2014. Parc Sanitari Pere Virgili\n18.12.14 Conveni de col·laboració entre el Departament de Salut amb el Parc Sanitari Pere Virgili de suport al desplegament d’actuacions prioritzades en el Pla Estratègic 2014 del Pla director Sociosanitari.\n02.12.14 Pròrroga l’any 2014 del conveni de col·laboració entre l’Hospital Universitari Vall d’Hebron de l’Institut Català de la Salut i el Parc Sanitari Pere Virgili per articular una aliança estratègica.\n28.11.14 Col·laboració entre SAP Litoral – Esquerra i l’Hospital d’Atenció Intermèdia del Parc Sanitari Pere Virgili, en el marc del Programa de Prevenció i Atenció a la Cronicitat del Pla de Salut 2011-2015 del Departament de Salut.\n12.11.14 Conveni de col·laboració entre el Parc Sanitari Pere Virgili i l’Hospital Clínic per articular una aliança estratègica entre ambdues parts.\n11.11.2014 Conveni de col·laboració amb el Col·legi de Fisioterapeutes de Catalunya per a la promoció d'actuacions i projectes que contribueixin a millorar la salut de la població\n10.11.14 Contracte entre el Parc Sanitari Pere Virgili i Dalkia Catalunya S.A., per a la realització del servei de manteniment preventiu - normatiu, segons condicions que consten als plecs tècnics de l’expedient 14/160.\n03.10.14 Acord contractació conjunta entre diferents organismes i entitats dels sector públic de Catalunya, de determinats serveis i subministraments.\n02.10.14 Conveni de cooperació educativa amb la Universitat de Barcelona (UB) per la realització de pràctiques acadèmiques externes dels estudiants de Grau i Màster de Treball Social de la UB\n01.10.14 Aliança entre Atenció Primària i geriatria en el maneig de la fragilitat i la complexitat. Col·laboració entre les ABS Vallcarca -Sant Gervasi i l’Hospital Sociosanitari al Parc Sanitari Pere Virgili.\n09.09.14 Annex al conveni (20.06.14) de cooperació educativa de pràctiques acadèmiques externes dels estudiants del màster en psicologia general sanitària de la Fundació Blanquerna i Parc sanitari Pere Virgili.\n01.09.14 Conveni regulador entre el Servei Català de la Salut i el Parc Sanitari Pere Virgili, de les condicions d’utilització i gestió del recinte del Parc Sanitari Pere Virgili.\n25.07.14 Acord de col·laboració sobre l’elaboració de material formatiu audiovisual, entre el Parc Sanitari Pere Virgili i Smith&Nephew S.A.U., empresa que desenvolupa dispositius mèdics perquè els professionals sanitaris puguin oferir als seus pacients un tractament eficaç, ràpid i cost-efectiu.\n20.06.14 Conveni de cooperació educativa de pràctiques acadèmiques externes dels estudiants del màster en psicologia general sanitària de la Fundació Blanquerna i el Parc Sanitari Pere Virgili.\n15.04.14 Conveni de col·laboració entre el Parc Sanitari Pere Virgili i l’Institut Català d’Oncologia (ICO) i la Facultat de Ciències de la Salut i el Benestar (FSCB) de la Universitat de Vic per a la realització de pràctiques acadèmiques externes curriculars en el Parc Sanitari Pere Virgili dins el marc de màsters i postgraus universitaris organitzats conjuntament per l’ICO i la FSCB de la Universitat de Vic.\n08.04.14 Protocol de col·laboració entre l’Associació Societat Catalana de Mediació i Gestió de Conflictes en l’Àmbit de la Salut i el Parc Sanitari Pere Virgili, per al foment de la medicació com instrument de prevenció dels riscos psicosocials i de solució de conflictes amb els usuaris.\n08.04.14 Renovació del Conveni de col·laboració entre l’associació Pallapupas – Pallasos d’Hospital i el Parc Sanitari Pere Virgili, per tal de possibilitar l’activitat de l’associació, dirigida a les persones grans hospitalitzades, per tal de minimitzar els efectes d’un entorn diferent del familiar per la circumstància de l’hospitalització.\n20.03.14 Pacte Territorial any 2014, Àrea Integral de Salut Barcelona Nord. El contingut d’aquest pacte dóna prioritat als projectes estratègics del Pla de Salut 2011-2015, relatius a la transformació del model assistencial i reordenació assistencials, per tal de millorar la qualitat, l’accessibilitat i la seguretat en les intervencions sanitàries.\n28.02.14 Col·laboració entre Equips d’Atenció Primària 7D i 7F (Horta – SAP Muntanya) i Hospital d’Atenció Intermèdia del Parc Sanitari Pere Virgili. En el marc del Programa de Prevenció i Atenció i del Pla de Salut 2011-2015 del Departament de Salut es dóna impuls a les alternatives a l’hospitalització convencional en pacients amb malaltia crònica complexa ben seleccionats.\n20.02.14 Conveni marc entre la Universitat Internacional de Catalunya i el Parc Sanitari Pere Virgili amb la finalitat d’actualitzar les fórmules de cooperació existents i de crear-ne d’altres noves per tal d’aconseguir molalitats de col·laboració que siguin eficaces i operatives i de les quals se’n derivin resultats positius per ambdues institucions.\n20.02.14 Conveni específic de col·laboració entre la Universitat Internacional de Catalunya i el Parc sanitari Pere Virgili per articular la col·laboració entre ambdues institucions per a la creació i desenvolupament de la Unitat de Docència i Investigació en cures d’Infermeria (UDICI).\n10.02.14 Acord entre Gesaworld i el Parc sanitari Pere Virgili de desenvolupament d’accions de col·laboració conjunta per a la realització d’activitats de prestació de serveis de docència, de formació continuada, de desenvolupament tècnic i tecnològic, d’intercanvis professionals, d’estudi de consultoria i projectes de recerca.\n28.01.14 Acord de col·laboració entre l’Institut Català de la Salut i el Parc Sanitari Pere Virgili per la utilització de l’aplicatiu Argos Assistencial.\n22.01.14 Conveni de col·laboració entre l’Institut Català d’Assistència i Serveis Socials del Departament de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya i el Parc Sanitari Pere Virgili pel servei de valoració de la discapacitat de valoració del grau de dependència.\n15.12.14 Pròrroga del Conveni de col·laboració entre l’Institut Català d’Assistència i Serveis Socials del Departament de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya i el Parc Sanitari Pere Virgili pel servei de valoració de la discapacitat de valoració del grau de dependència.\n02.09.14 Addenda núm. 2 al Conveni de col·laboració entre l’Institut Català d’Assistència i Serveis Socials del Departament de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya i el Parc Sanitari Pere Virgili pel servei de valoració de la discapacitat de valoració del grau de dependència, en motiu de ka clàusula de Protecció de Seguretat i Protecció de dades.\n25.07.14 Addenda núm. 1 al Conveni de col·laboració entre l’Institut Català d’Assistència i Serveis Socials del Departament de Benestar i Família de la Generalitat de Catalunya i el Parc Sanitari Pere Virgili pel servei de valoració de la discapacitat de valoració del grau de dependència, en motiu del programa que es deriva de la mesura de govern de l’Ajuntament de Barcelona per promoure el bon tracte a les persones grans i millorar la prevenció i l’abordatge de les situacions de maltractament que es puguin produir a la ciutat.


El CEIP Crist del Miracle celebra el Dia de l’Arbre | La Llosa de Ranes\nEl CEIP Crist del Miracle celebra el Dia de l’Arbre\nEls alumnes del CEIP Crist del Miracle de la Llosa de Ranes han celebrat aquesta setmana el Dia de l’Arbre i ho han fet de la millor manera possible: plantant nous exemplars. El dimarts foren els més majors del Centre els que es desplaçaren fins als terrenys situats en el polígon, enfront del Magatzem Municipal. I el dimecres fou el torn dels alumnes de 3er i 4rt de Primària.\nEntre els dos dies, els escolars han plantat al voltant de 150 exemplars de carrasques, sabines i pins, acompanyats per dos operaris de l’Ajuntament, que els van ensenyar com s’havia de fer el procés. Dividits en xicotets grups, cadascun dels xiquets es va encarregar d’una tasca; mentre uns feien els forats a terra, els altres agafaven els plantons i anaven posant-los al seu lloc per a, finalment, regar-los i tapar el forat. Un treball fet en equip que va fomentar la solidaritat entre els companys.\nEl Dia de l’Arbre és un recordatori de la importància de protegir els nostres boscos. Els arbres, entre molts altres beneficis, transformen el diòxid de carboni, responsable de l’efecte hivernacle i del canvi climàtic, i ajuden a minimitzar les seues conseqüències com a inundacions, erosió del sòl, desertificació, etc.


El cor d'AMAT oferirà demà un concert en el Saló de Cristall\nEl cor d’AMAT oferirà demà dijous, a les 12 hores, el concert en el Saló de Cristall de l’Ajuntament. Un acte musical obert a tota la ciutadania que continua en l’aposta del govern municipal per a acostar la música a les i els valencians, i per a obrir al públic els espais municipals.\nMichel Cervantes Vila s’encarregarà de dirigir les 11 cançons que s’interpretaran, entre les quals destaquen ¡No tardes Tom!, Canción de cuna, Los cuatro muleros, Sambelelè o Mareta, Mareta. El repertori total d’aquest cor està compost d’unes 65 cançons, ampliant-se anualment, en diferents estils.\nEl cor està integrat dins de l’Associació de Dones Majors Actives de Trinitat AMAT, una associació sense ànim de lucre situada en el barri de la Trinitat que compta amb quasi 200 sòcies. El cor d’AMAT es va fundar en 1999 i en l’actualitat està format per 22 dones, les edats de les quals oscil·len des de 60 fins a 80 anys.


Patsy Cline - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n5 març 1963 (30 anys)\ncantant, compositora de cançons, pianista, compositora, música\nCharlie Dick (en)\nPatsy Cline (Winchester, 8 de setembre de 1932 – Camden, 5 de març de 1963) va ser una cantant nord-americana. Es considerada una de les vocalistes més influents del segle XX i va ser una de les primeres artistes de música country que va passar amb èxit a la música pop. Cline va tenir diversos èxits importants durant els seus vuit anys de carrera discogràfica, inclosos dos èxits número u a la llista Billboard Hot Country i Western Sides.\nLes primeres actuacions professionals de Cline van començar a l'estació de ràdio local WINC, quan tenia quinze anys. A principis de la dècada de 1950, Cline va començar a aparèixer en una banda local liderada per l'intèrpret Bill Peer. Diverses aparicions locals van donar lloc a actuacions destacades a les emissions de televisió de Town and Country de Connie B. Gay. També la va portar a la signatura del seu primer contracte discogràfic amb el segell Four Star el 1954. Va tenir un èxit menor amb els seus primers senzills de Four Star, com "A Church, a Courtroom, Then Goodbye" (1955) i "I've Loved and Lost Again" (1956). El 1957, però, Cline va fer la seva primera aparició a la televisió nacional al programa Arthur Godfrey's Talent Scouts. Després de interpretar "Walkin' After Midnight", el senzill es convertiria en el seu primer gran èxit tant a les llistes de música country com de música pop.\nAltres senzills de Cline amb Four Star Records no van tenir èxit, tot i que va continuar actuant i gravant. Després de casar-se el 1957 i ser mare el 1958, es va traslladar a Nashville, Tennessee, per continuar la seva carrera. Treballant amb el nou gerent Randy Hughes, Cline es convertiria en membre del Grand Ole Opry i després es traslladaria a Decca Records el 1960. Sota la direcció del productor Owen Bradley, la seva música va canviar i va aconseguir un èxit constant. El senzill de 1961 "I Fall to Pieces" es convertiria en el primer a encapçalar la llista de country de Billboard. Mentre que la cançó es convertia en un èxit, Cline va resultar greument ferida en un accident d'automòbil, la qual cosa la va fer passar un mes a l'hospital. Després de recuperar-se, el seu següent senzill "Crazy" també es convertiria en un gran èxit.\nEntre 1962 i 1963, Cline va tenir èxits amb "She's Got You", "When I Get Through with You", "So Wrong" i "Leavin' on Your Mind". També va fer gires i va encapçalar espectacles amb més freqüència. El març de 1963, Cline va morir en un accident d'avió juntament amb els intèrprets de country Cowboy Copas, Hawkshaw Hawkins i el gerent Randy Hughes, durant un vol de Kansas City a Nashville.\nDes de la seva mort, Cline ha estat citada com una de les intèrprets més celebrades, respectades i influents del segle XX. La seva música ha influït en artistes de diversos estils i gèneres. També ha estat vista com una precursora de les dones en la música country, sent una de les primeres a vendre discos i fer grans concerts. El 1973, es va convertir en la primera intèrpret femenina a ser incorporada al Country Music Hall of Fame. A la dècada de 1980, els èxits pòstums de Cline van continuar als mitjans de comunicació. Va ser interpretada dues vegades en grans pel·lícules, inclosa la pel·lícula biogràfica Sweet Dreams de 1985 protagonitzada per Jessica Lange. Durant aquest temps es van estrenar diversos documentals i espectacles escènics, inclòs el musical de 1988 Always...Patsy Cline. El 1991 es va publicar una caixa dels seus enregistraments que va rebre elogis de la crítica. El seu àlbum de grans èxits va vendre més de 10 milions de còpies el 2005. El 2011, la casa de la infància de Cline va ser restaurada com a museu perquè es pogués visitar.\n↑ CBS News (February 18, 2009). "Remembering Patsy Cline" Arxivat October 21, 2013, a Wayback Machine.. Retrieved January 16, 2012.\n↑ Duke, Alan «Kitty Wells blazed country path for women». CNN, July 18, 2012.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Patsy_Cline&oldid=29996210»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 abr 2022 a les 19:43.


Argentona | Natura Local\nOn el Maresme s'hi posa bé\nArgentona és un municipi de la part central de la comarca del Maresme, al peu de la Serralada Litoral i al bell mig de l’ampla vall que forma la riera que pren el seu nom. Seguint la disposició característica dels municipis interiors del Maresme, a Argentona trobem que mentre la part més a prop de la riera i el mar és planera i molt fèrtil, la més tocant a muntanya és emboscada i més abrupte.\nEl creixement del poblat és lent però constant fins arribar als nostres dies, perdent la seva fesomia i identitat pagesa per esdevenir un indret més encarat a la indústria i als serveis sota la potent influència i proximitat a Mataró, la capital de la comarca, tot i que es manté un interessant nucli de pagesos d’hortalisses i floricultura.\nDurant la segona meitat del segle XIX, gràcies al descobriment de les nombroses aigües de fonts minerals i medicinals, explotades per balnearis que de seguida donaren renom a la població, les perspectives econòmiques van canviar i va esdevenir un important centre d’estiueig de la burgesia barcelonina. D’aquest període en resten mostres d’arquitectura modernista burgesa de grans hisendats amb la petjada de l’arquitecte Puig i Cadafalch, estiuejant de la vila. La tradició d’estiueig ha propiciat la proliferació d’urbanitzacions destinades primer a la segona residència i actualment amb moltes cases fent la funció de primera de força gent provinent de l’àrea urbana de Barcelona i rodalies més properes. Entre una cosa i l’altra, el cens actual és d’uns 12.100 habitants quan a meitat de segle XX comptava amb uns 3.000.\nEl bosc predominant és la pineda de pi blanc i pi pinyer amb alguna zona de brolla i de canyissars seguint les línies de les rieres. Actualment, gran part de la zona muntanyosa més interior del terme forma part de l’àrea protegida del Parc de la Serralada Litoral.\nArgentona té una identitat molt marcada pels càntirs i l’aigua. Des de mitjans del segle XVII, es beneeixen les aigües de la font pública de Sant Domènec per un antic vot de poble en època d’epidèmia. Des de l’any 1951 aquesta diada se celebra com a Festa del Càntir, la Festa Major d’Argentona, que se celebra a principis d’agost. D’altra banda, el segon cap de setmana de gener se celebra la Festa Major de Sant Julià i durant el primer cap de setmana de juliol té lloc la Fira Internacional de la Ceràmica i la Terrissa.\nL’any 1975 s’obre a Argentona el primer museu monogràfic sobre càntirs de Catalunya, seguint la més genuïna tradició lligada amb l’abundància d’aigua del municipi.\nEl concurs de l’Aixecada de Càntirs en el marc de la Festa Major, a principis d’agost. S’hi arriben a aixecar càntirs de 200 quilos!\nCal pujar al capdamunt del turó on descansen les ruïnes del castell de Burriac, el gran mirador del Maresme central.\nSi hi anem el primer cap de setmana de juliol, podrem gaudir del bon ambient de la Fira Internacional de Ceràmica i la Terrissa, amb ceramistes i peces d’arreu.\nA prop d’Argentona podem acabar de gaudir de les plàcides terres del Maresme al municipi de Cabrera de Mar, amb els itineraris que trobarem a l’app de Natura Local.\n93 756 10 92\n93 797 14 00\n93 797 12 62\n93 756 16 85\nFarmàcia del Cros\n93 757 05 01\nWeb oficial del municipi d'Argentona.\nPortal turisme Argentona\nWeb d’informació turística i cultural d’Argentona.\nPortal Turisme Maresme\nQue voir à: Argentona\nÀ pied 22/02/2017\nÀ pied 27/02/2017\nLa concentració de fonts en aquesta ruta és sorprenent i ens serveix com a fil conductor per recórrer aquest atractiu vessant de les muntanyes...\nEstem davant d’una entretinguda ruta, ideal per fer amb família, que ens portarà a conèixer el sector agrícola de la riera d’Argentona. Tindrem...\nEntre el litoral maresmenc i la plana del Vallès\nPer la seva varietat d’entorns i els racons en els quals ens endinsa aquesta ruta, estem davant d’una altra de les joies del patrimoni natural de la...\nQue faire: Argentona\nProduit local 11/04/2017\nOù dormir 29/03/2017\nOù manger 29/03/2017


Resolució Comitè de Competició 12/2016\nVIST, que la Junta Directiva de la Federació Catalana d’Escacs ha posat en coneixement d'aquest Comitè les pressumptes amenaces telefòniques de l’àrbitre amb codi de jugador 2658.\nVIST, la denúncia de l’esmentat àrbitre en contra de la Junta Directiva de la Federació perquè diu patir un veto arbitral per part del Delegat de Tarragona i maltractament psicològic per part de la Junta Directiva de la Federació.\nL’àrbitre amb codi de jugador 2658 ha denunciat de manera reiterada que no se li donin proves oficials de la Federació per arbitrar. Així mateix es queixa de què ha demanat una entrevista amb el president de la Federació que no ha estat atesa.\nEl responsable del Comitè Català d’Àrbitres va tenir una entrevista amb l’àrbitre denunciat en nom de la Junta Directiva de la Federació. Posteriorment la Federació va oferir un dia i una hora per tenir l’entrevista (el 21 de març de 2016) però es va declinar. Posteriorment l’àrbitre denunciant va proposar que fos el president de la Federació qui es desplacés a Montblanc per parlar amb ell, proposta que no es va considerar pertinent.\nL’àrbitre amb codi de jugador 2658 va realitzar una trucada telefònica a la Federació en data 08/05/2016 en la qual va dir a un empleat, segons paraules textuals de l’àrbitre:\n“Li vaig dir (a l’empleat de la FCE) que ja només em quedaven alguna d'aquestes tres solucions possibles per a que em comencessin a fer cas:\na) Esbombar-ho tot a la premsa i que sortís tot aquest escàndol als diaris.\nb) Desplaçar-me a alguna prova de la FCE, per exemple a la que s'està disputant actualment, i potser agafar pel coll a algú.\nc) Començar a moure els meus contactes polítics per a que, si tots anem amb mala llet com ho està fent el delegat territorial de Tarragona i la FCE, algú els fes veure que es poden ralentitzar les subvencions però mai que es perdin.”\nL’àrbitre amb codi de jugador 2658 també ha denunciat per les xarxes socials les actuacions de membres de la Junta Directiva de la Federació.\nDintre de les funcions del Comitè Català d’Àrbitres està les designacions arbitrals, però la darrera decisió depèn del Delegat Federatiu del Torneig Oficial o del Director del torneig.\nh).- Designar els àrbitres en les competicions oficials de l’àmbit nacional de Catalunya sota aprovació del delegat federatiu.\nb) Sotmetre's a la disciplina de la Federació Catalana d’Escacs, tot acatant els acords, ordres i instruccions adoptades pels òrgans federatius en l'àmbit de les seves respectives competències\nLa Federació ha atès les demandes de diàleg de l’àrbitre amb codi de jugador 2658, primer amb l’entrevista, ja celebrada amb el responsable del Comitè Català d’Àrbitres, i segon, oferint-li dia i hora en la seu de la Federació per parlar-ne.\nLa Federació no té l’obligació de licitar les proves oficials, tot i que ho fa de manera habitual.\nAquest Comitè no veu cap maltractament psicològic per part de la Junta Directiva de la FCE, ni del Delegat de Tarragona. En tot cas seria el Delegat de Tarragona el que està rebent pressions no justificades i totalment improcedents per part de l’àrbitre amb codi de jugador 2658, comentaris del tipus que “ha adulterat la Lliga Catalana”.\nNo existeix cap normativa en la que el Comitè Català d’Àrbitres estigui obligat a fer rotacions arbitrals i designar determinats àrbitres. El Comitè d’Àrbitres designa l’àrbitre que considera millor per a cada prova oficial de la Federació, segons el seu criteri. A més, la darrera decisió sobre la designació d’un àrbitre en una prova oficial recau sobre el Delegat Federatiu o Director del Campionat.\nAquest Comitè entén que les paraules telefòniques de l’àrbitre amb codi de jugador 2658, són fruit del seu estat d’ànim i no es poden considerar estrictament com amenaces, doncs entén que van ser formulades des d’un estat d’ànim alterat, i que no pretenien significar una voluntat seriosa de acompliment. Però tot i no ser considerades com amenaces d’agressions físiques, amb la gravetat que això comportaria, sí que es considera com una conducta inadequada pel contingut agressiu de les seves declaracions telefòniques, i més si tenim en compte que, com a àrbitre, hauria de saber controlar la seva conducta en moment de tensió, com es poden produir en el desenvolupament de l’exercici de la seva tasca professional durant les partides.\nNo admetre a tràmit la denúncia en contra de la Junta Directiva de la FCE, ni del Delegat de Tarragona, ni dels empleats de la Federació, ja que no hi ha cap base reglamentària per fer-ho.\nAdvertir l’àrbitre amb codi de jugador 2658, que no pot fer aquests tipus d’afirmacions, com la trucada telefònica que va realitzar a la Federació, amb contingut agressiu i to amenaçador. Tampoc pot continuar la persecució a la que té sotmès al Delegat de Tarragona de la Federació Catalana d’Escacs amb desqualificacions gratuïtes contra la seva persona.\nEn cas de reincidència en aquests comportaments, aquest Comitè podria prendre mesures sancionadores contra l’esmentat àrbitre.


Procés de creació d’una campanya publicitària – UM\n5 05+01:00 octubre 05+01:00 2016 5 05+01:00 octubre 05+01:00 2016\nProcés de creació d’una campanya publicitària\nL’empresa txeca Skoda Auto vol presentar el seu nou 4×4 a través d’una campanya publicitària de caire social.\nObjectius de l’anunciant\nMillorar la imatge de l’empresa a través d’una campanya publicitària de caire social\nDonar a conèixer el nou model 4×4\nElaboració/disseny del brífing\nDes dels departaments de màrqueting i de Relacions Públiques d’SKODA crearan un document per enviar a l’agència de publicitat Proximity Barcelona amb tota la informació que puguin necessitar per desenvolupar la campanya i s’ocuparan de determinar els objectius publicitaris.\nRols dels professionals:\nDepartament de Màrqueting: s’encarrega de coordinació i del control de les estratègies de venda que van dirigides als consumidors i de redactar el brífing juntament amb el departament de RRPP i el de Comunicació.\nDepartament de Relacions Públiques: s’ocupa de crear o modificar actituds, creences o conductes del públic envers la marca.\nDepartament de comunicació: s’encarrega de vetllar per la coherència de la comunicació d’Skoda.\nAnàlisi del brífing\n*Proximity Barcelona és una agència publicitària amb 14 anys d’experiència dins del sector de la publicitat que desenvolupa idees, continguts i experiències amb l’objectiu de donar un valor afegit a les marques que sol·liciten el seus serveis.\nEn aquesta etapa la direcció general i el departament de comptes de l’agència publicitària Proximity Barcelona analitzaran el document de brífing per tal de trobar els avantatges i desavantatges de la proposta. Hauran d’analitzar les necessitats del públic a qui va dirigida, el mercat i la competència.\nRols dels professionals\nDirecció general (CEO: Juaquim Ramis). Té la visió i l’estratègia de la companyia i és l’enllaç entre tot els departaments. Pren les decisions d’alt nivell sobre la política i estratègia empresarial. Es l’encarregat d’organitzar el treball per tal de que compleixin els objectius. A d’estar presenten en totes les etapes de la campanya publicitària.\nDirector de comptes (Òscar Daza): Coneix l’estratègia de màrqueting dels seus clients. En aquesta etapa supervisarà el brífing.\nPlanner (Juanma Ramírez): En aquesta primera etapa s’encarregarà d’analitzar els escenari i tendències dels consumidors per tal de trobar les claus amb les que es dissenyaran les estratègies de comunicació.\nMissatge de la campanya\nUn cop hem arribat a aquest punt cal que el departament creatiu elabori el missatge bàsic per l’eix de la campanya publicitària. A de ser original, clar, atractiu i fàcil de recordar. En el cas d’Skoda s’ha triat el claim “70 Guardianes del Invierno” fent referència als 70 habitants de Valdelinares, el poble situat al punt més alt d’Espanya.\nDepartament de creativitat\nDirector creatiu: Eva Santos\nS’ocupa d’establir l’estratègia fonamental del missatge publicitari, sense perdre de vista el brífing.\nA d’estar en contacte amb la resta de departaments\nCuriositat, imaginació, empatia, entusiasme i flexibilitat són algunes de les seves qualitats.\nDirector d’art: es la persona encarregada de plasmar el concepte gràficament. Al mateix temps s’ha de coordinar amb la resta de professionals que intervenen a la campanya dins del procés creatiu.\nRedactor: a de captar l’atenció del possible comprador i fomentar l’interès per la marca.\nAGÈNCIA DE PUBLICITAT/ AGÈNCIA DE MITJANS\nEn aquesta etapa l’agència Proximity Barcelona desenvoluparà un pla de mitjans amb els canals de comunicació més adients per tal d’optimitzar la inversió publicitària d’Skoda. Aquest pla es basa en la cerca i definició de les plataformes a les quals cal promocionar-se una marca. La campanya d’Skoda s’iniciarà en medis online (webs especialitzades, xarxes socials) amb l’objectiu de que l’espot arribi fins a un milió de visualitzacions a la web guardianesdeinvierno.es. Si s’aconsegueix Skoda cedirà un dels seus nous 4×4 a un dels habitants de Valdelinares. Al mateix temps es farà ús de medis offline com televisió, premsa i ràdio.\nDirector d’estratègia i Desenvolupament (Planner): Juanma Ramírez. Ha de conèixer tots els detalls de les peces creatives (mida, color, text, formats, versions) per fer una tria correcte dels mitjans basant-se en la seva eficàcia\nDefinició de l’estratègia de comunicació\nProcés creatiu (aprovació i seguiment)\nGenerar estratègies de marca\nInvestigador de mitjans: professional que s’encarrega del seguiment i l’anàlisi de l’audiència i el seu comportament davant dels mitjans de comunicació\nPlanificador de mitjans: s’encarrega de planificar els mitjans en els quals s’inserirà una campanya.\nCap de compres: és la persona encarregada de negociar amb l’agència de mitjans els espais on s’inserirà la campanya.\nEl departament de comptes s’ocuparà d’avaluar les necessitats dels clients per definir la inversió i de la temporització d’acord amb el pressupost per la campanya. Farà un seguiment de la feina desenvolupada per al client i descriurà detalladament els costos de la campanya publicitària.\nDirector d’Anàlisi i Business Intelligence: Óscar Daza. Analitza la informació que l’anunciant ha facilitat i projecta l’estratègia per aconseguir els objectius assignats per la campanya publicitària.\nSupervisor de comptes: és l’encarregat de supervisar el treball dels executius de comptes.\nExecutiu de comptes: és el professional del departament de comptes responsable fonamentalment de fer d’enllaç i mantenir el contacte quotidià entre l’anunciant i l’agència i de fer el seguiment del calendari previst.\nAGÈNCIA DE PUBLICTAT\nLlançament de la campanya i control\nEn aquesta última etapa es fa la preparació de tot el material publicitari que s’ha generat per tal d’iniciar la campanya.\nDirector de Data i COO: Sergi Capdepón. S’encarrega del seguiment de la campanya un cop s’ha iniciat en coordinació amb el CEO i el Planner. S’encarregarà de supervisar i millorar l’eficiència de la campanya.\n“10 principals passos per fer una campanya de publicitat”. Merca20. ENLLAÇ\nWeb oficila agència Proximity Barcelona. ENLLAÇ\nNota de premsa d’Skoda: “Skoda gana el león de oro en el Festival de Publicidad de Cannes”. ENLLAÇ\nWeb oficial de la campanya Guardianes del Invierno. ENLLAÇ\nWeb oficial D’Skoda Espanya. ENLLAÇ\nEsquema de la campanya Publicitària. Slideshare. ENLLAÇ\nRoles o personal dentro de la agencia de publicidad. SLIDESHARE. ENLLAÇ\nL’Agència de Publicitat. Eva Adalid alumne del Col·legi Sant Andreu. ENLLAÇ\nWeb Marca Motor. “Skoda crea su campaña más social en Valdelinares”. ENLLAÇ\nPublicado en Diseño GráficoEtiquetado agencia, brífing, briefing, campaña, creatividad, diseño, infografía, internet, marketing, medios, medios de comunicación, plan de medios, planificación, presupuesto, proceso creativo, publicidad, roles, skodapor @misifunoskiDeja un comentario\n← L’altra punta del món


Mor per ebola el sacerdot Miguel Pajares: Les claus d'un virus letal | Ciència | EL PAÍS Catalunya\nLes claus d'un virus letal\nPreguntes i respostes sobre l'epidèmia que afecta l'Àfrica\nMadrid 25 SET 2014 - 22:03\tCEST\nVoluntaris a Sierra Leone enterren un cos de forma segura per evitar el contagi. REUTERS\nL'Organització Mundial de la Salut (OMS) ha elevat aquest dimecres a 932 el nombre de persones mortes pel brot d'ebola a l'Àfrica occidental, amb 45 morts confirmades només entre els dies 2 i 4 d'agost. Durant aquest període, s'han registrat 108 casos nous. Per països, Guinea continua sent la zona més afectada, amb 363 morts. Libèria i Sierra Leone han registrat 282 i 286 morts, respectivament, mentre que a Nigèria l'OMS ha confirmat un únic mort.\nPerò la por per l'epidèmia del virus d'Ebola s'ha estès fora de les fronteres dels països als quals més fortament ha castigat. La imminent repatriació des de Libèria del sacerdot espanyol Miguel Pajares, el contagi del qual es va confirmar aquest dimarts, a més dels dos nord-americanes, Kent Brantly i Nancy Writebol, que estan sent tractats als Estats Units, ha posat la comunitat internacional a treballar per evitar la propagació de la malaltia fora de l'Àfrica occidental.\nQuè és el virus d'Ebola?\nÉs un virus de la família Filoviridae, de morfologia variable i que pot aconseguir grans longituds. Agafa el nom del riu Ebola, a la República Democràtica del Congo, on va ser identificat el primer brot.\nEl virus es transmet dels animals salvatges a les persones, i també entre els humans com a resultat del contacte directe amb la sang, secrecions, òrgans i qualsevol altre fluid corporal, com la suor i la saliva. Accions tan quotidianes com donar la mà o compartir un got o els coberts són potencialment contagioses. Els ratpenats de la fruita de la família Pteropodidae estan considerats com l'hoste natural de l'ebola.\nQuant temps dura el període d'incubació?\nEl període d'incubació del virus pot oscil·lar entre els dos i els 21 dies. No obstant això, durant aquest temps, el pacient no pot contagiar la malaltia. La transmissió comença quan se senten els primers símptomes.\nSierra Leone tem que el pitjor de l'epidèmia encara hagi d'arribar (castellà)\nEl Marroc, Aràbia i les Filipines tenen aïllats possibles malalts d'ebola (castellà)\nMor el responsable de la lluita contra l'ebola a Sierra Leone (castellà)\nEs caracteritzen per la febre, la debilitat intensa, el mal de cap, muscular i de gola. A aquests símptomes els segueixen els vòmits, la diarrea, l'erupció cutània, i la deterioració de la funció renal i hepàtica, arribant fins i tot en alguns casos a hemorràgies internes i externes.\nQuan es va identificar el primer cas d'ebola?\nEl 26 d'agost de 1976 a Yambuku, ciutat al nord del Zaire (en l'actualitat el Congo). Va arribar a infectar 318 persones, 280 de les quals van morir.\nQuantes víctimes s'ha cobrat l'epidèmia actual?\nFins al moment hi ha hagut 1.711 casos, 932 dels quals han mort, segons l'últim recompte de l'Organització Mundial de la Salut, fet públic aquest dimecres. L'actual epidèmia sorgeix del brot del cep Ebola-Zaire, el més letal del virus, la mortalitat del qual pot arribar al 90%.\nHi ha algun tractament eficaç?\nNo hi ha vacunes ni cures definitives. S'estan provant diverses opcions, però encara no n'hi ha cap que estigui comercialitzada, segons informa l'OMS. Els malalts solen estar deshidratats i necessiten rehidratació per via intravenosa o oral amb solucions que continguin electròlits. Els casos greus requereixen vigilància intensiva. A més, els símptomes com la febre i els dolors es tracten amb medicaments comuns, com el paracetamol.\nÉs cert que s'està experimentant amb un medicament nou que podria curar la malaltia?\nEls dos nord-americans que han estat repatriats des de Libèria als Estats Units, Kent Brantly i Nancy Writebol, han rebut tractament amb un sèrum experimental anomenat ZMapp, segons ha informat la cadena CNN. Aquesta droga, segons fonts de la companyia que l'ha creat, s'ha provat en animals, però mai abans en humans. Els dos pacients han experimentat millora, però encara no se saben quins efectes secundaris poden patir.\nMés informació sobre la mort de Miguel Pajares i l'ebola (castellà)


Calendari Pla Mulan: obertura progressiva de les eines per treballar on-line – IES Bellaguarda\nCalendari Pla Mulan: obertura progressiva de les eines per treballar on-line\nHome > General > Calendari Pla Mulan: obertura progressiva de les eines per treballar on-line\nPosted on 25 de març de 2020 29 de març de 2020 by webmaster\nDes de la Direcció General de Tecnologies de la Informació i la Comunicació (DGTIC) s’ha preparat l’anomenat Pla Mulan, per permetre l’atenció telemàtica a tot l’alumnat dels diferents nivells educatius. Com que la incorporació massiva d’usuaris a les diferents plataformes pot suposar un mal funcionament d’aquestes, s’ha plantejat un calendari d’incorporació progressiva que, pel que fa al nostre centre, és el següent:\nEl dimecres 25 de març s’obri la plataforma AULES per a tot el professorat d’ESO, Batxillerat, EOI i FP amb la possibilitat de crear noves aules virtuals. S’obri també a l’alumnat d’FP semipresencial. S’inicia la càrrega massiva de professorat en el procediment de familiarització del professorat amb l’eina WebEx, que s’estendrà fins al dia 30.\nEl divendres 27 de març s’obrirà AULES a l’alumnat d’ESO per a poder fer avaluacions i compartir materials. Per a evitar la sobrecàrrega dels sistemes, s’insta l’alumnat que hi entre, preferiblement, en horari de matí.\nEntre el divendres 27 de març i dilluns 30 de març es produirà la càrrega massiva de totes les famílies amb fills i filles escolaritzats, que disposen d’adreça de correu electrònic registrada en el sistema ITACA, en el portal de comunicacions Web Família.\nEl dilluns 30 de març serà el primer dia d’obertura de WebEx a l’alumnat. Se podran iniciar les classes en línia en directe.\nEl dimarts 31 de març s’obrirà AULES a l’alumnat de Batxillerat per a poder realitzar avaluacions i compartir materials. Per a evitar la sobrecàrrega dels sistemes, s’insta l’alumnat que entre en aquesta plataforma en horari de vesprada.\nEl dijous 2 d’abril s’obrirà AULES a l’alumnat de Formació Professional per a poder fer avaluacions i compartir materials. Per a evitar la sobrecàrrega dels sistemes, s’insta l’alumnat que entre en aquesta plataforma en horari de vesprada.\nEl divendres 3 d’abril s’obrirà AULES a l’alumnat d’Escoles Oficials d’Idiomes i al seu professorat per a poder realitzar avaluacions i compartir materials. Per a evitar la sobrecàrrega dels sistemes, s’insta l’alumnat que entre en aquesta plataforma en horari de vesprada.\nTotes les eines tindran vídeos tutorials i guies en PDF en obert, que també es posaran en la pàgina web del Pla MULAN:


Arango: «El Getafe és més difícil que el Madrid»\n27 setembre 2020 13:08\nLa clau és que els blancs «ens deixaven jugar i ells tenen més ordre en defensa»\nVictòria Amengual | 10 setembre 2004\nJuan Fernando Arango, que ahir reapareixia després d'estar amb la selecció, es mostrà molt satisfet per estar fent història al Reial Mallorca. El jugador veneçolà debutà davant del Madrid i es convertí en el primer futbolista de la seva nacionalitat a vestir la camiseta vermellenca. «El dia que vaig debutar em vaig adonar que la Primera Divisió és molt difícil i estic convençut que tots els partits seran igual de complicats, per la qual cosa esper adaptar-me prest al funcionament d'aquest campionat», confessava Arango.\nEl veneçolà, tot i conèixer molt poc el Getafe, és conscient que «en teoria és un rival més assequible que el Reial Madrid, però a la pràctica també és més complicat perquè el Madrid et deixava jugar i ells tenen un major ordre en defensa. De tota manera, confiam sumar a Getafe i l'equip està mentalitzat en fer-ho». I és que Arango, tot i ser novell a la Primera i al Mallorca, té clar que «el nostre principal objectiu és sumar els punts que ens doni la permanència a la categoria».\nArango, que ja coincidí amb Benito Floro en el Monterrey mexicà (2000/01), té al seu favor que el tècnic «no ha canviat gens ni els seus mètodes d'entrenament, ni la seva filosofia de futbol. És el mateix que abans», la qual cosa li facilita l'adaptació al joc de l'equip.\nArango té clar que vol triomfar al Mallorca, i una prova d'això és que no escatima esforços per fer-ho. Quan fou fitxat, no dubtà a quedar-se sense vacacions per començar a entrenar-se a l'illa, i aquesta setmana també ha estat el primer internacional a reincorporar-se al dia a dia de l'equip. «He vengut amb temps perquè per mi és un poc difícil canviar de mentalitat, ja que amb la selecció jugam amb un tipus de sistema i aquí amb un altre», explicà el veneçolà, el qual confessà que «per això he vengut amb molt de temps d'antelació, per tenir temps de canviar el xip de cara al partit del Getafe».\nD'acord amb el qual es va poder veure ahir a l'entrenament de l'equip mallorquinista, Arango repetirà com a titular per la banda esquerra, una posició que «no és la que tenc acostumat dels altres equips», però que «és la que he d'ocupar en aquest equip perquè en la d'enllaç o a la davantera ja hi ha molts jugadors. De tota manera, amb la pretemporada, els entrenaments... ja pràcticament m'hi he adaptat».


Visita al Celler Purgatori · Família Torres - TRESC\nCeller Purgatori - Torres - Juneda\nUn cop feta la compra, cal consultar la disponibilitat horària i reservar directament amb el celler.\nEl Celler Purgatori es troba enmig del Parc Natural dels Bessons, a la regió de Costers del Segre. El paisatge que envolta el celler, la història que hi resideix i l'arquitectura del Mas de l'Aranyó, ens transporten al passat vinícola que sempre s'ha viscut en aquesta terra.\nEt convidem a descobrir la llegenda que amaga el celler de la Família Torres construït l'any 1770 per l'Abadia de Montserrat.\n-Visita a la vinya\n-Visita al celler\n-Tast en bota\n-Tast del vi Purgatori\n-Guia expert o sommelier durant tot el recorregut\nEs requereix reserva prèvia amb 48 hores d'antelació\nPer a grups, consultar el departament de reserves\nLa visita es desenvolupa en alguns espais amb dificultat d'accés per a persones amb mobilitat reduïda.\nContacte: visitapurgatori@torres.es Tel: +34 609 526 130\nMas de L¿Aranyó, Ctra. C-233, Km 59,5 (de Borges Blanques a Castelldans)\n25430 - Juneda


EL BLOG DE L'HOSPI | #FutboLH: #2BG3 | FC Barcelona B 0-1 CD Olímpic\n-> L'Olímpic abandona provisionalment la zona de descens gràcies a la victòria davant d'un Barcelona B tremendament desencertat de cara a porta i molest amb l'actuació arbitral.\n-> Cinquena derrota a casa dels de Gerard López aquest curs... i quart triomf a domicili dels valencians.\n-> Els de Guille Fernández en fan prou amb un gol d'Edu Rifaterra per estrenar el 2016 amb un somriure. El capità de l'Olímpic, amb 41 anys i 111 dies, es converteix en el futbolista més veterà que marca a Segona B.\n-> RODA DE PREMSA de Gerard López, entrenador del Barcelona B\nFC BARCELONA B: Ortolá, Juste (Campins, 55'), Quinti, Ros (Kaptoum, 55'), Costa, Samper, Gumbau, Cámara, Aitor (Babunski, 71'), Maxi i Aleñá.\nCD OLÍMPIC: Diego, Alexis, Arthur, Berna, Mendoza, Polaco (Vaquero, 23'), Rifaterra (Dani Gómez, 81'), Cifo (Víctor, 68'), Luismi, Javi Navarro i Samu.\nGol: 0-1 Rifaterra (27').\nÀrbitre: Juan Luís Pulido Santana (las Palmas). Ha amonestat els locals Quinti i Aitor i els visitants Rifaterra, Arthur, Vaquero i Samu.\nIncidències: partit corresponent a la jornada 19 del Campionat de Lliga del grup 3 de Segona Divisió B celebrat al Miniestadi del FC Barcelona davant de 681 espectadors. Vespre fresc. Al Barcelona B, Ondoa i Enguene han completat la convocatoria; a l’Olímpic ho han fet Boison i Lander.\nCoses de la Segona B i de l'eficiència de cara a porta. Quant al còmput d'ocasions el filial blaugrana ha estat sensiblement millor a l'Olímpic, però han estat els valencians els que n'han fet prou amb un xut des de la frontal del capi Edu Rifaterra per estrenar el nou any amb un triomf valuosíssim al Miniestadi. Reconeixia Gerard López, tècnic local, que el seu equip necessitava més fiabilitat a casa: els blaugrana han perdut cinc dels deu partits que han jugat enguany com a locals, una balanç preocupant per un equip a qui se li exigeix ser a la part alta de la Lliga però que, una setmana més, vagarà per la zona vermella, la del descens al pou de la Tercera Divisió. Cert és que el Barcelona B ha tingut més presència ofensiva que en d'altres partits, potser també perquè la inèrcia del partit amb l'avantatge visitant ho ha permès, però un dia més els davanters blaugrana no han estat encertats. Tampoc hi ha contribuït l'arbitratge, però.\nUn partit que ha estat prou igualat fins que l'Olímpic s'ha avançat. Javi Navarro ha provat fortuna amb un xut ras que ha blocat Ortolá (14') i la resposta del blaugrana, per partida doble (Aleñá als 18' i Aitor als 20'), ha trobat resposta en un Diego que ha estat un dels homes més destacats del quadre de la Costera. L'Olímpic ha patit un contratemps important en forma de lesió de Polaco, just el dia que el de Jerez tornava a la que va ser casa seva fa un grapat d'anys; Vaquero l'ha substituït i poc després l'equip xativí ha canviat el gest contrariat per un d'alegria: pilota a la frontal que Rifaterra enganxa de primeres per enviar-la al fons de la xarxa, lluny de l'abast d'Ortolá (27'). El filial ha intensificat el domini, amb Maxi i Aleñá especialment actius, però curiosament ha estat l'Olímpic qui hauria pogut gairebé sentenciar el matx si Javi Navarro hagués ajustat millor la rematada després d'una bona centrada de Cifo (34'). El primer temps ha acabat amb polèmica, ja que una caiguda d'Aitor dins l'àrea visitant ha estat sancionada per Juan Luís Pulido Santana, àrbitre del partit, amb groga per a l'atacant barcelonista (45').\nA la represa la sensació de domini dels homes de Gerard López ha estat encara més evident però el seguit d'ocasions de gol de què ha disposat el filial ha topat amb el porter Diego, amb la fusta o amb, novament, el desencert arbitral. Gumbau ha estat a punt d'empatar al minut 47 però el seu xut ha marxat massa creuat. Gerard ha cremat naus i ha fet entrar primer Kaptoum i Campins i, més tard, el macedonià Babunski. La sort, però, no ha canviat: ja dins el darrer quart d'hora del partit l'àrbitre ha invalidat un gol aparentment legal de Juan Cámara (76') i instants després el juvenil Carles Aleñá ha estavellat la pilota al pal (79'). Només al final, i ja amb el Barcelona B buscant desesperadament el gol de l'empat, l'Olímpic ha pogut respirar amb un parell de contracops que Samu no ha sabut resoldre. Patiment amb sabor a glòria, pels valencians.\nPublicat per Cristian Garcia a les 23:08


Programa Coeduca’t | Servei Educatiu del Baix Ebre\nMaleta Resolució de conflictes i violència\nMaleta sexualitat i noves masculinitats\nMaleta Violència, resolució de conflictes i sexualitat (SEC)\nMaleta estereotips, emocions i sentiments (SEC)\nUna bona acció coeducadora tant a nivell de centre, com d’aula i entorn és fonamental per prevenir la violència masclista i LGTBIfòbia, per reduir conductes de risc i per facilitar la detecció prematura de relacions abusives.\nLa coeducació és una de les línies de treball establertes pel Departament d’Educació per ajudar els centres educatius a potenciar i visibilitzar la perspectiva de gènere, la coeducació i l’educació afectivosexual.\nEl material que us presentem són unes maletes plenes de recursos molt valuosos per al treball de la coeducació com a eina indispensable per a prevenir les violències masclistes i fomentar la igualtat d’oportunitats.\nEsperem que gaudiu d’aquests recursos que hem elaborat amb tanta il·lusió.\nMaleta de resolució de conflictes i violència\nLect ures que ens serviran per a poder abordar les violències, els conflictes i la resolució dels conflictes que trobem en la nostra societat actualment en l’etapa de la infància des de diferents perspectives.\nSexualitat i noves masculinitats\nSelecció de llibres que defensen la dignitat personal i el respecte a les diferents maneres d’ésser, per exemple la diversitat sexual, per prevenir l’homofòbia, la diversitat familiar, les noves masculinitats i visibilitzar el paper de les dones.\nRelats amb protagonistes de les seves pròpies vides, que volen superar els estereotips, prejudicis i sexisme amb una convivència amb respecte i corresponsabilitat.\nViolència, resolució de conflictes i sexualitat (Educació secundària)\nLectures que ens serviran per a poder abordar les violències, els conflictes i la resolució dels conflictes que trobem en la nostra societat des de diferents perspectives.\nEstereotips, emocions i sentiments (Educació secundària)\nContes per treballar i debatre la coeducació en llengua anglesa.\nOrientacions tractament igualtat de gènere i diversitat cultural.


El Constitucional admet a tràmit el recurs del Gobierno contra la llei catalana que limitava els desnonaments en pandèmia La República\nEl Constitucional admet a tràmit el recurs del Gobierno contra la llei catalana que limitava els desnonaments en pandèmia\nL’executiu espanyol torna a “lluir-se” oposant-se a la llei del Govern que va impedir els desnonaments durant la pandèmia\nEl Tribunal Constitucional ha admès a tràmit un recurs del Gobierno contra el decret del Govern que va prohibir els desnonaments en habitatges de grans tenidors mentre durés l’estat d’alarma fins que aquests oferissin un lloguer social a l’afectat.\nEs tracta del decret 37/2020, de 3 de novembre, que el Parlament va aprovar el 18 de novembre amb els vots de JxCat, ERC, CatECP i la CUP-CC. El decret afectava les llars vulnerables sense alternativa habitacional. L’executiu espanyol al·lega que la norma podria vulnerar les competències de l’Estat espanyol en matèria de legislació processal.\nD’aquesta manera el “govern més progressista de la història” demostra els seus autèntics colors pel que fa a desnonaments i lleis per garantir el dret a un habitatge digne. A més a més de no complir amb els seus compromisos, tal com apunta Octuvre, ara s’oposen a la llei catalana, que podria complir amb part de l’espanyola que no ha prosperat.\nAixí, Podemos i el PSOE s’han “coronat” amb una política de “Ca envejós, ni rosega ni deixa rosegar l’os” i mostren la seva oposició a lleis que limiten els desnonaments. Per què deuen haver-s’hi oposat quan teòricament estan en contra els desnonaments? Per què no compleixen amb els seus compromisos?\nSón moltes incògnites a les quals “el Gobierno més progressista de la història” no dona resposta.


12 En secret sexe Afers de les quals busquen solucions\nDiscussió privada de les dones: 12 En secret sexe Afers de les quals busquen solucions\nTOPICS:12 En secret sexe Afers de les quals busquen solucionsSex questions\tPosted By: Fisayo\nSerem avançat aquí, hi ha certes preguntes que limiten amb el sexe que les dones són massa por de preguntar en veu alta. No poden demanar als seus nuvis o marits, i segur que no es pot fins i tot demanar als seus ginecòlegs perquè són massa avergonyit per buscar respostes a aquestes coses. Però no cal preocupar, vostè no haurà de Google a la recerca de respostes a les preguntes més perquè estan formulades i contestades aquí.\nÉs possible fer mal penis de la meva parella durant l'acte sexual vigorosa?\nLa resposta és sí. El penis d'un home no està fet d'os o de ferro, es tracta d'un vaixell que congestiona amb sang a l'estimulació, pel femení actiu a la part superior poden lesionar la cosa si es torna massa actiu a la bicicleta. Es pot doblegar i fins i tot conduir a una lesió al penis, així que el millor és prendre-ho amb calma perquè l'òrgan pot estar danyat i criticat després de la cirurgia correctiva.\nÉs possible que el condó es caigui dins meu?\nÉs molt comú que el condó es llisqui durant l'acte sexual activa, però això poques vegades passa. El millor que pot fer una dona és recuperar pacientment la goma i després assegurar el seu contingut no es va vessar. Tal condó no ha de ser reutilitzat de nou, però un nou. Aquest incident passa sovint amb els homes amb molt petita d'actius.\nPer què tinc dificultats per arribar a l'orgasme durant el sexe?\nNo té res de dolent en que si vostè no pot arribar a l'orgasme durant el sexe. La veritat és que algunes dones tenen orgasme durant el sexe, altres durant l'estimulació del clítoris, però, altres a través de la masturbació, i altres a través d'una combinació d'altres mètodes. No obstant això, cal assenyalar que una dona necessita adequada autoestima i la confiança al llit per arribar al clímax cada vegada; i el millor és mantenir-se allunyat de les drogues ja que aquestes podrien afectar la libido i la resposta sexual.\nPer què sento la necessitat d'orinar durant el sexe?\nBé, la veritat és que la sensació d'orinar és només un sentiment, poques vegades algú experimenta la necessitat d'orinar durant el sexe. Els experts diuen que quan una dona sent que necessita fer pipí durant el sexe, que significa la seva mascle està afectant així al seu punt G i això gairebé es portant prop de l'orgasme.\nQuè puc fer al respecte quan la meva vagina fa que sona durant el sexe?\nAixò es diu queefing i en realitat hi ha poc o res es pot fer al respecte. Es produeix quan l'aire atrapat dins del seu "forn" escapa a mesura que és copejat durant el coit, i també pot ocórrer immediatament després del sexe. Això no té res a veure amb si alguna cosa és la seva fluix o atapeït.\nJo no es mullin durant el sexe. Que hauria de fer?\nLa majoria de les dones es mullen baix sota durant els jocs previs i l'excitació sexual, però aquesta humitat pot disminuir a mesura que l'acte sexual es fa més llarg. La humitat fa que sigui fàcil perquè el seu home per penetrar en tu i evita dany durant el sexe, però si vostè no aconsegueix mullat durant els jocs previs o el sexe, a continuació, que també podria utilitzar un lubricant tal com vaselina per lubricar mateix.\nLa meva parella vol un anal. Hauria de donar el seu consentiment?\nNomés s'ha de donar el seu consentiment si estàs bé amb ella o que desitgi experimentar. Però no si, vostè ha de fer que la seva parella entén per què. Si vostè decideix anar a, a continuació, vostè ha d'utilitzar una gran quantitat de vaselina o un altre lubricant per ajudar i vos d'usar un condó per protegir-se dels bacteris i excrements durant l'acte. El condó s'ha de canviar a un altre si es vol canviar de anal a vaginal per evitar la transferència de bacteris voltant.\nQuè significa per a una dona a raig?\nEjaculació femenina és la versió femenina de l'ejaculació d'un home. Les dones llancen a dojo durant el sexe o la masturbació quan s'exciten intensament i alliberen el líquid de la seva uretra. Això no succeeix en tot el temps i no s'ha de confondre amb l'orina, no és.\nEl seu penis està corbat. ajudar!\nNo hi ha ajuda necessària aquí a menys és clar que ha malaltia de Peyronie, que fa que el penis d'un home que es corba com a resultat de ferides durant les relacions sexuals. Però molts homes tenen corbes penis i això no vol dir res, de fet, li pot ajudar a donar-li en els llocs correctes quan entra. Naturalment, els homes tenen diferents mides, formes, i els colors quan es tracta de la seva arma - igual que les dones tenen diferents mides de la vagina i de la mama, formes, i colors.\nTinc activat quan veient porno lèsbic.\nAixò succeeix a algunes dones i resulta altres fora. Per a les dones que s'exciten en veure dues noies fer-ho al porno, no vol dir necessàriament que també desitgen o volen arribar a tenir intimitat amb una altra noia o dona. Igual que una dona pot fantasiejar sobre un veí, però mai volen un acte sexual real amb ell.\nQuè puc fer si el seu penis és massa gran o massa petit, fins i tot?\nNo hi ha res que pugui fer, però per parlar d'això junts - especialment si vostè no se sent el petit o el gran et fa mal durant el sexe. Però una altra cosa: pot utilitzar lubricant munt si l'arma és massa gran i també pot estar al cim de manera que vostè dicta el curs d'esdeveniment amb un òrgan gran; i amb una petita, teu noi pot provar diferents posicions o simplement utilitzar els dits i la boca per complaure't.\nVull que el meu soci en la realització oral amb mi.\nSi això és el que vols, llavors vostè ha de li mostres. Molts homes no els agrada xuclar allà, però que han de demostrar que ets digne d'estar a casa per neta i fresca. Si ell no és bo en la via oral, llavors ha d'ajudar a donar-li pistes sobre el moviment, la velocitat i la pressió a la qual podria aplicar-se a parts sensibles de la seva cova.\nPer Sam article\nPer obtenir més informativa, útil, i ben investigat continguts de salut i de l'aptitud d'ús tòpic, visita www.HealthFitnessResource.com\nBe the first to comment on "Discussió privada de les dones: 12 En secret sexe Afers de les quals busquen solucions"\nIt does not matter whether you’re a man or a woman: excess sugar is bad for you and it kills…\n10 Jobs For Nigerians Who Want To Travel Round The World\ndisfuncions sexuals: tipus, causes, els símptomes, i Tractaments


Afegiu fitxers multimèdia al vostre lloc fàcilment amb Wimpy Player | Martech Zone\nAfegiu fitxers multimèdia al vostre lloc fàcilment amb Wimpy Player\nDiumenge a, d'agost de 5, 2007 Diumenge a, d'agost de 5, 2007 Douglas Karr\nFa un parell d'anys, buscava un reproductor Flash MP3 agradable perquè el meu fill pogués afegir el seu música al seu bloc fàcilment. Els reproductors Flash són agradables d’implementar perquè poden transmetre música en lloc de fer que l’usuari la descarregui alhora. Després de buscar i buscar, finalment vaig passar a través de la Jugador Wimpy.\nAquest cap de setmana, vaig fer una entrevista per a NPR sobre l’ús de recursos en línia es va publicar en línia la millora de la compensació. L’espai era tan agradable que volia publicar-lo a l’eina web que vaig crear, Calculadora de recaptació.\nWimpy té diversos reproductors, un botó senzill, un reproductor d’àudio i un reproductor de vídeo. Potser la característica més agradable de tots tres és que són assequibles i totalment personalitzables. Jo Va dissenyar el reproductor al lloc del meu fill en uns 30 minuts.\nVaig dissenyar un jugador de Jones Soda que van aparèixer al seu lloc web l'any passat. Ahir vaig dissenyar un reproductor de botons senzill per a Calculadora de recaptació en uns deu minuts.\nL’àudio és una eina fantàstica per a llocs web. No crec que s’hagi d’utilitzar excessivament o iniciar-se automàticament (odio que em sorprengui l’àudio en línia!), Però pot afegir molt al lloc web, proporcionant personalitat tal com ho fa una foto o un vídeo. Per a una informació o una eina web, un clip d'àudio també pot proporcionar certa autoritat al lloc.


Bagà no és Sants - Aquí Berguedà\nBagà no és Sants\nEls usuaris de Movistar a l’Alt Berguedà han passat gairebé dos dies sense cobertura ni internet. És inexplicable. La companyia de telefonia diu que ho va reparar al final del dia, però que el recanvi també va fallar, i això va demorar la solució unes 24 hores més. També diuen que els recanvis tarden unes sis hores a arribar. Però és que, posant-hi totes les excuses possibles, segueix sent indefensable.\nHi va haver una avaria a quarts d’1 del migdia de dimarts. La primera reparació es va fer aquella mateixa nit, i va fallar. I la solució definitiva no va arribar fins a les tres de la matinada de dimecres a dijous, gairebé 40 hores després de l’esclat del problema.\nEn l’àmbit particular, veure’s afectat per una avaria així és un trasbals; però encara ho és més, si t’hi va la feina. Molts negocis del nord de la comarca van estar hores sense poder cobrar amb targeta: demanaven als clients que paguessin en efectiu i no era fàcil, tenint en compte que els caixers de molts bancs tampoc funcionaven. Tampoc es podien tramitar reserves. Correus no podia repartir. I no és precisament un problema d’un carrer d’un municipi. Entre Gósol i la Pobla de Lillet hi ha 40 quilòmetres i la incidència afectava a tots dos llocs i a tot el que hi ha entremig.\nInternet té un pes massa important a les nostres vides per deixar que aquestes avaries s’allarguin més d’un dia. Perquè si la incidència hagués estat en una illa de pisos del barri de Sants… Ja m’enteneu.\nI això és pecat de la companyia, però el pastís de la culpa segur que també té un bocí reservat per a l’administració. Si passem l’any empenyent les empreses a llançar-se al món digital, amenaçant-les que, si no ho fan, estan sentenciades, alimentant aquest monstre telemàtic i enganxant-hi tota la ciutadania, cal aturar-ho tot quan hi ha una zona que queda desconnectada. I hauria de ser igual que fos a Gisclareny o al mig de la Diagonal de Barcelona. Però ja ens coneixem.\nI quan parlo de les administracions, no em refereixo només als alcaldes. Cal que la pressió a les grans companyies també vingui de les grans administracions. Però a Barcelona sempre ha costat el que no està escrit tenir-hi veu. Això sí, aquesta setmana també s’ha conegut que, per primera vegada en els últims deu anys, el Berguedà tindrà una diputada al Parlament. És la fins ara delegada del Govern a la Catalunya central, Alba Camps, que es converteix en la primera política de Puig-reig en aconseguir cadira al Parlament.\nHi ha 135 cadires a la sala gran del Parlament i ha calgut esperar més de deu anys per tornar a veure’n una d’ocupada per una berguedana. L’equilibri territorial també va d’això. Que Camps sigui al Parlament és una notícia que no hauria de ser notícia, però que, si ho és, ha de saber-se aprofitar des de tots els colors polítics, no només des d’Esquerra.\nSense seqüeles de Corpus\nFa just una setmana les xarxes bullien per notícies que suggerien que l’augment de casos que hi havia hagut a la comarca era causa de l’activitat als carrers els dies de Corpus. A principis de setmana hi havia dos grans punts calents a la comarca: Berga i Puig-reig. A la resta, verdor absoluta. A Berga s’hi havien trobat 19 positius en una setmana i a Puig-reig 11, i coincidia que també s’havia hagut de confinar un grup d’institut de Berga i un altre de Puig-reig.\nTots dos brots es van controlar en poques hores, de manera que la situació no era preocupant, malgrat que els esbiaixats indicadors -que algun dia hauríem d’aprendre a analitzar- es van disparar. El risc de rebrot va arribar a ser el més alt de Catalunya, i això és llaminer per titular, però també arriscat. Cinc dies més tard d’aquell pic del risc de rebrot, els indicadors han caigut en picat i van pel camí de tocar a terra. Tant és així que, si es confirma l’evolució, aquest cap de setmana el Berguedà es pot convertir en una de les comarques del país amb menys afectació de coronavirus.\nFa cinc dies érem just a l’altre extrem del rànquing, si ens fixàvem només en xifres. A Barcelona no, però aquí el risc de rebrot és més risc que rebrot. Perquè som mons diferents. Per les coses bones i per les dolentes.\nEls ajuntaments tindran l’última paraula per decidir si es prohibeix el bany a la riera de Merlès durant l'estiu


Burjassot adjudica les obres de millora i reparació de nínxols en el Cementeri Municipal – RiberaTV\nBurjassot adjudica les obres de millora i reparació de nínxols en el Cementeri Municipal\nL’Ajuntament de Burjassot, en la sessió de la Junta de Govern celebrada aquest dilluns 20 de setembre, ha aprovat l’adjudicació del contracte menor d’obres per a dur a terme reparacions i millores en els nínxols del Cementero Municipal.\nLes obres, amb un cost de 35.888,32€, es van a duu a terme amb càrrec al pressupost municipal i, les mateixes, es realitzaran sota la supervisió de la Regidoria de Serveis Municipals, dirigida per Manuel Pérez Menero.\nConcretament, es procedirà, en tres nínxols en els quals s’ha derruït la coberta, a reparar-la, retirant els residus existents i reconstruint la mateixa amb el mateix acabat que l’original. Així mateix, a causa del vent, en la c/ Rabelbunyol, s’ha enfonsat part del muret superior d ells nínxols, amb el que també es procedirà a reparar i derrocar la part que queda per a procedir a la seua reconstrucció. A més, se substituirà la canal de material de plàstic actual per una canal d’obra que es realitzarà amb rajoles i làmina impermeable.\nD’altra banda, al carrer contigu a l’assenyalada, es procedirà a reconstruir el muret existent com a prevenció davant possibles efectes adversos per la climatologia.\nEs procedirà també, en el grup de nínxols situats en la zona nord-est del cementeri, a reajuntar les clivelles dels mateixos i a la impermeabilització de totes les canals que així ho necessiten, reparant també amb morter les zones afectades i refent la canya on siga necessari.\nD’igual manera, es durà a terme la impermeabilització de la canal de pluvials situada sobre l’oficina a l’entrada del Cementeri i es repararan les cantonades de sis blocs en els quals s’ha detectat risc d’ensulsiada.\nBurjassot adjudica les obres de millora i reparació de nínxols en el Cementeri Municipal added by Ribera Televisió on 7 octubre, 2021


The Empero's Soul\nBrandon Sanderson s’ha convertit com qui no vol la cosa en un dels escriptors més venerats i seguits en tan sols un grapat d’anys. Tot va començar quan Ediciones B va publicar Elantris, una novel·la que a poc a poc ha esdevingut un dels nous referents de la fantasia èpica moderna. Més tard algunes trilogies fantàstiques o el fet que fos escollit per finalitzar la inacabada i eterna saga de La rueda del tiempo després de la mort del seu autor no van fer més que fer-lo guanyar mèrits.\nPer la meva banda coneixia a Sanderson només arran de la lectura de l’esmentada Elantris. Tot i que m’havia promès no deixar passar massa temps abans d’atacar la trilogia de Nacidos en la bruma, ja se sap que el temps és relatiu no sempre està al teu servei. Però enguany el nou segell Fantascy va publicar aquestes dues novel·les curtes de Sanderson agrupades en un sol volum i no m’ho vaig pensar dos cops.\nSanderson no m’ha decebut, al contrari, amplia més la meva modesta veneració per les seves històries. Les dues novel·les que aquí comentaré són esplèndides i destaquen per l'originalitat què estan tractades i també pel seu llenguatge fluid i apte per tothom, tant si estan avesats a la fantasia com si no. De fet la prosa directa i sense embuts de Sanderson és tant desequilibrant que em recorda a les primeres novel·les d’Orson Scott Card, unes obres que es devoraven soles sense tenir temps a alçar els ulls de llurs pàgines\nAixò és exactament el que passa quan et submergeixes llegint Legión, una novel·la que ressalta especialment la seva premissa inicial: Stephen Leeds és un home amb una capacitat fantàstica per retenir informació, analitzar-la i resoldre problemes. Fins al punt que sembla talment un poder sobrenatural. Però no estem parlant d’un sherlock qualsevol. Leeds, per poder processar tots els inputs que rep del món real s’envolta d’al·lucinacions en forma humana amb les que discuteix i amb les que crea un univers fictici i particular – sota l’estranya mirada de la gent normal que observa com parla sol o com debat i escolta converses inexistents-. Ah! Aquesta és la part més original de l’aposta de Sanderson: Descobrir a poc a poc els personatges inventats per Leeds i comprovar que malgrat no existir posseeixen una empatia increïble amb el lector.\nLeeds, a més, es veurà involucrat amb un misteri sobre viatges en el temps que ajuda encara més a cridar l’atenció del lector. Sanderson no descobreix res d’especial amb aquest argument – Andreas Eschbach ja s’hi va dedicar anteriorment per exemple amb El video Jesús- però això és el de menys doncs el lector on realment gaudeix és amb els personatges imaginaris que Leeds convoca constantment per poder treballar en els seus casos.\nLa prosa és ràpida, amb poques descripcions i centrada en l’acció i en despertar la simpatia dels personatges i situacions cap al lector. Una novel·la que es llegeix sola i que fa entrar gana esperant més aventures d’Stephen Leeds i la seva troupe imaginària. Sembla que enguany es publicarà una altra història al respecte.\nCanviem de registre i ataquem la fantasia èpica d’aires mes clàssics amb El alma del emperador. Aquesta segona novel·la guanyadora del Premi Hugo el 2012 és diferent en molts aspectes. A priori hem de pensar en un regne de caire pseudo-medieval on l’emperador és ferit de gravetat i es manté en coma mentre les diferents faccions confabulen per accedir al poder. Sembla que l’única esperança és comptar amb l’ajuda d’una falsificadora, una espècie de maga amb la capacitat de transformar les coses i els éssers vius en altres objectes o éssers que havien estat abans o que dels que se’n conserva una part de l’essència i així restablir a l’emperador la seva memòria i la seva ànima perduda.\nTot plegat sembla complicat però la prosa de Sanderson està un cop més al servei del lector perquè la història flueixi suaument a través de poc més de cent pàgines farcides de traïcions, manipulacions, esperances i molta màgia. De fet, l’aspecte que destaca més d’aquesta novel·la a nivell de trama és el tractament original que fa Sanderson de la màgia, de la capacitat de transformació de tot allò que un falsificador és possible de canviar. Per altra banda aquí els personatges estan més elaborats, especialment Shai, la falsificadora presonera que ha d’aconseguir l’impossible en un temps record a més d’intentar salvar la pell.\nSanderson resol la novel·la de forma admirable i a l’igual que amb Legión, obre les portes a que en el futur pugui seguir escrivint sobre aquest món fantàstic.\nImprescindible com a lectura lleugera però amb un nivell de qualitat elevadíssim. Legión y El alma del emperador són novel·les pràcticament dissenyades per atraure als profans al sentit de la meravella que ens aporta la literatura fantàstica.\nEloi Puig, 04/08/14


Bassa i Forcadell asseguren a Torra que se senten «ostatges de la justícia espanyola» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl president les visita a la presó d'Alcalá Meco\nacn 21.05.2018 | 16:23\nL'expresidenta del Parlament Carme Forcadell i l'exconsellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, se senten "ostatges de la justícia espanyola" perquè es pregunten com pot ser que estiguin empresonades per haver permès parlar en un Parlament –en el cas de Forcadell- i per haver "cedit locals perquè el poble de Catalunya pogués votar" –en el cas de Bassa-. Així ho ha manifestat el president de la Generalitat, Quim Torra, després d'haver-les visitat a la presó d'Alcalá Meco. Torra també ha assegurat que s'ha trobat amb dues dones "extraordinàries" que li han dit que "aguantaran" fins que Catalunya aguanti.\nLa visita de Torra a Bassa i Forcadell ha tingut lloc després que aquest matí ja hagi visitat, a Estremera, Jordi Turull, Josep Rull, Joaquim Forn, Oriol Junqueras i Oriol Romeva. Aquest dilluns a la tarda, Torra també visitarà Jordi Sánchez i Jordi Cuixart a Soto del Real.\nL´Executiu central bloqueja la formació de govern i manté l´aplicació de l´article 155. Arreu\nTorra afirma que Rull i Turull volen «accedir al càrrec» de consellers. Arreu\nTorrent avisa que «resistirem fins que els presos tornin a estar amb nosaltres». Arreu\nPuig se sent «legitimat» com a conseller però hi renunciarà si és «l´única opció». Arreu\nEl DOGC publica el decret de creació i estructura del Govern però no el dels nomenaments. Arreu\nCs crea una plataforma per recuperar «l´orgull de sentir-se espanyol». Arreu\nEster Capella, del Congrés a liderar la Conselleria de Justícia. Arreu


L'ús nociu de l'escuma en festes infantils\nEl Racó del Veïnat. "Mentre uns ens esforcem per contaminar el menys possible, som testimonis d'aquestes escenes"\nEscuma al terra dels jardins de Santa Amèlia © Anna E.S.\nEm poso en contacte amb vostès amb la pretensió de denunciar públicament l’ús nociu i perillós de l’escuma en festes infantils, davant la permissivitat dels pares i empreses i la passivitat de les autoritats públiques.\nDivendres 6 de maig, passejant pel parc de Santa Amèlia al barri de Sarrià, vaig ser testimoni d’una escena que vaig considerar alarmant pel risc que suposava per als nens, així com la falta de civisme, conscienciació ecològica i mediambiental que denotava, tenint en compte el context actual i la informació que avui dia existeix a l’abast de tothom. Un conglomerat de pares i nens estaven celebrant una festa d’aniversari infantil en un espai públic fent ús de la polèmica i perillosa escuma, havent contractat per a això a l’empresa d’esdeveniments Ninna Produccions.\nA més de l’impacte ambiental per la toxicitat dels residus que genera l’ús de tal escuma per a TOTS, resulta indignant que s’utilitzi per a divertir als nens (més vulnerables) tenint en compte els efectes nocius ja demostrats en la salut humana, comportant l’important risc de generar al·lèrgies en la pell o respiratòries, irritació en les mucoses de nas i boca, trauma ocular i conjuntivitis i fins a necessitat de trasplantament de còrnia.\nEntenc que el civisme és un deure de TOTS i, de la mateixa manera que és sancionable l’omissió de recollida de la femta d’un gos per part del seu amo (femta que al cap i a la fi són matèria orgànica), l’ús d’aquesta escuma hauria d’estar terminantment prohibida i sancionada.\nResulta desesperant que, mentre uns ens esforcem per contaminar el menys possible fent l’esforç de separar els residus per a portar-los als contenidors de reciclatge i als punts verds corresponents, després en passejar per la ciutat, siguem testimonis d’aquestes escenes. Fa la sensació que un sector important de la ciutadania encara no aprèn, no avança, i una societat només avança quan anem tots en conjunt i de la mà.\nEsperant que aquests fets es denunciïn públicament, no amb ànim de sancionar ni de perjudicar a ningú, sinó amb l’única finalitat de corregir conductes i evitar que es repeteixin en el futur per a aconseguir una societat més cívica i més saludable, els envio una cordial salutació.\nAnna E. S., ciutadana de Barcelona


La Marca Andorra constitueix la taula de treball\nEstà formada per dotze representants del sector públic i del privat\n2 min. Andorra la Vella 11/11/2017 11:54\n651x366 El president de la comissió Marca Andorra i Comunicació de la CEA, Pere Augé, i el seu president, Xavier Altimir. / M. T. (ANA) El president de la comissió Marca Andorra i Comunicació de la CEA, Pere Augé, i el seu president, Xavier Altimir. / M. T. (ANA)\nLa Marca Andorra ha constituït la seva taula de treball amb dotze representants del Govern, comuns, comissió d'Economia del Consell General, Empresa Familiar Andorrana, Cambra de Comerç, Indústria i Serveis i Confederació Empresarial Andorrana, que en va ser la impulsora. Hi ha dos membres de cadascuna de les institucions i organitzacions empresarials esmentades. L'objectiu de la Marca Andorra és fer un país fort i atractiu i aconseguir que l'administració sigui més àgil i propera als ciutadans. També s'implicarà amb la preservació d'actius com l'entorn natural, la qualitat de vida i la seguretat ciutadana. Així, s'han creat set branques de treball.\nEl funcionament de la Marca Andorra es fa en base a recursos públics i privats i també amb aportacions com la de part de recaptació del sopar de gala de lliurament dels premis de la Confederació Empresarial Andorrana (CEA). El seu president, Xavier Altimir explica que "tot el que quedi fora del pressupost per cobrir les despeses de l'acte anirà destinat a la Marca Andorra". Durant l'any 2018 es treballarà per disposar de tots els instruments i estratègies comunicatives que configuraran el projecte. Segons el president de la comissió Marca Andorra i Comunicació de la CEA, Pere Augé, "és un procés previ a la consolidació d'una nova oferta global, basada en el redefinit model turístic i comercial, en la consolidació de l'esport de neu i muntanya, en el desenvolupament de les noves tecnologies, en la competitivitat fiscal i l'atracció d'inversió empresarial financera, i en una administració àgil i propera als ciutadans".\nLa posada en marxa de la Marca Andorra coincideix amb les negociacions per l'acord d'associació amb la Unió Europea (UE) i l'accés al Mercat Únic Interior. Des del sector comercial i des del Govern es valora molt bé la iniciativa. El ministre de Turisme, Francesc Camp, ha declarat recentment que "ho veiem de forma positiva" i, davant les crítiques de per què no ho ha tirat endavant el mateix Govern, ha exposat que, "que s'impulsi des d'una patronal o des del Govern poc importa, l'important és potenciar la Marca Andorra".


ASSOCIACIONS CULTURALS DE L'ALCALATÉN: 2009\nCOORDINADORA D'ASSOCIACIONS CULTURALS DE l'ALCALATEN\nPer la present se vos convoca a la reunió de la Coordinadora que tindrà lloc dijous dia 10 de desembre del 2009 a les 20:30 hores en el bar Luxor de l'Alcora.\nDesprés de la reunió realitzarem el sopar de Nadal. Els que estiguen interessats a acudir al sopar que li ho confirmen Enrique abans del 7 de desembre.\n1. Lectura i aprovació, si és procedent, de l'acta anterior.\n2. Actualització de correus electrònics i adreces per a enviar actes i estar informats de les activitats. Si algú no pot vindre a la reunió i està interessat a rebre les actes que li ho comunique a Enrique per e-mail o per una altra via.\n3. Concurs de fotografia amb motiu de la mostra cultural celebrada a Benafigos.\n4. Aprovació bases del concurs de fotografia a celebrar amb motiu de la mostra cultural de La Foia de l'Alcalatén.\n5. Liquidació de la loteria de Nadal de la Coordinadora. Portar els diners i/o les paperetes que sobren.\n6. Intercanvi de loteria de Nadal entre les associacions que formen part de la coordinadora.\n7. Rifa coordinadora mostra cultural 2010. Quadros l'Alcora, Benafigos, La Foia. Subhastar el de l'Alcora i anunciar-lo dins de programació?\n8. Repàs de subvencions pendents de cobrar.\nLlucena (2008,2009), Benafigos (2008,2009), Vistabella (2009), Fundació Bancaixa (2009), Generalitat ús valencià (2009), Generalitat festes populars (2009).\n9. Liquidació llibres de gastronomia, dvd mostra Benafigos, camisetes coordinadora, etc.\n10. Comentar tema camisetes i polos de la coordinadora. Canviar preus?\n11. Escrit en el que s'aprova la nova junta de la coordinadora, per a poder sol·licitar subvencions i en el que s'autoritza al president per a sol·licitar subvencions i per a sol·licitar els certificats necessaris per a les mateixes.\n12. Possible data de la pròxima mostra. Cada associació indicarà que dates no pot, per coincidir amb activitats del seu poble.\n13. Parlar sobre la pròxima mostra cultural de l'Alcalatén.\n14. Cartell de la mostra.\n15. Data pròxima reunió de la coordinadora.\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 9:44 Cap comentari:\nSORTEIG QUADRES MOSTRA CULTURAL\nSegons he vist en Internet, els números agraciats en la rifa de la mostra són els següents:\nQuadro de Benafigos…………………..412\nQuadro de l'Alcora…………………….377\nCrec que els dos números han sigut venuts per la A.C. Lucena\nVos recorde que els premis caduquen al cap de 30 dies.\nEn el cas que algú sàpia qui té les paperetes premiades que es pose en contacte amb Enrique (el quadro de l'Alcora està en la papereria i l'altre quadro està a Benafigos).\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 13:45 Cap comentari:\nXI MOSTRA CULTURAL DE L'ALCALATÉN BENAFIGOS 2009\nSI VOLEU VORE FOTOS DE LA MOSTRA http://www.picasaweb.google.com/aclafontanelladecostur\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 4:21 Cap comentari:\nREUNIÓ EN BENAFIGOS\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 11:58 Cap comentari:\nPROGRAMACIO MOSTRA CULTURAL A BENAFIGOS\nPROGRAMA XI MOSTRA CULTURAL DE L'ALCALATEN BENAFIGOS 13 DE JUNY DE 2009 10:00 BAN Anunciant la XI Mostra Cultural de l'Alcalatén.\n10:15 Lliurament de "la clau de la mostra"Pel representant de la Coordinadora de Barris de l'Alcora al representant de l'Associació Cultural L'Ortisella de Benafigos, acompanyats per les autoritats, representants de les associacions organitzadores i patrocinadores, i la Colla de Dolçainers i Tabaleters de l`Alcalatén.\n10:30 Pregó de la MostraA càrrec d'Enrique Salvador (president de La Coordinadora d'Associacions Culturals de l'Alcalatén).\n10:35 Presentació oficial de la mostraA càrrec de la presidenta de A.C. l'Ortisella de Benafigos.\n10:40 Paraules de benvingudaA càrrec de l'Alcalde de Benafigos.\n10:45 Inauguració oficialPer les autoritats i convidats del mercat tradicional d'artesania, publicacions, gastronomia i exposicions.\n11:30 Taller de confecció de llanaEn la caseta de les mestresses de Benafigos.\n11:45 "Aficionados a la Jota San José".\n12:15 Rondalla Jove de LlucenaEn l'Església Parroquial.\n13:15 CONCERTA càrrec d'Amics de la Música de Figueroles a l'Església de Benafigos.\n16:45 Represa del mercat tradicional i exposicions.\n17:00 Visita guiadaA l'Església de Benafigos.\n18:00 Grup Folklòric "La perla de la Muntanya" de Llucena\n18:30 Rondalla i Grup de Danses de Figueroles.\n19:00 Grup de Danses la Font d'Aixart de l'Alcora i Rondalla l'Alcalatén de l'Alcora.\n19:30 Rondalla i Grup de danses "la Fontanella de Costur".\n20:00 Representació i voltaAcompanyats per la rondalla local "Els Quintos de Benafigos".\n20.30 BUREOA càrrec de la rondalla i grup local de Benafigos.\n21:00 CLAUSURADel mercat tradicional i exposicions.\n22.30 Sopar de pa i porta.\nNOTA:Durant la mostra tindrà lloc el IV Concurs de Fotografia.\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 12:40 Cap comentari:\nQUADRES RIFA MOSTRA CULTURAL A BENAFIGOS\nPREMIS RIFA XI MOSTRA CULTURAL l'ALCALATÉN\nBENAFIGOS 13 DE JUNY DEL 2009\nL’ALCORA, “L’AJUNTAMENT” “CONTRALLUM” DE BENAFIGOS Estes aquarel·les formen part de la col·lecció sobre els pobles de l'Alcalatén donades per LAURENTINO MARTÍ a la Coordinadora d'Associacions Culturals de l'Alcalatén.\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 10:33 Cap comentari:\n“MOSTRA CULTURAL DE L’ALCALATÉN”\nBenafigos, 13 de juny de 2009\nLa Coordinadora d’Associacions Culturals de l’Alcalatén organitza el IV Concurs de Fotografia amb motiu de la XI edició de la Mostra Cultural de l’Alcalatén amb les següents bases:\n1.- El tema de les fotografies ha d’estar relacionat amb la “XI Mostra Cultural de l’Alcalatén”.\n2.- Cada autor podrà presentar un màxim de tres fotografies, en blanc i negre o a color, amb tècnica lliure.\n3.- El tamany mínim de les fotografies haurà de ser de 20 x 25 cm i el màxim de 35 x 45 cm. Les obres s’hauran de presentar montades sobre cartolina rígida o paspartú de 40 cm d’amplària per 50 cm de llargària. Darrere de cada obra figurarà un lema i estarà acompanyada per un sobre tancat amb el mateix lema, a l’interior del qual s’indicaran les dades de l’autor: nom i cognoms, adreça postal, i telèfon.\n4.- Les obres es podran presentar a la Papereria Salvador (Camí de Sant Vicent núm 1, baix 12110 l’Alcora –Castelló-) de 09:00 a 13:00. El termini d’admissió finalitzarà el 30 de juny de 2009.\n5.- Les fotografies presentades a concurs s’exposaran en la Sala Multiusos del Carrer Les Eres de Benafigos de l’11 de juliol al 2 d’agost (dissabtes i diumenges).\n6.- El Jurat estarà format per gent triada pe la A.C. L’Ortisella de Benafigos. La seua decisió serà inapel.lable.\n7.- El Jurat atorgarà dos premis. El primer dotat amb 200€ i el segon dotat amb 100€. Hi haurà un tercer premi, atorgat a la foto curiosa, espontània o simpàtica, dotat amb 100 €.\n8.- La resolució del jurat es farà pública el 11 de juliol de 2009 a les 13:00. En aquest moment també es lliuraran els premis.\n9.- Les fotografies es tornaran entre el 10 i el 21 d’agost a la Papereria Salvador de l’Alcora (tel. 964361969) de les 10:00 a les 13:00.\n10.- Les fotografies premiades quedaran en poder de l’organització, la qual es reserva el dret de publicar-les esmentant l’autoria.\n11.- L’organització no es fa responsable per possibles deterioraments causats per defectes d’embalatge i/o transport.\n12.- La participació en aquest concurs implica l’acceptació de totes i cadascuna de les bases anteriors.\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 10:20 Cap comentari:\nllibre de senderisme a suera\nCaminant per Suera. Rutes circulars de senderismeVicent Fausto\nPròleg: Amelia Poles i Arrandis88 pàgines62 fotografies a colorPVP: 15 eurosEd.: Papereria i Llibreria Salvador\nRuta 1: Suera Alta, Font de la Bocamina, Castro, Font de Castro, Font dels Ullals\nRuta 2: Castell de Suera\nRuta 3: Cova de Mahoma, Coves de Suera Alta, Cova de Quico Pato\nRuta 4: Artesa, Tales\nRuta 5: Font del Porc\nRuta 6: Font de l’Avellaner, Mas de la Campana, Font de Molina, el Casalet, Font del Porc\nRuta 7: Cim dels Orgues, Calera, Orgues de Benitandús\nRuta 8: Masada dels Frares, Alt de la Mola, Algepsar\nRuta 9: Poblat del Bronze, Piquet de Cantallops\nRuta 10: Villamalur\nRuta 11: L’Alcúdia de Veo, Veo, Benitandús\nRuta 12: Nevera dels Quatre Camins, la Talaia\nEls pocs senders senyalitzats que passen per Suera deixen fora dels seus itineraris la major part del terme. Al llibre hi ha dotze rutes circulars, amb inici i final a la plaça de dalt, que recorren bona part del terme i pobles veïns: llocs que parlen d’un passat històric com Suera Alta, Castro i el castell; les fonts de la Bocamina, Castro, els Ullals, el Porc, l’Avellaner, el Safareig, Molina i la Talaia; arriben a coves com Mahoma, Suera Alta, Quico Pato i el Porc; pugen al Casalet, l’Alt de la Mola, la Talaia, el piquet de Cantallops i el cim dels Orgues; passen per llocs que val la pena conéixer com l’Algepsar, les caleres, les neveres, el mas de la Campana, la masada dels Frares, els Orgues de Benitandús i el Poblat del Bronze; i arriben a pobles com Artesa, Tales, Villamalur, l’Alcúdia de Veo, Veo i Benitandús. Al mateix temps, hi ha una variada informació sobre la flora i fauna del camí, així com de la història de Suera i de velles activitats desaparegudes. Podeu demanar-lo a: papeleria@plsalvador.e.telefonica.net\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 10:12 Cap comentari:\nMOSTRA CULTURAL DE L'ALCALATEN 2009 A BENAFIGOS\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 11:15 Cap comentari:\nTEATRE A SANT VICENT\nDIUMENGE 19 D’ABRIL 200917:00 H. Missa en l'ermita de Sant Vicent i trasllat de la Imatge del Sant a la parroquia.A l'arribada a la parròquia representació de l’adaptació de l’obra: TEATRE “LA MOCADORÀ DE SANT VICENT”AUTOR: ENRIQUE M. SALVADOR SANCHOGRUP DE TEATRE: COL·LEGI LA SALLEDIRIGEIX: GLORIA GIL NACHERActe organitzat per la parròquia de l'Alcora amb motiu del IV centenari de la construcció i benedicció de l'ermita de Sant Vicent Ferrer.\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 7:52 Cap comentari:\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 13:41 Cap comentari:\nPublicat per Antonio Jose Garcia Ruiz a 13:20 Cap comentari:


Apologia de la curiositat: Elvira Pujol: la primera i l’última faronera del cap de Creus\nElvira Pujol: la primera i l’última faronera del cap de Creus\nAls fars hi hagut dones i filles de faroners que els ajudaven, però de faronera titular només una: Elvira Pujol Font. La vaig conèixer quan debutava al far de Sant Sebastià (Palafrugell) el 1980, moment al qual pertany la foto adjunta feta pel col.lega Joan Víctor. Tot seguit va guanyar la plaça al far del cap de Creus. Hi va viure durant vint anys seguits, abans d’abandonar-lo voluntàriament pel canvi modern de les condicions de treball. Nascuda a l’Escala el 1950, va estudiar Magisteri i treballar a l’escola pública i la privada abans de presentar-se el 1979 a les oposicions de Tècnic de Senyals Marítims, els antics faroners. La seva intenció era des del primer moment demanar la dura plaça del cap de Creus, encara que hagués de fer un llarg recorregut d’auxiliar a l’espera que la plaça es trobés disponible. Va aconseguir el seu somni el 1982. A diferència dels fars situats a proximitat d’un nucli urbà, el del cap de Creus es caracteritza per l’aïllament, els set quilòmetres sense ni una ànima que el separen de Cadaqués. També per ser un dels llocs més atractius del món mediterrani, per la força de l’indret. Viure-hi en condicions d’isolament\npersonal pot ser molt semblant a qualsevol edifici d’una gran ciutat.\nAbans de l’arribada d’Elvira Pujol, jo havia començat a rondar l’atracció d’aquell far. Vaig entrevistar-hi el seu antecessor, Javier Mac Lennan de Arriaga, d’ascendència paterna britànica i nascut al País Basc el mateix any 1950 que Elvira Pujol. Feia dos anys que hi treballava, procedent de l’anterior destinació professional a Tarifa (Cadis).\nM’assegurava Mac Lenann: “Visc com un ciutadà normal. Faig la meva feina. Representa una gran responsabilitat, però també em deixa moltes hores lliures. Aquí visc al ritme de les estacions. L’estiu em passo el dia a l’aigua amb aquesta barca de vela, un veler de regata. L’hivern, llegeixo. La qüestió és tenir sempre alguna activitat entre mans, altrament l’ofici pot resultar força avorrit. Al far de Tarifa, el lloc més ventós d’Espanya i la punta més al sud d’Europa, no m’hi podia quedar més si volia ascendir a titular. El vent de llevant de Tarifa és més fort inclús que la tramuntana d’aquí. La tramuntana és una benedicció: neteja l’ambient i asseca aquesta maleïda humitat”.\nEl problema va sorgir l’any 2000, quan la nova llei imposada pels canvis tecnològics en les comunicacions i l’automatització dels dispositius va declarar a extingir el Cos de Tècnics de Senyals Marítims, els faroners. Podien quedar-se com a empleats contractats per revisar de manera itinerant i periòdica les instal.lacions de diversos fars, però ja no residir-hi. A finals del 2002 Elvira Pujol va decidir plegar de la seva illa vertical, d’aquell lloc d’il.luminació al qual havia viscut els vint anys anteriors amb un sentiment amagat de llibertat i privilegi.\nEtiquetes de comentaris: hi va viure durant vint anys seguits


Justus von Liebig | Històries de la ciència\n← Polls, soviètics, nazis i Justs\n[Llibre] El pianista del gueto de Varsovia →\nAvui us vull parlar d’un científic poc conegut, però no per això menys interessant. Pot ser considerat el pare de força coses i, nosaltres, com fills dolentots, l’hem oblidat. Es deia Justus von Liebig.\nNascut en 1803, el seu pare es dedicava a treballar amb sals i pigments, i amb ells feia experiments químics com aficionat. Amb 15 anys, el jove Liebig es va convertir en aprenent d’apotecari, però no va descansar fins que va poder anar a la Universitat.\nAmb el temps va anar a París i va poder conèixer a gent de la talla d’Alexander von Humboldt i Georges Cuvier i va treballar també al laboratori de Gay-Lussac. Amb 21 anys va completar una sèrie d’investigacions. Vegem, molts compostos orgànics estan formats únicament per carboni, hidrogen i oxigen. Una vegada mesurat el carboni i l’hidrogen i supossant la presència d’oxigen, podia determinar-se la fórmula química. Cap al 1811 Gay-Lussac havia obtingut les fórmules empíriques d’alguns sucres simples. Però el procediment va ser millorat per Liebig. En 1831 va obtenir algunes fórmules empíriques clarament fiables i poc més tard, en 1833, Jean Baptiste Dumas va idear una modificació del mètode que permetia al químic recollir el nitrogen, de manera que podien detectar-se les porcions de nitrogen en una substància orgànica.\nAquí és on es dóna una d’aquelles coincidències de la història, o potser una d’aquelles coses que havien de passar tard o d’hora, que va desembocar en un nou descobriment. Resulta que mentre Liebig estudiava un tipus de compostos anomenats fulminats, un altre químic, Friederich Whöler, estudiava un altre tipus de compostos anomenats cianats. Ambdós personatges van enviar un article a Gay-Lussac perquè els publiqués a la seva revista; però en llegir ambdós articles, aquest últim es va adonar d’un fet sorprenent: les propietats descrites pels compostos dels diferents tipus eren, efectivament, molt diferentes, però la fórmula empírica era exactament la mateixa! Per exemple, tant el cianat d’argent com el fulminat d’argent tenien a la seva fórmula un àtom de plata, un d’oxigen, un de nitrogen i un de carboni.\nGay-Lussac li va comentar aquest detall al químic més famós del món del moment: Jacob Berzelius. Es va quedar tan sorprès que al principi no ho va creure, però va tenir d’acceptar-lo amb per un problema similar amb l’àcid tartàric i racèmic (aquesta meravellosa història ja us la vaig explicar).\nO sigui que en una molècula no només havia d’importar quins àtoms la formaven, sinó que també era important la manera en que aquests àtoms es distribuïen per la molècula. Berzelius va suggerir el nom d’isòmers per a aquell tipus de compostos que tenien igual fórmula però diferent propietats.\nCom a resultat d’aquelles publicacions, Liebig i Whöler es van fer grans amics i van realitzar posteriorment diverses investigacions junts.\nAmb 21 anys, el nostre home va començar a donar classes en la Universitat de Giessen. Hi ha qui afirma que va ser el millor professor de química de tots els temps. No sé si una valoració d’aquest tipus pot acceptar-se de forma definitiva, però el que sí està clar és que va ser el primer que va organitzar un laboratori perquè l’utilitzessin els estudiants, cosa que avui ens sembla del tot natural. No només això. Liebig va permetre de vegades que els seus estudiants publiquessin per sí mateixos, cosa inusual en un professor de l’època. Encara que com ell mateix va confessar a un col·lega: Si és una cosa bona, una part del mèrit se m’atribuirà, i no he de defensar els errors. Entens?\nA més, com també va dir: en aquesta ciutat petita i sense llustre els estudiants no tenen una altra cosa que fer que treballar. Giessen es va convertir, gràcies a ell, al centre intel·lectual mundial durant un quart de segle. Un rival francès va dir a aquella escola "forat infernal", ja que va donar un munt de llumeneres de químics la següent generació.\nVa ser també un gran divulgador, qui va explicar en les seves Cartes químiques les coses tan clarament que va haver-hi fins a cuiners que van aprofitar la informació continguda en elles per millorar les seves receptes de cuina. És més: el seu editor li va intentar convèncer perquè escrivís un llibre de cuina. Liebig no va acceptar, però sí li va fer esbrinar, dins de la seva especialitat, tot el que pogués sobre els sucs càrnics. D’això sí va escriure un llibre que pot ser considerat el primer sobre "cuina científica".\nEs va concentrar en els canvis químics que es donaven durant el procés del cuinat. Va ser un dels què va ajudar a establir que el cos treu l’energia de l’oxidació dels aliments a l’interior del cos. Va tenir un enfrontament amb Pasteur perquè pensava que la fermentació era un procés purament químic i que no implicava vida. Aquí estava equivocat. No seré jo qui li retregui.\nTambé va estudiar la química agrícola. Va ser el primer a afirmar que la fertilitat del sòl es perdia perquè les plantes consumien el seu contingut mineral, o sigui, que s’esgotaven els elements essencials per a la vida com el sodi, el potassi, el calci i el fòsfor. Seguint aquesta línia, va ser el primer també a fer experiments en la fertilització dels sòls afegint abonaments químics, en comptes dels fems. Al principi no va obtenir èxit perquè pensava que el nitrogen el prenien les plantes de l’atmosfera ja que Boussingault havia demostrat que era així per les llegums. Tanmateix, va rectificar, i l’ús d’abonaments químics s’ha multiplicat fins a arribar als nostres dies. Això va ajudar a reduir epidèmies per l’eliminació dels munts de fems i per primera vegada en la història era possible produir suficients aliments per satisfer les necessitats de la creixent població mundial i evitar les fams.\nVa popularitzar la Llei del Mínim o Llei de Liebig, que havia estat formulada per Carl Sprengel. Succeïa que en l’agricultura un increment dels nutrients per damunt de les necessitats no incrementava el creixement vegetal. S’havia de considerar el nutrient menys abundant que hi havia al terra. O sigui que la disponibilitat del més abundant era, de fet, com la del menys abundant. Per explicar-lo millor, Liebig va posar la imatge d’un barril al què intentava omplir amb més i més aigua.\nSegons Liebig, el lai del mínim es pot expressar en la imatge d’aquest barril: la fusta més curta limita la capacitat d’emmagatzemar líquid.\nUn rumor de l’època havia amenaçat de convertir-se en un escàndol. Afirmava que a la cervesa produïda per dos de les principals cerveseries en Burton-on-Trent, Allsopp’s i Bass, es li estava afegint estricnina per augmentar el seu amargor. Per desmentir-ho, les cerveseries havien entrat en contacte amb els dos químics més famosos d’Anglaterra, Thomas Graham i August Wilhelm von Hoffmann.\nAmbdós van deduir de les seves anàlisis que la cervesa era innòcua, però Hoffmann, que havia estat deixeble de Liebig, va suggerir a Allsopp’s que les seves conclusions portarien més pes si estiguessin recolzats per la paraula del millor químic del dia, el baró (com era llavors) Justus von Liebig. Per una exagerada carta oberta afirmant l’excel·lència de la cervesa anglesa, Liebig va rebre la llavors no menyspreable suma de cent lliures. I quin va ser l’experiment que va fer Liebig per a confirmar-lo? En la seva carta a Hoffmann, va reconèixer que el test principal va consistir a beure una ampolla amb gran plaer. És clar, Liebig tenia total confiança en l’anàlisi del seu deixeble. El nostre home va acatar sense cap vergonya les instruccions d’Allsopps sobre com havia de redactar-se la recomanació.\nEl seu testimoni va aparèixer molt aviat en tanques publicitàries i diaris. Tot seguit, el competidor d’Allsopps, Bass, va demanar un favor anàleg, pel qual li van pagar una suma desconeguda.\nAra imagineu a aquest home que, amb 29 anys, havia fundat i editat Annalen der Chemie, revista que va arribar a ser líder en qüestions de química en alemany; que amb 34 anys havia estat escollit membre de la Real Acadèmia de les Ciències de Suècia i nomenat baró a seus 42, que havia popularitzat el Condensador de Liebig i que havia dissenyat un nou procediment per platejar els miralls.\nDoncs bé, quan comptava amb 51 anys i el citat currículum, el seu metge de capçalera li va explicar que tenia una pacient de 17 anys que patia l’escarlatina. La pacient estava tan feble que amb prou feines podia ingerir aliments per sí mateixa. Anava a morir sense remei com no es trobava un remei per alimentar-la.\nEl nostre home en persona va anar a aconseguir carn de conill i es va passar la nit sencera sense dormir per a, aprofitant tot el seu coneixement científic, portar-li al dia següent un brou al metge que tenia els nutrients vitals. La noia malalta havia d’empassar una mica del mateix cada mitja hora. Efectivament, aquella noia va recobrar forces. Les suficients per a concedir al metge un ball per agrair-s’ho.\nEls empresaris van començar a veure un filó en el brou de Liebig i el químic va autoritzar l’ús del seu nom per a fins comercials. En 1865 es va fundar la Liebig Extract of Meat Company. Obviament, tenia com a director científic al mateix Liebig i la companyia aplicava un procediment de la seva invenció per preparar extractes carnics.\nDeu n’hi do en Liebig, oi?\nEn 1867, va ser un convidat d’honor en l’Exposició de París i en el seu discurs va explicar quina havia estat l’època més feliç de la seva vida:\nMai no oblidaré els anys passats al laboratori d’en Gay-Lussac. Quan havíem acabat una anàlisi fructífera (no cal dir que el mètode i l’aparell descrit en la nostra memòria conjunta eren enterament seus), ell em deia: «Ara has de ballar amb mi com fèiem Thénard [Louis Thénard havia estat el mestre de Gay-Lussac] i jo quan havíem descobert alguna cosa. I llavors ballàvem.\n3 respostes a Justus von Liebig\n21 Setembre 2009 a les 16:19\nD’aquest home no n’havia sentit a parlar mai… Però si que havia vist els condensadors que porten el seu nom.\nQuan parles d’aquelles dues substàncies químiques amb la mateixa fórmula empírica bé podria ser que tinguessin una fórmula molecular diferent. Tot i que no és el cas com es pot comprovar per internet.\nLa veritat és que va pujar molt ràpid i per l’època que era sembla que va fer-ho de forma respectuosa amb els altres.\n21 Setembre 2009 a les 17:58\nBallaven? Quan els sortia una cosa, ballaven? Ostres. Millor que això no ho descobreixin al meu laboratori!!!!\n22 Setembre 2009 a les 23:36\nM’alegro que, com a mínim, ja sabreu quí es. I sí, ballaven 🙂 i no és la primera ni la segona vegada que sento d’un paio d’aquesta importància fer una cosa així 🙂