: Per bé que toquis la gralla, per bé que soni el grup, si no es transmet has perdut el 60% de l'actuació, has perdut el sentit del què fas: Ho fem per això, per disfrutar i fer disfrutar. A qui no li agrada sentir com després de l'actuació un nen canta o algú xiula la tonada dels teus temes?\nNo, no us espanteu, no sóc ni un espasme, ni moviment nerviós ni res d'això (més aviat tendeixo a ser tranquil). Quan dic que sóc TIC em refereixo a tècnic en Tecnologies de la Informació i Comunicació. Vaig començar com a informàtic, però l'evolució d'internet, les xarxes socials, les comunicacions i tot plegat m'ha fet evolucionar cap aquest camp més ampli, i sincerament, per mi, més emocionant.\nDe sempre he estat contrari a moviments tipus messenger, facebook o similars però no com a concepte, sinó a l'ús que se n'està fent. La gent n'és realment conscient d'on s'està posant? Com a tècnic haig d'estar al màxim de al dia del que hi ha al "mercato", i haig de conèixer els productes per saber com controlar-los (diguem més aviat, filtrar-los) dins de l'empresa. Aleshores és quan te n'adones que hi ha persones que, per exemple, fan servir el "mur" del facebook per parlar amb la parella... i ja que hi sóm publiquem-ho al diari, fem-ne anuncis pels autobusos i pancartetes per les avionetes de la platja. O d'altres que publiquen (o els publiquen) fotos de la darrera festa/bacanal on se'ls veu amorrats a una garrafa amb productes poc propers a l'aigua. Aleshores no cal que s'escarrassin a fer creure a pares, directors o a qui sigui que hagin de donar comptes, que el malestar de l'endemà (altrament dita ressaca) és produit per un procés viral. A més aquestes fotos queden molt bé dins del "portfolio" d'una empresa de selecció de personal. Senyores, senyors, fem servir les eines pel què s'han de fer servir. A ningú se li ocorreria de tallar un tub d'acer amb unes tisores de plàstic (encara que siguin per tallar), oi?


Inscripció casal estiu 2020 - futbolsala\nClub Pineda de Mar Futbol Sala us informa que continuem treballant per a poder oferir-vos com cada any el nostre servei de Casal d’estiu. Per a aquesta nova temporada comptem amb diverses novetats que segur són del vostre grat, com ara horari de demà o tarda i servei d’acolliment al migdia, entre altres.\nA causa de les especials circumstàncies per la qual estem travessant, el Club garantirà les aplicació de les mesures de seguretat recomanades pel Ministeri de Sanitat. Seguim a l’espera de les autoritzacions oportunes per part de les Institucions Governamentals.\nNom del nen (nom i cognoms) *\nNº Targeta sanitària: *\nNom del pare/mare/tutor (nom i cognoms) *\nD.N.I. (pare/mare/tutor) *\nClub Pineda de Mar Futbol Sala\nN-II, km 669,670\n626 54 00 50 (Mariano)\n665 64 06 07 (Jordi)


Això ho hem de resoldre entre tots | Bloc de Joan Brunet i Mauri\nAixò ho hem de resoldre entre tots\nPosted by Joan Brunet i Mauri | març 4, 2010 | Articles, Catalunya, Economia, Espanya, Fet divers | 1 |\nSovint hem sentit a dir que la societat civil del nostre país o no existeix o es mostra excessivament passiva. En especial quan es donen circumstàncies tant adverses com les actuals, en què valdria la pena escoltar la seva veu. No és menys cert, però, que darrerament, davant situacions complexes, han començat a generar-se des d’aquesta societat civil iniciatives que fan pensar que potser els seus agents no estaven tant endormiscats com alguns voldrien ni tampoc com altres pensaven. Així hem assistit ja a algunes iniciatives que feia temps no es donaven. És el cas de la mobilització que es va portar a terme en pro de l’aeroport barceloní per convertir-lo en equipament de referència i hub de vols intercontinentals. Això coincidia, a més, en uns moments en què la companyia Iberia abandonada la seva aposta per Barcelona per centrar-la en Madrid. En aquesta estratègia mobilitzadora hauria d’inscriure’s l’adquisició, per part de la societat catalana Iniciatives Empresarials Aeronàutiques S.A.” (IEASA), de la compañía Spanair. Una altra iniciativa de la societat civil catalana ben recent ha manifestar-se quan tots els diaris editats a Catalunya es posaren d’acord per publicar una editorial conjunta sota el títol de “Per la dignitat de Catalunya”. Com es recordarà, en aquella editorial es defensava l’Estatut tal com havia estat aprovat parlamentàriament i ratificat en referèndum i s’alertava dels perills que una hipotètica sentència del Tribunal Constitucional que retallés o retoqués el seu articulat podia comportar. Aquestes dues accions són, per elles mateixes, expressió clara de què la societat civil no està tant somorta com semblava i que possiblement comença a prendre consciència de les seves oportunitats quan els partits polítics s’enroquen amb excés i es mostren incapaços d’establir un diàleg franc i obert a l’hora d’assolir acords estratègics conjunts per acarar situacions complexes.\nQuelcom d’això està passant quan, malgrat la crítica situació econòmica per la qual travessem, encara hi ha forces polítiques –certament uns més que no pas uns altres– que no estan massa per la feina de sumar i que posen pals a les rodes per impedir avançar cap un pacte de mesures econòmiques que, com a mínim, contribuís a millorar el nostre estat anímic ens dies de crisi. Una crisi que està causant, d’altra banda, una alta destrucció d’empreses i de llocs de treball i una xifra d’atur que supera qualsevol previsió. El resultat: la preocupació creixent entre la ciutadania, que entre desorientada i perplex assisteix a l’espectacle diari que ens brinden algunes forces polítiques, convençudes segurament que amb aquesta seva actitud obtindran millors rèdits electorals en el futur. No s’adonen que amb això tallen ales a la recuperació de la confiança en nosaltres mateixos i segurament minen la confiança de la ciutadania envers ells.\nSabem que la confiança és un intangible necessari per albirar l’horitzó amb més optimisme. Sense confiança no es pot superar cap crisi. D’aquí que davant aquest estat de coses, un grup d’actors i agents de la societat civil han decidit donar vida a una fundació –la Fundación Confianza–, que ha nascut amb l’objectiu de generar confiança sota el clarificador eslògan de “esto sólo lo arreglamos entre todos”. Ho estan fent a través d’una campanya que podem veure en els mitjans de comunicació i d’una pàgina web (http://estosololoarreglamosentre todos.org) que val la pena visitar. De moment, més de 15 mil persones cada dia s’estan adherint al manifest que des de la Fundació han fet públic. Ara només cal des de l’àmbit de la política s’escolti aquest clam, deixin a banda sectarismes inútils i s’adonin que només entre tots i amb l’esforç de tots serà possible guanyar aquesta dura batalla de la crisi.\nPublicat a Diari de Sabadell, el 4 de març de 2010\nPreviousMés per menys…\nNextSí, però no…\nImma Mowatt\ton 4 març 2010 at 15:53\nAhir ja vaig veure a les noticies que els equips de govern s’han de reunir una altra vegada la setmana que ve. UNA SETMANA MÉS!!! Aquí veiem els que volen tenir la paella pel mànec, que en lloc d’arribar a un bon acord tenen ànsies de poder. Pensen més en ells mateixos, que no pas en el poble. Es posen ferrucs i intransigents. Ara es parla dels contractes per aquest jovent que no té feina; uns contractes “basura” que t’indignen només d’escoltar-ne les condicions. Si és que inclús la gent que conec de dretes no entenen com els sindicats no diuen res. Ahir mateix em van dir: “anys enrere, per menys, hi havia una vaga general; perquè no es fa res? perquè no diuen res?”. Espero que des d’aquesta fundació puguin fer alguna cosa. És molt maco, però no les tinc totes.


Open House | Museu de Ciències Naturals de Barcelona\nMuseu de Ciències Naturals de Barcelona Activitats Open House\nDe 10 a 19 h. La primera visita començarà a les 10 h i l'última a les 18.30 h.\nLa reserva per la visita d'aquesta activitat és presencial per ordre d'arribada, el mateix dia de l'activitat.\nAforament: 15 persones, en cada torn, de 30 minuts.\nEl Museu de les Ciències Naturals de Barcelona complementa el seu discurs amb la construcció de 7.100 m² de coberta verda silvestre: un espai experimental per conèixer les espècies més adients per a cobertes i terrats sostenibles a la ciutat, organitzat en tres prats i tres llacunes silvestres d’aigua dolça adaptades al clima mediterrani.\nLa realització del Terrat Viu ha suposat el condicionament i la impermeabilització de la coberta original de l’edifici (concebuda originalment com una gran extensió d’aigua), i forma part de l’estratègia de la ciutat per incrementar-ne el verd (Barcelona és una ciutat compacta i densa amb un dèficit d’espais verds). L’augment de cobertes verdes a Barcelona ajudarà a millorar la qualitat de vida de les persones i fer una ciutat més habitable, saludable, sostenible, autosuficient i resilient.\nActivitat de visita lliure emmarcada dins del 48H Open House Barcelona, festival gratuït de l’arquitectura que ofereix 270 activitats en 7 ciutats.\nDissabtes, torns: 11 h / 12 h / 13 h\nVine a descobrir un espai verd de vegetació adaptada a la proximitat del mar. Tornem a les arrels!?\nNiu de ciència familiar\nPaisatges sonors de Sabah\nDijous 9 de desembre, de 18.30 a 20 h\nAproximació bioacústica a la biodiversitat d’aquesta selva de Borneo. A càrrec de Eloïsa Matheu, responsable de la fonoteca del Museu de Ciències Naturals de Barcelona i Francesc Llimona, biòleg del Consorci del parc de Collserola\nCombinarem ciència i literatura per tal d’inspirar-nos per dur a terme una creació relacionada amb les flors i els pol·linitzadors.\nDissabte 11 de desembre, de 10 a 13 h\nAprendrem la importància d’aquests habitacles, com s’elaboren, on s’han d’ubicar i com es fa el seu seguiment.\nAprendreu l’antiga tècnica japonesa de confecció de farcells rodons amb molsa i terra, per fer-los servir com a test, a càrrec de Pere Casbas, jardiner de l’Històric.\nDijous 16 de desembre, de 18.30 a 20 h\nTractarem sobre el passat, present i futur de les llibreries, de la mà d’Eric del Arco, llibreter de la nova Documenta.\nEl trivial dels museus\nMCNB i MMB\nDimarts 28 de desembre i 4 de gener, de 17.30 a 19.45 h\nEdició nadalenca del trivial per equips, ara, en format familiar, amb preguntes relacionades amb els museus organitzadors MMB i MCNB. Programació de Nadal\nLa natura en històries\nA partir del 28 de desembre\nCrea una història a partir d’un espai natural molt proper al Museu. Programació de Nadal\nDel 28 de desembre al 9 de gener\nEspai d’experimentació i descoberta per a infants entre 2 i 6 anys on, de manera lúdica, posaran en marxa el procés d’investigació sobre les curiositats de la natura. Programació de Nadal\nNatura de prop - (In)visibles i (O)cultes\nAmb l’ajut de diferents instruments òptics observarem, de ben a prop, el món vegetal i el dels insectes, camp d’estudi de dues científiques pioneres. Programació de Nadal\nEscape Room a Planeta Vida\nDimarts 28 i dimecres 29 de desembre, de 17 a 18.30 h\nNecessitem la teva participació per assolir una missió ben important: que el Museu pugui obrir les seves portes l’endemà. Per a nois i noies de 10 a 14 anys. Programació de Nadal\nDiumenges 2 i 9 de gener, 11 h / 11.45 h / 12 h / 13.15 h\nAmb l’ajut de diferents instruments òptics observarem, de ben a prop, el món de les abelles. Programació de Nadal\nDissabte 8 de gener, 11 h / 12 h / 13 h\nVine a descobrir un espai verd de vegetació adaptada a la proximitat del mar. Tornem a les arrels!? Programació de Nadal\nDissabte 8 de gener, de 12 a 13.30 h\nCombinarem ciència i literatura per tal d’inspirar-nos per dur a terme una creació relacionada amb les flors i els pol·linitzadors. Programació de Nadal


La Gossa Sorda es pren un descans fins al 2014 | altaveu.cat\nLa Gossa Sorda es pren un descans fins al 2014\nJa fa mesos que La Gossa Sorda havien anunciat al Totmusicat la intenció de fer una pausa en els propers mesos. Ara, el grup ha emès un comunicat en què posen data a aquesta aturada: el grup no realitzarà concerts ni traurà nou material durant el 2013. Així doncs, La Gossa s’agafa un any per “pensar el projecte amb més perspectiva i poder traure-li tot el suc al que hem aprés durant aquestos anys”.\nNo serà, però, una aturada definitiva o, com a mínim això expliquen en el comunicat. Els de Pego expliquen que treballaran per continuar “amb més força” el 2014. El grup ha aprofitat també per anunciar el seu darrer concert, que serà al Festivern que, un any més se celebrarà per Cap d’any a Tavernes de la Valldigna, al País Valencià.\nA continuació us deixem el seu comunicat:\nTrenquem els silenci d’aquestos mesos per comunicar-vos que hem decidit que el proper any 2013 no anem a fer gira ni anem a treure disc. Portem des de l’any 99 dedicant les primaveres, els estius i les tardors de les nostres vides a rodar amunt i avall amb el grup, és el que més ens agrada i esperem fer-ho durant molts anys, però creguem que ha arribat el moment de fer una parada més llarga que la que solem fer tots els hiverns. Pensem que necessitem un temps de calma per poder pensar el projecte amb més perspectiva i poder traure-li tot el suc al que hem aprés durant aquestos anys. No obstant no volem que siga un comiat definitiu, no ens voreu de gira però nosaltres continuarem treballant per tornar amb més força el 2014.\nD’altra banda dir-vos que farem un últim concert abans d’aquest parentesi anual. Estarem al Festivern aquest 31 de desembre junt a alguns dels millors grups del país, acomiadant-nos temporalment de tots vosaltres amb la millor festa que pugues imaginar-te. Ens vegem la nit de cap d’any a Tavernes de la Valldigna, no hi pots faltar.\nAra més que mai, a la batalla!!


El Baxi Manresa confirma la sortida de Joan Peñarroya - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Baxi Manresa confirma la sortida de Joan Peñarroya\nL'entrenador es desvincula pagant la clàusula de rescissió i fitxarà pel San Pablo Burgos\nxavier prunés 21.06.2019 | 11:18\nJoan Peñarroya en un partit del Baxi Manresa d'aquesta passada temporada ARXIU/JOAQUIM ALBERCH\nJoan Peñarroya en un partit del Baxi Manresa d'aquesta passada temporada\nAquest matí de divendres el Bàsquet Manresa ha confirmat el que des de feia ja uns dies es donava per fet. Joan Peñarroya no continuarà com entrenador de l'equip en la propera temporada 2019-20. En la nota del club del Nou Congost s'especifica que "farà efectiva la clàusula de sortida i se'n va després d'una temporada històrica". En poques hores s'ha de fer oficial el seu fitxatge pel San Pablo Burgos que, com el Baxi, jugarà competició continental en el proper curs, la Basketball Champions League (BCL). El Bàsquet Manresa agraeix la feina a Peñarroya i li desitja sort en el seu futur professional.\nJoan Peñarroya, de 50 anys, segon jugador amb més partits a la història del Bàsquet Manresa i capità de l'equip que va ser campió de Copa del Rei el 1996 a Múrcia (té la samarretsa retirada penjada al sostre del pavelló), va arribar el juliol del 2018 per fer-se càrrec de la banqueta després de vuit exitoses temporades a Andorra. En l'equip del Principat va passar de la LEB Plata a l'ACB, assolint classificacions per a la fase final de la Copa del Rei i els play-off pel títol. La seva temporada al Baxi Manresa com a tècnic ha estat excel·lent, malgrat les lesions, canvis i dificultats que ha tingut l'equip. Va acabar la primera volta amb un balanç de 9 victòries i 8 derrotes i el Manresa en vuitè lloc però va acabar cedint la plaça per a la Copa del Rei a l'amfitrió Estudiantes. L'inici de la segona volta va tornar a ser magnífic però les lesions de jugadors impportants com Fisher, Toolson o Murphy van posar en interrogant la classificació per als play-off. Finalment es va aconseguir, malgrat perdre en la última jornada a la pista del Tecnyconta Saragossa, amb 17 victòries en 34 partits. Als play-off, el Baxi va ser eliminat pel Madrid.\nLa clàusula de sortida de Peñarroya està fixada en 25.000 euros i ara caldrà esperar qui és l'entrenador que el substiueix. El que més agrada al Congost és Pedro Martínez que encara no ha renovat per l'Herbalife Gran Canària, tot i que també ha sonat Salva Maldonado.\nSalva Maldonado Pedro Martínez


El Servei d'Idiomes d'UManresa amplia l'oferta i diversifica la metodologia dels cursos per al curs 20-21 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nredacció | manresa 01.09.2020 | 18:12\nUn dels grups del Servei d'Idiomes d'UManresa | UMANRESA\nUn dels grups del Servei d'Idiomes d'UManresa\nEl Servei d'Idiomes d'UManresa ha obert el termini d'inscripció i matrícula per al curs 2020-2021. De la nova oferta, en destaca la incorporació de nous monogràfics i també la diversificació de modalitats, amb opcions presencials, semipresencials i online. Pel que fa als nous monogràfics, s'oferten tres cursos d'anglès per millorar diferents competències comunicatives, un curs d'introducció al xinès i cursos d'iniciació a l'alemany i a l'italià. La inscripció estarà oberta fins el dia 25 de setembre. Durant el curs 2019-2020, 611 persones han seguit els cursos generals, especials, monogràfics i in-company del Servei d'Idiomes.\nEl curs 2019-2020 va haver d'adaptar-se a les mesures derivades de la pandèmia de la CoViD-19 i finalitzar en format online. Segons la responsable del Servei d'Idiomes, Nancy Lee, això ha comportat un gran esforç i agilitat per part dels docents per adaptar-se a una metodologia que no estava prevista, ja que els cursos estaven plantejats per a un format presencial. Aquesta experiència i també la dels cursos intensius d'estiu, que s'han impartit online, ha permès diversificar els formats per a la formació que s'iniciarà el proper mes d'octubre. Lee explica que "ens hem adonat que la flexibilitat de l'oferta és molt important i durant el confinament tots hem comprovat que hi ha diverses maneres d'ensenyar i aprendre idiomes: online, blended o presencialment i per això volem oferir als estudiants totes les possibilitats amb l'objectiu que puguin triar la que millor s'adapti a les necessitats i circumstàncies de cadascú".\nEn la línia de la diversificació de l'oferta s'han incorporat tres cursos monogràfics nous de llengua anglesa. Es tracta de cursos pensats per a persones que volen mantenir actiu l'ús de la llengua, però sense haver-se de comprometre a la formalitat d'un curs acadèmic amb els corresponents exàmens i proves dels estudis oficials. Un d'aquests monogràfics és "Articulate: English pronunciaton", adreçat a persones que volen millorar la seva pronunciació. El segon dels monogràfics d'anglès és "English through lyrics", que ofereix una manera divertida per aprendre i refrescar l'anglès a través de cançons que permeten treballar gramàtica, vocabulari i pronunciació. Finalment, pel que fa a aquesta llengua, s'impartirà el monogràfic "Represent: Business English" per a persones que necessiten fer presentacions o intervencions públiques en anglès en un àmbit empresarial. D'altres anys es mantenen el curs monogràfic d'Oral Skills i un d'especialitzat en temes de salut, infantesa i emprenedoria.\nL'oferta de cursos generals inclou tots els nivells d'anglès, des de l'A1 fins al C2. Tots aquests cursos incorporen, en cas de superar-los, una acreditació final que – en funció dels nivells - està oficialment reconeguda per a diverses finalitats: requisit del B2 pels estudiants de grau, participació en programes de mobilitat internacional (tipus Erasmus) o formació permanent del professorat del departament d'Ensenyament, per exemple. Tots els cursos que s'impartiran en horari de matí, seran online. La resta seran presencials i en alguns nivells, hi ha oferta semipresencial. Pel que fa a l'alemany, també s'ofereixen cursos presencials dels nivells A1 i A2.\nPel que fa als monogràfics, a més de la nova oferta en anglès, s'hi incorporen un curs d'introducció al xinès i un d'iniciació a l'italià. D'italià s'impartiran també els nivells A2 i C2, de Rus, des del nivell introductori fins al B1 i de japonès, des de la introducció fins a l'A2. Tots els cursos del Servei d'Idiomes s'adrecen a persones majors de 16 anys, formin part o no de la comunitat universitària. L'oferta es completa amb els cursos de català i castellà, adreçats principalment a estudiants que són de fora i que volen conèixer aquestes dues llengües.


El català en l'àmbit digital: de maig 2014\nNomés queden dos temes per tractar, i he escollit el que fa referència al tractament de la informació.\nLa recerca de la informació no està molt desenvolupada (ja que no forma part d’aquesta PAC), i més aviat ens hem dedicat a construir les bases, per després cadascú especialitzar-se en el seu apartat.\nPer una banda, al Gantter vam establir uns objectius comuns: desenvolupament provisional del projecte, redacció definitiva de la wiki, finalització del blog (entrades de tancament)... Com es pot comprovar, referents a aquesta PAC 2 i a les següents.\nPer l’altra, al Zotero hem fet 8 cerques cadascú sobre l’apartat específic en què participarà. Això ha estat important perquè d’una vegada per totes ens estem especialitzant cadascú en el seu àmbit.\nD’aquestes 8 cerques cadascú en triarà 2, les més significatives, i justificarem perquè creiem que són les més importants entre altres coses que va comentar el Consultor.\nPublicat per Marc García a 8:00 Cap comentari:\nSegur que tots esteu d'acord amb mi, si dic que aquesta PAC ha estat plena de coses noves: nous programes, noves tasques, noves formes de treballar, i per tant, nous aprenetatges.\nMoltes voltes he tingut la sensació d'estar cursant una assignatura que em quedava gran, però, resolent els dubtes entre tots, i llegint els missatges del consultor (que ens facilita molt la tasca), veig que l'activitat tira endavant, i a més em sento molt satisfeta per tot el que estic aconseguint, tant a nivell grupal com individual.\nA la PAC1 ja vam utilitzar google drive i zotero, i ara a més s'afegia Gantter (per a mi tot un món nou), els blogs, la wiki, buffff!!! Era llegir l'enunciat i tenir la sensació de que el cervell deixava de funcionar, quantes coses!!! I açò per on ho agarrem????\nA la fí, pareix que se'n estem sortint, tot i que el temps ens ha vingut més que just. Moltes novetats i poc de temps per assimilar-les del tot, però, quan acabem aquesta assignatura arribarà el moment de seguir aprenent i de portar a la pràctica tot el que hem après.\nDiuen que a conduir s'aprèn conduint: això és el que farem!!!\nPublicat per Maria José a 13:38 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: autoavaluació activitat, novetats, programes, treball\nTreball i comunicació en equip\nVaig a ser jo qui comence amb l'autoavaluació del grup, centrant-me al treball i la comunicació.\nA aquesta PAC ens ha costat més comunicar-nos fluidament que a la primera PAC, en part perquè hem necessitat més temps individual per a conèixer bé les ferramentes que anàvem a utilitzat i en part, potser, per les vacances de Setmana Santa i Pasqua.\nAixí i tot, sempre hem fet per estar connectats i ajudar-nos els uns als altres a tots els dubtes que ens han sorgit (que no han segut pocs) .\nEstic molt satisfeta per l'actitud de grup que estem tenint. Parlem sobre tot el que fem per a que estiga molt consensuat, i ens ajudem sempre que podem i a més, sempre des del respecte.\nSi que ens cal gestionar millor el temps, tenint en compte les dificultats que ens poden sorgir, i per a la propera PAC, de segur que ho fem.\nEn resum, em sento afortunada de formar part d'aquest equip, i estic segura que aconseguirem els nostres objectius si continuem treballant d'aquesta manera.\nPublicat per Maria José a 12:00 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: ajuda, autoavaluació grup, gestió del temps, problemes, seguiment, treball


Notícies - Josep Canals: 'La crisi no afectarà la bona salut de les galeries d'art'\nJosep Canals: 'La crisi no afectarà la bona salut de les galeries d'art'\nExterior de la Canals-Galeria d'Art\nel 1/gen/09 Oriol Sumsi Cultura PDF\nEl galerista Josep Canals fa un balanç molt positiu del 2008 i es mostra confiat que la crisi no afectarà les galeries de Sant Cugat. Segons Canals, el fet que no se centrin només en fer negoci, sinó que busquin el desenvolupament artístic de la ciutat, són una garantia que les galeries seguiran amb la seva activitat sense problemes.\nJosep Canals fa un repàs de les moltes exposicions que s'han fet durant l'any, destacant els actes commemoratius dels 50 anys de l'Escola Catalana del Tapís i l'organització de la Biennal d'Art Contemporani Català.\nCanals assegura que, tot i l'aventura fallida de la galeria que va obrir a la plaça d'Octavià, que va acabar sent assumida en la seva totalitat per un dels accionistes inicials, Ramon Grau, el 2008 ha estat un molt bon any.\nHem tingut alguna errada, però el resum de l'any ens enorgulleix del que hem fet des de Sant Cugat.\nDes d'aquesta perspectiva, Canals es mostra molt optimista de cara el 2009, assegurant que la crisi no afectarà les galeries de la ciutat.\nLes galeries de Sant Cugat aguantaran bé la crisi, perquè no pensen només en el negoci.\nCanals ha destacat també la feina feta com a secretari d'(art)catalunya, una associació que col·labora amb el departament de Cultura de la Generalitat per promoure campanyes per fomentar el món de les galeries d'art.\nVisita la web de la galeria


Menorca Reserva de la Biosfera - Consell Insular de Menorca - Augmenta la població de milà reial a Menorca\nAugmenta la població de milà reial a Menorca\nLes dades recentment publicades de l´últim control anual de la població reproductora revela un augment del 23% en les parelles reproductores fins a un total de 43, així com una major distribució per l'illa i una disminució de la mortalitat\nmilà reial, Menorca\nFa tot just 20 anys la situació del milà reial (Milvus milvus) a Menorca era crítica. Les amenaces a la seva supervivència provocades per l'electrocució amb suports de mitja tensió i per enverinament havien reduït el nombre d'exemplars de manera dràstica de les 135 parelles reproductores a la fi dels anys 80 a només 5 parelles amb posada l'any 1998. El Departament de Medi Ambient i Reserva de Biosfera va començar llavors una àrdua tasca de control i recuperació de l'espècie que continua avui dia i que involucra a moltes altres organitzacions i institucions a les Balears, com el Servei de Protecció d'Espècies del Govern de les Illes Balears o l'Institut Menorquí d'Estudis. La tendència a la baixa en la població aviat va començar a canviar. Ara es publiquen les dades de l'últim control anual de la població reproductora del milà reial a Menorca, que confirmen un any més que la població a l'illa segueix en augment: el nombre de parelles reproductores l'any 2018 va augmentar en un 23% fins a un total de 43, i tant la seva distribució per l'illa com el seu èxit reproductor també són positius.\nSón dades per a l'optimisme, però la tendència positiva només s'està registrant a les Illes Balears. Aquesta espècie d'au rapinyaire carronyera es troba inclosa en el Llibre Vermell de les aus d'Espanya en la categoria de "en perill" i apareix també com "En perill d'extinció" en el Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades. La seva població ha sofert un greu declivi a tot Europa des dels anys 90 i s'estima en 30.000 exemplars segons SEO Birdlife, lluny dels 59.000 individus censats el 1994. Tot i l'augment a Menorca, el milà reial segueix sent considerada una de les espècies més amenaçades de la Reserva de Biosfera de Menorca.\nL'estatus d'espècie amenaçada del milà reial i les seves característiques biològiques com ara la seva longevitat, la seva maduració sexual retardada, o la necessitat d'habitar en grans territoris, van contribuir al fet que aquesta espècie es considerés adequada per a la seva inclusió en el Programa de Seguiment de Biodiversitat de la Reserva de Biosfera de Menorca. Des de 1992 i fins a l'actualitat l'espècie està sotmesa a una intensa tasca de control a Menorca, que inclou des del seguiment de la població insular fins a programes per a l'eliminació de les potencials amenaces a la seva supervivència.\nEl control de la població reproductora de Menorca dut a terme pel Departament de Medi Ambient i Reserva de Biosfera de Menorca en col·laboració amb els agents de Medi Ambient del Govern de les Illes Balears té per objectiu el seguiment de la població insular de milà reial, la localització de parelles territorials, la determinació dels paràmetres reproductius i la recopilació de dades sobre la mortalitat de l'espècie.\nEntre els mesos de febrer i juliol de 2018 es van realitzar treballs de camp per dur a terme una estimació de la població mitjançant el recompte directe de parelles territorials, el control de les zones històriques de reproducció de l'espècie a Menorca i la determinació de la seva distribució territorial, i finalment el control del seu èxit reproductor i mortalitat.\nA més de l'augment de parelles reproductores, amb un total de 15 parelles noves assentades a l'illa ocupant zones que havien quedat vacants després del descens de la població en els anys 80, l'estudi revela també una ampliació en la seva distribució a l'illa. Des d'una situació de polaritat en els dos extrems de l'illa, fins a una situació actual amb prop del 40% de la població reproductora establerta al centre. En relació als paràmetres reproductors, tant el percentatge de parelles territorials que posen com les que van tenir èxit van ser positius. De 34 parelles que van pondre ous a inicis de 2018, 32 parelles van tirar endavant com a mínim un pollastre (èxit el 78% respecte al total). El nombre mitjà de polls volats per parella va ser d'1,8, dada per sobre del valor mitjà obtingut durant el període 1995-2018, i s'estima que un total de 59 joves van aconseguir volar en 2018. En relació a les mortalitats, a diferència de l'any passat en què es van trobar 9 milans morts, enguany únicament s'han trobat 5 exemplars.\nDistribució, hàbitat i biologia\nEl milà reial concentra la seva població a Alemanya, França i Espanya, amb alguns nuclis dispersos a l'est d'Europa i nord d'Àfrica. A la península Ibèrica habita una àmplia franja del territori des del nord-est al sud-oest, i compta amb població habitual tant a Mallorca com Menorca. És una espècie hivernant, pel que a la població resident al nostre país s'uneix un gran contingent procedent del nord a partir del mes de setembre. Cria en zones forestals properes a àrees obertes d'on obté l'aliment, i es concentra per dormir a dormidors comunals.\nConsoliden vincles de parella al començament de la primavera i després el seguici construeixen nius a gran alçada. S'alimenten de petits mamífers i altres aus, amfibis, rèptils i insectes, i té hàbits carronyaires. Amb una alçada de 60 cm i una envergadura entre 154 i 170 cm, el milà reial compta amb un plomatge vermellós ratllat de fosc, i ales amb diferents tonalitats amb zones blanques, negres i vermelles. Durant el seu vol es poden diferenciar per la seva llarga cua acabada en un tall en forma de "V".


El Teatre el Magatzem acull aquest cap de setmana el programa Cultura Verda - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nEl Teatre el Magatzem acull aquest cap de setmana el programa Cultura Verda\nEl col.lectiu Expressa organtiza aquest cap de setmana la primera edició del Cultura Verda, un esdeveniment dedicat a la sensibilització medi ambiental des de la perspectiva de la cultura i l'art contemporani. El projecte és un dels subvencionats per l’Ajuntament de Tarragona en el marc dels ajuts extraordinaris culturals per la COVID-19 i arreplegarà diferents artistes i displines artístiques sota la temàtica del medi ambient i la natura com a objecte artístic i també com a mitjà de denúncia social vers la degradació de l'entorn.\nAixí, des d’aquest dijous dia 6 i durant tot el cap de setmana, el Teatre el Magatzem acollirà diferents activitats amb el punt de partida en comú de la relació amb el medi sota la mirada de l'artista.\nEl projecte Cultura Verda es vertebra en cinc eixos. En primer lloc el social, que comprèn accions de conscienciació vers el Medi Ambient i apropament a l'Art Contemporani; en segon lloc les Arts Visuals, amb una mostra per donar a conèixer les obres i els artistes vinculats a aquesta temàtica; en tercer lloc, conferències amb artistes de renom i taules rodones per marcar línies de cooperació; en quart lloc, una trobada amb artistes del territori i, per últim, un taller d’art i reciclatge per instituts de la ciutat i alumnes de l’Escola d’Art de Tarragona.\nTallers, taules rodones, mostra d’arts visuals i projeccions\nEl Cultura Verda, arrencarà dijous 6 de maig, amb el taller d'art-natura 'Consciència, ecologisme i ètica', a càrrec d'en Sergi Quiñonero, adreçat a l'alumnat de l'Escola d'Art i Disseny de Tarragona. El mateix dia 6, a les 19 h, s'inaugurarà la Mostra d'Arts Visuals al hall del Teatre el Magatzem fins al 8 de maig. Hi participaran artistes del territori com Àlvar Calvet, Aureli Ruiz, Núria Rión o Jordi Abelló, que utilitzen la natura com a eina d'expressió, en les vessants metafòriques, reivindicatives i de denúncia.\nDivendres 7 de maig, el Magatzem acollirà una taula rodona amb diferents personalitats del món de l'art i la cultura, que reflexionaran sobre el paper de l'artista com a eina de conscienciació. Els actes presencials finalitzaran el dissabte 8 de maig, a les 19 h, amb la projecció de la pel.lícula Nosotros alimentamo el mundo, dirigida per Erwin Wagenhofer, que tracta sobre l'escassetat dins de l'abundància.\nEl Cultura Verda ofereix una sèrie d'activitats paral.leles on-line. Totes les activitats presencials son gratuïtes i de lliure accés, fins omplir l'aforament establert per les mesures anti-covid.\nRedacció TT - 06/05/2021 - 11:20h


Pont de la puríssima a La Garrotxa | Alba rural\nAlba Serveis Educatius - 972 59 05 07\nLa tardor segueix el seu curs… a la recerca d’un bonic hivern. Els boscos que ens envolten van transformant els seus colors de tardor cada setmana en tota la seva gamma de grocs, taronges, vermells i verds. Fins ara sentíem la calor de l’estiu. Ara la Tardor ens porta altres regals: el vent, la pluja, el fred i, sobretot, foscor. Els dies s’escurcen i tot i que el sol encara escalfa, sentim la necessitat de sortir ben abrigats, d’encendre la llar de foc.\nDel dimecres 6 al diumenge 10 de desembre de 2017 vine a contemplar-ho!\nPel pont de la Puríssima d’aquest 2017, gaudeix de la festa de la llum, acompanyat sempre de la família o dels amics a Mas Gircós.\nHem preparat una oferta especial per a la teva família i els teus fills a les nostra casa de colònies, una estada a la natura amb activitats preparades per a tota la família i amb un munt de llocs preciosos que podeu visitar pels voltants.\nMés informació sobre Mas Gircós\nMas Gircós és una antiga masia de 72 hectàrees restaurada com a casa de colònies. Està situada a pocs minuts de la vila medieval de Besalú, en plena comarca de la Garrotxa. La masia està rodejada d’unes esplèndides vistes panoràmiques de prats i boscos d’alzines i roures.\nPreus per persona i dia amb pensió completa\nMÍNIM DUES NITS\n36 eur adults\n21 eur (nens de 4 a 13 anys)\n15 eur (nens 1-3 anys)\nÀpat addicional: 12 eur/adult – 9 eur/nen\n*Promoció Festa de la llum: Activitats incloses dins el preu.\n*Mínim 10 nens per fer les activitats\nDijous 7 Divendres 8 Dissabte 9\n9.30 a 12.30\n16:00 a 19.00\n21.30 a 23.00\nConta contes i bosc il·luminat\nFes la teva reserva. Truca’ns al 972 59 05 07 o envia’ns un email (info@albaserveis.com)\n© Copyright - Alba rural - Passeig Pare Pujiula, 3 - 17850 Besalú (Girona) - 972 59 05 07