Murtra Power Point\nL'aigua by ricarddweb 10727 views\nL'aigua. Cicle Inicial by Mª Carmen Romero 4261 views\nEl Cicle De Laigua by sintesi02 3679 views\nUnitat de l'aigua by Escola Olost 5035 views\nCicle de l'aigua by capeca999 4433 views\nEl cicle de l’aigua by Irene Vico 4991 views\npower point per informatica\n2.

L' aigua és un compost químic transparent, inodor, insípid, quimicament format per hidrogen i oxigen , de fórmula empírica H2O, que fon a 0 °C i bull a 100 °C , el qual, en un estat més o menys impur, constitueix la pluja, els mars, els llacs, els rius, etc. A la natura tota l'aigua es troba barrejada amb altres substàncies (sals minerals, gasos, partícules en suspensió,...). Mai no hi podrem trobar aigua pura. L'aigua pura només es pot obtenir en el laboratori mitjançant processos de purificació, com ara la destil·lació.

Introducció\n3.

L'aigua potable és insuficient per garantir l'abastiment de tota la població, sobretot per una mala gestió d'aquest recurs anomenat "l'or blau". La contaminació i la pressió demogràfica són els factors que fan disminuir l'aigua disponible.

Les solucions passen per un millor aprofitament, estalviant aigua en l'ús domèstic i els conreus, planejant millor al hidrografia del territori i arribant a acords per eliminar els conflictes per l'accés a rius i pous. La dessalinització de l'aigua de mar sorgeix com a alternativa a mig termini.

Recursos hídrics\n4.

L'aigua presenta un simbolisme molt complex a les diferents cultures, sovint lligat a la idea de neteja. Al cristianisme , per exemple, s'usa durant el baptisme per netejar el pecat original amb l'aigua beneïda. A l' Islam les ablucions són necessàries abans de començar a pregar i es renta el cos dels morts.

Molts rius són reverenciats, com per exemple el Nil a Egipte o el Ganges a l'Índia.

És un dels quatre elements clàssics juntament amb el foc , l' aire i la terra . En molts mites, l'aigua estava a l'origen de la vida (Ex.: al Gènesi , quan Déu separa les aigües del cel i de la Terra, en un ressò dels mites de la antiga Mesopotàmia , per exemple).

Vegeu també: aigua ( element ) .

Simbolisme de l'aigua\n5.

L' aigua de mar és la dissolució que hi ha al mar : aigua amb un alt contingut en clorur sòdic (NaCl).

De mitjana, l'aigua de mars i oceans té una salinitat de ~3.5%. Això vol dir que cada quilo d'aigua salada té aproximadament 35 grams de sals (majoritàriament NaCl, però no exclusivament) dissoltes. La densitat mitjana de l'aigua salada a la superfície dels oceans és de 1,025 g/ml, major que l' aigua dolça (d'una densitat màxima d'1 g/ml) per la contribució addicional de les sals.

L'aigua de mar és una font de primeres matèries per a la indústria. La sal, l'esmentat clorur de sodi, s'obté principalment de l'aigua de mar a través de les salines . La indústria produeix a partir del clorur sòdic: carbonat sòdic , clor , sosa càustica . També s'usa en la fabricació d' aliments salats .

L'aigua marina també conté iodurs , i bromurs . Per això, la sal marina va bé per prevenir el goll a les zones on hi ha un baix consum de peix.

Aigua de mar\n6.

Una planta depuradora , estació depuradora o EDAR (estació depuradora d'aigües residuals) és una instal·lació on l' aigua bruta és sotmesa a un procés en el qual, per mitjà de la combinació de diversos tractaments físics, químics i/o biològics, s'eliminen la matèria en suspensió i les substàncies dissoltes. L'aigua obtinguda no és suficientment pura per a beure, però si per a retornar al riu sense malmetre'l. Per a preparar l'aigua pel consum humà, ens cal una planta potabilitzadora .

Hi ha diferents tipus de depuradores:

Depuradores físiques: S'utilitzen processos físics i químics per a netejar l'aigua.

Depuradores biològiques: A més dels processos físics i químics, s'utilitzen éssers vius ( bacteris ) per a millorar la depuració de l'aigua.

Les activitats humanes embruten l'aigua. Quan et rentes les mans, estàs utilitzant detergents que contaminen l'aigua. El mateix podem dir de les altres activitats o funcions de la llar, rentar els plats, rentar roba, regar plantes, etc.

L'aigua que es deixa anar al clavegueram conté substàncies contaminants i residus orgànics i, per això, ha de ser netejada abans d'entrar al mar, a rius, etc. Totes aquestes activitats es realitzen a les plantes depuradores .

Depuració de l'aigua\n7.

L' aigua dolça , o continental , és l' aigua que té concentracions mínimes de sals en dissolució , especialment clorur de sodi . L'aigua dolça es troba a rius , llacs i déus subterrànies, i també en forma de neu o gel . En contrast, l'aigua salada es troba sobretot en els mars i oceans . En darrer terme, tota l'aigua dolça prové de l' atmosfera , en forma de precipitació o condensació.

L'aigua dolça, que la majoria d' éssers vius terrestres necessita per créixer i desenvolupar-se, representa només el 3% de tota l'aigua del nostre planeta , i a més està desigualment distribuïda. D'aquest 3% d'aigua dolça o continental (ja que n'hi ha que tenen més concentració de sal que l'aigua marina), el 68'7% es troba en forma de gel , el 30'1% són subterrànies i només el 0'3% són superficials, de les quals el 87% són llacs i estanys, l'11% són aiguamolls i només el 2% són rius .

L'accés a l'aigua dolça és determinant en l'expansió de les especies. També és determinant per la població humana. De fet, es preveu que l'accés a aigua dolça en condicions sanitàries adequades pot provocar molts conflictes en aquest segle .

Aigua dolça\n8.

La vida a la Terra depèn de l'aigua. En forma de precipitacions, fluint per la superfície o pel subsòl, l'aigua és necessària per a tots els éssers vius de la Terra, des de l'insecte més petit, fins a la balena més gran.

Tot i que un 70% de la superfície de la Terra és coberta d'aigua, un 97% de l'aigua total del planeta és salada i es troba formant els mars i els oceans. Per tant, només un 3% de l'aigua del planeta és dolça i no tota es troba disponible per als éssers vius terrestres: un 79% de l'aigua dolça es troba emmagatzemada en forma de gel, a les glaceres i casquets polars, un 20% de l'aigua dolça és aigua subterrània, i només un 1% de l'aigua dolça total forma el vapor d'aigua de l'atmosfera, les deus, els rius i els llacs, i és l'única aigua que poden utilitzar fàcilment els éssers vius que viuen als continents.

No obstant això, hauria d'haver aigua en abundor per a tots si fos distribuïda més equitativament, i si no fos malversada i alterada a causa del mal ús i de la contaminació.

L'aigua en el nostre planeta\n10. Aigua dolça de la Terra\n11.

Dutxar-nos en comptes de banyar-nos, així gastarem cinc vegades menys quantitat d'aigua.

Tancar l'aixeta de la dutxa mentre ens ensabonem.

Tancar l'aixeta quan ens rentem les dents o ens afaitem: s'estalvien 14 litres.

Rentar els plats a la pica amb el tap posat i amb l'aixeta tancada.

Posar un dosificador o una ampolla plena a la cisterna del wàter: s'estalvien 10 litres per descàrrega.

Revisar les aixetes que degoten i les cisternes que no tanquen bé.

No engegar la rentadora o el rentaplats fins que no estiguin ben plens: s'estalvien 30 litres d'aigua cada vegada.

No obrir al màxim les aixetes.

Utilitzar electrodomèstics eficients en el consum d'aigua (cal consultar l'etiqueta dels rentaplats o de les rentadores).

Incorporar sistemes d'estalvi d'aigua a les aixetes i a les dutxes de les cases, com per exemple els airejadors. Aquests sistemes introdueixen aire en el flux d'aigua, redueixen la quantitat d'aigua utilitzada i permenten realitzar la funció desitjada (rentar, esbandir, etc.).

Aprofitar l'aigua de pluja per regar les plantes de casa.

No regar les plantes del jardí amb mànega, cal utilitzar una regadora.

No rentar el cotxe amb una mànega d'aigua, és millor utilitzar una galleda amb aigua.

Exigir una bona gestió de l'aigua a les autoritats de la nostra població o comunitat.

Donar suport a les campanyes a favor de la reducció del consum d'aigua

Què podem fer per estalviar aigua?\n12.

La contaminació de l'aigua és causada per la presència de grans quantitats de matèries estranyes en els ecosistemes aquàtics, les quals n'alteren l'equilibri.

En les aigües viuen bacteris descomponedors que transformen la matèria orgànica (fulles, animals morts, excrements...) en sals minerals consumint oxigen. Abans, els rius i llacs es mantenien nets gràcies a aquest mecanisme d'autodepuració. Però, avui dia, aboquem una quantitat tan alta de contaminants que el procés d'autodepuració natural de les aigües esdevé inútil en moltes ocasions.

La contaminació de l'aigua dolça\n13.

L'aigua és un excel·lent dissolvent i és per això que mentre circula pels corrents superficials o subterranis dissol moltes de les substàncies amb les quals entra en contacte. Quan l'aigua s'evapora, les substàncies dissoltes no ho fan, sinó que romanen a la part líquida. Si l'aigua evaporada es condensa, torna a passar a estat líquid, el resultat és aigua destil·lada.

L'aigua, el millor dissolvent\n14.

Tot i que l'aigua potable subministrada a les xarxes públiques té totes les garanties sanitàries, hi ha casos en què els consumidors compren aigües envasades. Les aigües que venen envasades també han estat analitzades per garantir que són potables. Com que el seu origen és divers les composicions són diferents. A les etiquetes de totes les aigües envasades hi ha la composició (concentració en mg/L de ió sodi Na+, ió potassi K+, clorur Cl-, hidrogenocarbonat HCO3-, etc.).

Aigües envasades\n15.

Beure aigua és imprescindible. Abans de beure aigua cal assegurar-se que és potable. Les aigües potables són aquelles que no contenen cap substància ni microorganisme perjudicial per a la salut.

Les aigües potables\nEl Cicle De Laigua


Gener-Febrer 2011 | UGT-TEKNON\nReunió Comité Seguretat i Salut: revisió reglament intern, demanem actualització avaluació de riscos laborals, protocol i cronograma de les revisions laborals, fitxes de seguretat dels productes de neteja.\nReunió amb Departament Manteniment: es buscarà l’espai necessari per a les 3 Seccions Sindicals.\nReunió amb Departament Finances: no hi ha hagut perdues durant l’any 2010, però els beneficis han disminuit considerablement. S’està treballant en l’impuls de nous projectes, s’ha racionalitzat molt la plantilla de treballadors.\nReunió Comité Empresa: El despatx actual del Comité es dividirà en 3 per ubicar-hi les 3 Seccions Sindicals. Es prepara reunió amb Departament Hostaleria. Es tracten diverses qüestions de caràcter econòmic i altres en relació amb el Departament de Prevenció.\nNo firmarem el Pla de Formació del Centre de l’any 2011, fins que no ens l’hagin explicat.\nFem Formació Sindical\nEntreguem a RRHH un document fet per UGT, en el qual a col·laborat CCOO, adreçat al Departament d’Hosteleria, on demanem el respecte en l’otorgació de places vacants segons l’antiguitat i l’experiència, evitant tractes de favor; fer formació de forma equitativa; i distribuir la rotació dels intersetmanals entre tot el col·lectiu de mecàniques sanitàries de forma igualitària.\nSe’ns comunica que hi ha hagut una redistribució de les tasques en dos dels comandaments d’infermeria: La M.Jose Casas es dedicarà a treballar en el disseny de nous projectes per a la clínica, i la Miriam Algarra es dedicarà a temes operatius, assistencials.\nA la reunió del Comité d’Empresa seguim tractant temes que hem tractat i hem de tractar amb RRHH,així com de temes de Prevenció-Càrregues de Treball.\nMirarem de tirar endavant el Blog.


Vaga indefinida del centenar de treballadors que fan les tasques d'amarrar i desamarrar els vaixells de càrrega i creuers al port de Barcelona\nA les 6 del matí d'aquest dilluns ha començat la vaga a causa del conflicte laboral derivat de la fusió en una sola empresa de les tres operadores que hi havia fins a l'any passat\nRedacció 17/01/2022 - 07.47 Actualitzat 18/01/2022 - 00.38\nEls treballadors de l'empresa Amarres de Barcelona no han ratificat el principi d'acord a què havien arribat aquest dissabte els negociadors i, finalment, comencen una vaga indefinida al port de la capital catalana a partir d'aquest dilluns.\nSón un centenar de treballadors responsables d'amarrar i desamarrar els vaixells de càrrega i creuers, tant en tasques dins de l'aigua amb bots com a port.\nEls amarradors reclamen una millora en la seguretat, un augment en la contractació "que garanteixi uns mínims de personal per fer els treballs d'amarrament", l'equiparació salarial i el pagament de serveis auxiliars i polivalència.\nFins fa uns mesos aquesta feina se la repartien dues empreses --Mooring i Cemesa-- que s'han fusionat en Amarres de Barcelona. La nova companyia va fer una subrogació de treballadors, però els sindicats reclamen que, a més d'acabar d'equiparar salaris i condicions, augmenti sous i plantilla.\nEls negociadors van arribar a un preacord dissabte. Un preacord que l'assemblea de treballadors no va acceptar i, per aquesta raó, es manté la convocatòria de vaga indefinida.\nL'assemblea dels amarradors no va ratificar el preacord i decideix fer vaga a partir de dilluns (Coordinadora CETM)\nAlguns amarradors s'han concentrat aquest matí en una de les terminals, coincidint amb la visita al Port de Barcelona, de la ministra de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, Raquel Sánchez.\nLa vaga ja ha provocat alguns retards en l'entrada d'alguns vaixells, tot i que des del Port asseguren que totes les embarcacions entraran.


Ràdio Taradell organitza dissabte una caminada i un concert de lluna plena - Ràdio Taradell\nRàdio Taradell organitza dissabte una caminada i un concert de lluna plena\nLa caminada serà popular i es tancarà amb un concert de versions de Boys Damm.\nFinalment, Ràdio Taradell ha decidit substituir la festa de Carnaval, que aquest any no s'ha pogut fer per la pandèmia, per una caminada i concert de lluna plena. Es farà el proper dissabte 29 de maig, coincidint que aquells dies la lluna estarà en màxima expansió.\nLa caminada, que començarà cap a les 8 del vespre, tindrà uns 10 quilòmetres, assequibles per a tots els participants. El punt de sortida serà al bosc del Pujoló, on, a partir de dos quarts d'11, es farà el final de festa amb un concert de versions a càrrec dels osonencs Boys Damm. Evidentment, s'hauran de respectar totes les mesures de seguretat per la pandèmia, com la distància i l'ús de la mascareta.\nLes inscripcions per a la caminada, a un preu de dos euros, s'obriran una hora abans, a les 7, al mateix punt de sortida. Els participants han de portar-se el sopar i, a la sortida, se'ls donarà una ampolla d'aigua. A tothom que camini també se l'obsequiarà amb un regal sorpresa.\nNo és la primera vegada que, a Taradell, es fa una caminada nocturna. El CAU la va organitzar, per primera vegada, el 1988. Ràdio Taradell ha decidit recuperar-la en unes dates en què hi ha ganes de començar a sortir i compartir després d'un any tan complicat. No és la primera activitat que recupera l'emissora. Per festa major, també va reprendre el concurs de crits i xiulets i, aquest any, hi tornarà.


Llista de les 500 millors cançons de tots els temps segons Rolling Stone - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa polèmica que va provocar fou similar a la de les llistes predecessores, la Llista dels 500 millors discs de tots els temps segons Rolling Stone i la Llista dels 100 guitarristes més grans de tots els temps. La gran quantitat de cançons de les dècades dels 1960 i 1970, considerant l'enorme quantitat d'artistes nous i, fins i tot, nous gèneres musicals, com el rap, va generar moltes crítiques. La llista constava de 202 cançons dels anys 60, 144 dels 70, 55 dels 80, 24 dels 90 i només 3 del segle XXI. Un altre fet que causà molta polèmica fou el descens de Bohemian Rhapsody, de la banda anglesa Queen, fins a la posició 163, ja que és considerada per molts com una obra mestra en la seva composició; així com Stairway to heaven, la tranquil·la balada amb final de hard rock dels també anglesos Led Zeppelin, que quedà situada en la posició 31.\nLa cançó més antiga és Rollin' Stone de Muddy Waters (1948), en la posició 459, i la més recent és Hey Ya! del grup OutKast, en la posició 180.\nEls grups amb més cançons en el rànquing són els Beatles (amb 23 cançons), seguits pels Rolling Stones (14 cançons), Bob Dylan (12 cançons), Elvis Presley (11 cançons), Jimi Hendrix i The Beach Boys (7 cançons), U2, Chuck Berry, James Brown, Prince, Led Zeppelin i Sly & the Family Stone (6 cançons) i The Who (5 cançons).\nHi ha tres cançons que van ser classificades en dues interpretacions diferents:\nBlue Suede Shoes, per Carl Perkins en la posició 95 de la llista i per Elvis Presley en la 423.\nMr. Tambourine Man, per Bob Dylan en la posició 106 i per The Byrds en la 79.\nWalk This Way, per Aerosmith en la posició 336 i per Run DMC en la 287.\nLes 10 primeres cançonsModifica\nWhat's Going On – Marvin Gaye (1971)\nWhat'd I Say – Ray Charles (1959)\nLa llista completa al web de Rolling Stone\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llista_de_les_500_millors_cançons_de_tots_els_temps_segons_Rolling_Stone&oldid=21370185»\nDarrera modificació: 24 juny 2019 a les 14:35\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 juny 2019 a les 14:35.


Sara Sorribes i Roberto Bautista continuen amb pas ferm al Canadà - À Punt\nSara Sorribes i Roberto Bautista continuen amb pas ferm al Canadà\nLa tenista de la Vall d'Uixó i el jugador de Benlloc ja estan en els quarts de final dels tornejos de Mont-real i Toronto, respectivament\nSara Sorribes i Roberto Bautista, durant els seus respectius partits de huitens de final / Twitter: @RFETenis\n13 d'agost 2021 - 12:04\nRoberto Bautista i Sara Sorribes, els dos últims supervivents espanyols en els tornejos de Toronto i Mont-real, respectivament, continuen amb pas ferm. Després de les victòries contra l'argentí Diego Schwartzman i la txeca Katerina Siniakova, els dos tenistes valencians s'han classificat per als quarts de final.\nEl tenista de Benlloc ha hagut de salvar fins a tres pilotes de partit per a imposar-se al seu rival en tres sets (6-3, 3-6 i 7-5) en un partit que ha durat vora tres hores. Bautista ha mostrat novament resiliència i capacitat de reacció per a emportar-se un disputat duel contra un rival que li ha exigit al màxim. Aquesta serà la seua novena presència en els quarts de final d'un Masters 1000, en la que s'enfrontarà al nord-americà Reilly Opelka.\nEn el torneig de Mont-real, Sara Sorribes tampoc ho ha tingut gens fàcil i ha hagut de remuntar un set en contra per a acabar guanyant la txeca Katerina Siniakova en tres sets (6-7, 6-0 i 6-3) després de quasi tres hores de joc. La tenista de la Vall d'Uixó buscarà ara classificar-se per a la seua primera semifinal en un torneig WTA 1000 contra la cap de sèrie número 4 del torneig, la txeca Karolina Pliskova.


AMICS , JOAN ANFRUNS , ONDA CERO , ONDA RAMBLA , PERSONAL , RÀDIO »\nDe la ràdio en tinc, com sempre explico, molts bons records. Els millors, els de l’època d’Onda Rambla. Eren temps en els que existia la veritable programació local, les delegacions i les emissores germanes, els equips de persones i els col·laboradors.\nD’aquells anys recordo quan vaig tenir l’ocasió de ser Cap d’Informatius de les tres emissores que hi havia d’Onda Rambla i Onda Cero a les comarques de Tarragona, emissores que dirigia el Pitu Tarrasa. A Tortosa hi teniem gent ben preparada, bona gent i bons professionals. La Pilar, en Pitarch, en Curto i al Joan Anfruns.\nAmb els anys, i per la distància, a aquests companys els veus menys però hi mantens contacte. Facebook és la mare dels ous en aquest sentit. Al Joan Anfruns el seguia des de feia anys, sabia què feia, com es trobava, com vivia els seus dies que, els darrers anys, no van ser fàcils.\nEls darrers anys seus van ser molt durs per la seva malaltia. Ell, ple de forces, anava gravant vídeos plens d’optimisme on mai es resignava a viure, on sempre demostrava la seva passió per la vida. Ara ens ha deixat i em dol molt. Tenia 56 anys i una carrera professional intensa i molt profitosa. Era una molt bona persona. Se’l trobarà molt a faltar.\nAmic Joan, descansa en pau, reposa i guia’ns des del teu nou espai. Molts ànims per la Pili, la teva dona, i tota la família. Al teu últim adéu, si res no falla, m'hi veuràs.


BENIARRÉS AL DIA: Simplement indignant\nPoca coherència deu de tindre aquell que formant part d'un partit polític reclama als altres partits allò que el seu no ha sabut resoldre en altres àmbits geogràfics o altres situacions. Pareixeu una panda d'obispes d'eixos que igual donen lliçons morals que alternen amb la "sobrina".\nSi el teu partit no et permet donar exemple amb coherència, millor abandona'l o callat.\n13 de desembre de 2011 a les 19:50\nPots carregar damunt del meu llom tot allò que cregues insjust que els socialistes han fet a Galicia, Andalusia o Catalunya si així creus que pots justificar que aquestes persones no cobren per el treball realitzat.\nI per sort o pr desgràcia, no em calle i ho faig donant la cara, cosa que veig que tú no pots dir.\nBisbes i donants de lliçons hi han en molts llocs i com pots comprovar no estant molt lluny\n13 de desembre de 2011 a les 21:33\nFede, demagògies les justes, que ja saps com està el forn\n13 de desembre de 2011 a les 23:10\nDoncs, tú mateix\n13 de desembre de 2011 a les 23:12\ncom part afectada no son tres mesos sino tres i mig desde septembre no hi cobren ,i acaben dema i no saben quan cobraran . on estan els diners? es la pregunta del sigle .el Xarpolar dema comenca una escola taller a alcoi com pot ser aixo? si deuem a les 40 persones de aquest any com podem comencar un altra escola y mes enganyat a mes persones que se suposa que estan en mala situacio ,ya estan gastant presupost del any que ve que encara no han rebut? aixo no es pot tolerarar que asociacions aixi puguen continuar avant\n14 de desembre de 2011 a les 6:08\nels politics del ajuntamen q tragen els dines q san endut en les bujakes\nNo es pot acusar a la gent tant alegrement si no es tenen proves del que dius.\nEl que ha de fer el SERVEF es pagar a la gent que ha treballat, doncs els diners els ha rebut d'Europa, altra cosa es on han anat a parar i que ha prioritzat pagar primer la Generalitat amb aquests diners\nM'AGRADARIA QUE EM DIGUERA L'ANÒNIM QUE HI HA DITA QUE ELS POLÍTICS De l'AJUNTAMENT QUE S'HAN PORTAT ELS DINERS EN LES BUTXAQUES QUE DIGA QUI SÓN PERQUÈ S'ASSABENTE TOT EL POBLE"\n23 de desembre de 2011 a les 21:44\nPot ser a la F1 i altres events!!!\n23 de desembre de 2011 a les 23:20\n"NO ENTENC QUE VOLS DIR AMB F1"\n24 de desembre de 2011 a les 10:04\nF1 vol dir FERNANDO 1º, no? o serà la FÒRMULA I?\n30 de desembre de 2011 a les 21:15\ncreia que com dius que s'han portat els diners de l'ajuntament en les butxaques et refires als d'ací i no a formula1"\n5 de gener de 2012 a les 7:28


Auditoria financera - Audiaxis\nLa informació financera de les empreses necessita de la màxima transparència, per això els nostres informes d’auditoria aporten credibilitat als usuaris d’aquesta informació.\nEl nostre treball es basa en procediments d’auditoria generalment acceptats a nivell nacional i internacional i una pràctica professional fundada en la formació continuada.\nEls nostres professionals tenen una gran experiència en el camp de l’auditoria i un profund coneixement en múltiples sectors i indústries, auditant empreses amb diferents característiques, des de multinacionals a empreses familiars.\nEls serveis d’auditoria es basen en:\nAuditoria obligatòria o voluntària de Comptes Anuals.\nAuditoria de Comptes consolidats.\nInformes especials com ara els adreçats a la Comissió Nacional del Mercat de Valors, el Banc d’Espanya o la Direcció General d’Assegurances.\nA més a també oferim els nostres serveis per aquells informes que per requeriment legal requereixin la intervenció d’un auditor de comptes reconegut per l’ICAC (Institut de Comptabilitat i Auditoria de Comptes):\nJustificació de subvencions com ara ICASS, SOC, ICAA, ICIC, Mitjana, entre d’altres.\nAugment de capital per compensació de crèdits.\nAugment de capital amb càrrec a reserves.\nReducció de capital per compensació de pèrdues.\nInforme d’expert independent sobre valoració d’aportacions no dineràries.\nInforme d’expert independent sobre la transformació de societats de responsabilitat limitada en societats anònimes.\nEstàs interessat en rebre més informació sobre els nostres serveis d’auditoria financera?


Why Socialism? Per què Socialisme? | EL CAVALLER DEL CIGNE ciutadà valencià de nació catalana //*//\n← La utopia socialista d’Oscar Wilde. George Orwell.\nEls perills de les religions. L’Islam radical. →\nPosted on 4 Desembre, 2015\tby rexval\nAlbert Einstein va ser pacifista, partidari del socialisme i agnòstic.\nAlbert Einstein va tenir sempre una inclinació cap a la política i al compromís social com a científic, i es va interessar profundament per les relacions entre ciència i societat. Einstein, que sentia menyspreu per la violència i les guerres, és considerat el «pare de la bomba atòmica» En el seu discurs fet a Nova York, el desembre de 1945, va exposar:\nEn l’actualitat, els físics que varen participar en la construcció de l’arma més terrible i perillosa de tots els temps, es troben aclaparats per un sentiment similar de responsabilitat, per no dir de culpa. (…)\nNosaltres vàrem ajudar a construir la nova arma per impedir que els enemics de la humanitat ho feren abans, perquè amb la la mentalitat dels nazis haurien consumat la destrucció i l’esclavitud de la resta del món. (…)\nAl maig de 1949, la revista Monthly Review va publicar a Nova York l’article Per què el socialisme?, on reflexiona sobre la història, les conquestes i les conseqüències de l’“anarquia econòmica de la societat capitalista”, article que avui encara és vigent i que està íntimament relacionat amb les idees de Karl Marx al respecte. Cal tenir present que Einstein va ser un activista polític molt perseguit durant la caça de bruixes del senador anticomunista McCarthy per donar opinions antiimperialistes, però se’n va salvar perquè havia fet grans avenços científics, que el govern americà va fer servir per a la seua expansió armamentística.\nAlbert Einstein | Monthly Review | Maig 1949\nQui no és un expert en qüestions econòmiques i socials pot opinar sobre el socialisme? Per una sèrie de raons crec que si.\nL’experiència que s’ha acumulat des del principi de l’anomenat període civilitzat de la història humana –com és ben sabut– ha sigut influïda i limitada en gran part per causes que no són de cap manera exclusivament econòmiques en l’origen. Per exemple, la majoria dels grans estats de la història van deure la seua existència a la conquesta. Els pobles conqueridors es van establir, legal i econòmicament, com la classe privilegiada del país conquistat. Es van assegurar per a si mateixos el monopoli de la propietat de la terra i van designar un sacerdoci d’entre les seues pròpies filles. Els sacerdots, amb el control de l’educació, van fer de la divisió de la societat en classes una institució permanent i van crear un sistema de valors pels qual la gent estava a partir de llavors, en gran manera de forma inconscient, dirigida en el seu comportament social.\nPerò enlloc hem superat realment el que Thorstein Veblen va anomenar “la fase depredadora” del desenvolupament humà. Els fets econòmics observables pertanyen a aqueixa fase i fins i tot les lleis que podem derivar d’ells no són aplicables a altres fases ja que el vertader propòsit del socialisme és precisament superar i avançar més enllà de la fase depredadora del desenvolupament humà, la ciència econòmica en el seu estat actual pot llançar poca llum sobre la societat socialista del futur.\nEn segon lloc, el socialisme està guiat cap a un fi ètic i social. La ciència, però, no pot establir finalitats i, encara menys, inculcar-les en els éssers humans; la ciència pot proveir els mitjans amb els quals aconseguir certes finalitats. Però les finalitats per si mateixes són concebudes per persones amb alts ideals ètics i són adoptades i portades avant per molts éssers humans, de forma semi-inconscient, determinen l’evolució lenta de la societat.\nNo hem de sobreestimar la ciència i els mètodes científics quan es tracta de problemes humans; i no hem d’assumir que els experts són els únics que tenen dret a expressar-se en les qüestions que afecten a l’organització de la societat. Moltes veus han afirmat des de fa temps que la societat humana està passant per una crisi i que la seua estabilitat ha sigut greument danyada. És característic de tal situació que els individus se senten indiferents o fins i tot hostils cap el grup, xicotet o gran, al que pertanyen. Com a il·lustració, deixen-me recordar ací una experiència personal. Vaig discutir recentment amb un home intel·ligent sobre l’amenaça d’una altra guerra, que al meu entendre posaria en perill seriosament l’existència de la humanitat, i vaig subratllar que solament una organització supranacional oferiria protecció enfront d’aqueix perill. Enfront d’açò el meu visitant, molt calmat i tranquil, em va dir: “perquè s’oposa vostè tan profundament a la desaparició de la raça humana?”\nEstic segur que fa tan sols un segle ningú hauria fet tan lleugerament una declaració d’aquesta classe. És la declaració d’un home que s’ha esforçat inútilment a aconseguir un equilibri interior i que té més o menys perduda l’esperança d’aconseguir-ho. És l’expressió de la solitud dolorosa i de l’aïllament que molta gent està patint en l’actualitat. Quin és la causa? Hi ha una eixida?\nÉs fàcil plantejar aquestes preguntes, però difícil contestar-les amb seguretat. He d’intentar-ho, no obstant açò, el millor que puga, encara que sóc molt conscient del fet que els nostres sentiments i esforços són sovint contradictoris i obscurs i que no poden expressar-se en fórmules fàcils i simples.\nL’home és, alhora, un ésser solitari i un ser social. Com ser solitari, procura protegir la seua pròpia existència i la dels que estiguen més propers a ell, per a satisfer els seus desitjos personals, i per a desenvolupar les seues capacitats naturals. Com ser social, intenta guanyar el reconeixement i l’afecte dels seus companys humans, per a compartir els seus plaers, per a confortar-los en els seus dolors, i per a millorar les seues condicions de vida. Solament l’existència d’aquests diferents, i freqüentment contradictoris objectius pel caràcter especial de l’home, i la seua combinació específica determina el grau amb el qual un individu pot aconseguir un equilibri intern i pot contribuir al benestar de la societat. És molt possible que la força relativa d’aquestes dues pulsions estiga, en el fonamental, fixada hereditàriament. Però la personalitat que finalment emergeix està determinada en gran part per l’ambient en el qual un home es troba durant el seu desenvolupament, per l’estructura de la societat en la qual creix, per la tradició d’aqueixa societat, i per la seua valoració dels tipus particulars de comportament.\nEl concepte abstracte “societat” significa per a l’ésser humà individual la suma total de les seues relacions directes i indirectes amb els seus contemporanis i amb totes les persones de generacions anteriors. L’individu pot pensar, sentir-se, esforçar-se, i treballar per si mateix; però ell depèn tant de la societat -en la seua existència física, intel·lectual, i emocional- que és impossible concebre-ho, o entendre-ho, fora del marc de la societat. És la “societat” la que proveeix a l’home d’aliment, llar, eines de treball, llenguatge, formes de pensament, i la majoria del contingut del seu pensament; la seua vida és possible pel treball i les realitzacions dels molts milions en el passat i en el present que s’oculten darrere de la xicoteta paraula “societat”.\nÉs evident, per tant, que la dependència de l’individu de la societat és un fet que no pot ser suprimit –exactament com en el cas de les formigues i de les abelles–. No obstant açò, mentre que la vida de les formigues i de les abelles està fixada amb rigidesa en el més xicotet detall, els instints hereditaris, el patró social i les correlacions dels éssers humans són molt susceptibles de canvi. La memòria, la capacitat de fer combinacions, el regal de la comunicació oral ha fet possible progressos entre els éssers humans que són dictats per necessitats biològiques. Tals progressos es manifesten en tradicions, institucions, i organitzacions; en la literatura; en les realitzacions científiques i d’enginyeria; en les obres d’art. Açò explica que, en cert sentit, l’home pot influir en la seua vida i que pot jugar un paper en aquest procés el pensament conscient i els desitjos.\nL’home adquireix en el naixement, de forma hereditària, una constitució biològica que hem de considerar fixa i inalterable, incloent els impulsos naturals que són característics de l’espècie humana. A més, durant la seua vida, adquireix una constitució cultural que adopta de la societat amb la comunicació i a través de moltes altres classes d’influència. És aquesta constitució cultural la que, amb el pas del temps, pot canviar i la que determina en un grau molt important la relació entre l’individu i la societat com l’antropologia moderna ens ha ensenyat, amb la recerca comparativa de les anomenades cultures primitives, que el comportament social d’éssers humans pot diferenciar granment, depenent de patrons culturals que prevalen i dels tipus d’organització que predominen en la societat. És en açò en el que els que s’estan esforçant a millorar la sort de l’home poden basar les seues esperances: els éssers humans no estan condemnats, per la seua constitució biològica, a aniquilar-se o a estar a la mercè d’un destí cruel, infligit per ells mateixos.\nSi ens preguntem com l’estructura de la societat i de l’actitud cultural de l’home han de ser canviades per a fer la vida humana tan satisfactòria com siga possible, hem de ser constantment conscients del fet que hi ha certes condicions que no podem modificar. Com vaig esmentar abans, la naturalesa biològica de l’home és, per a tots els efectes pràctics, immodificable. A més, els progressos tecnològics i demogràfics dels últims segles han creat condicions que estan ací per a quedar-se. En poblacions relativament denses assentades amb béns que són imprescindibles per a la seua existència continuada, una divisió del treball extrema i un aparell altament productiu són absolutament necessaris. Els temps — que, mirant cap a arrere, semblen tan idíl·lics — en els quals individus o grups relativament xicotets podien ser totalment autosuficients s’han anat per sempre. És només una lleu exageració dir que la humanitat ara constitueix fins i tot una comunitat planetària de producció i consum.\nAra he aconseguit el punt on puc indicar breument el que per a mi constitueix l’essència de la crisi del nostre temps. Es refereix a la relació de l’individu amb la societat. L’individu és més conscient que mai de la seua dependència de societat. Però ell no veu la dependència com un fet positiu, com un llaç orgànic, com una força protectora, sinó com alguna cosa que amenaça els seus drets naturals, o fins i tot la seua existència econòmica. D’altra banda, la seua posició en la societat és tal que les seues pulsions egoistes s’estan accentuant constantment, mentre que les seues pulsions socials, que són per naturalesa més febles, es deterioren progressivament. Tots els éssers humans, qualsevol que siga la seua posició en la societat, estan patint aquest procés de deterioració. Els sabedors del seu propi egoisme, se senten insegurs, solos, i privats del gaudi ingenu, simple, i senzill de la vida. L’home només pot trobar sentit a la seua vida, curta i arriscada com és, dedicant-se a la societat.\nL’anarquia econòmica de la societat capitalista tal com existeix avui és, al meu entendre, la vertadera font del mal. Veiem davant nosaltres a una comunitat enorme de productors que s’estan esforçant incessantment privant-se dels fruits del seu treball col·lectiu –no per la força, sinó en general en conformitat fidel amb regles legalment establides–. Referent a açò, és important assenyalar que els mitjans de producció –és a dir, la capacitat productiva sencera que és necessària per a produir béns de consum tant com a capital addicional– en la seua major part són propietat privada de particulars.\nEn honor de la simplicitat, en la discussió que segueix anomenaré “treballadors” a tots els que no compartisquen la propietat dels mitjans de producció –encara que açò no corresponga a l’ús habitual del terme–. Els propietaris dels mitjans de producció estan en posició de comprar la força de treball del treballador. Usant els mitjans de producció, el treballador produeix nous béns que es converteixen en propietat del capitalista. El punt essencial en aquest procés és la relació entre el que produeix el treballador i el que li és pagat, tots dos mesurats en valor real. En tant que el contracte de treball és “lliure”, el que el treballador rep està determinat no pel valor real dels béns que produeix, sinó per les seues necessitats mínimes i per la demanda dels capitalistes de força de treball en relació amb el nombre de treballadors competint per treballar. És important entendre que fins i tot en teoria el salari del treballador no està determinat pel valor del seu producte.\nEl capital privat tendeix a concentrar-se en poques mans, en part a causa de la competència entre els capitalistes, i en part perquè el desenvolupament tecnològic i l’augment de la divisió del treball animen la formació d’unitats de producció més grans a costa de les més xicotetes. El resultat d’aquest procés és una oligarquia del capital privat que el seu enorme poder no es pot controlar amb eficàcia fins i tot en una societat organitzada políticament de forma democràtica. Açò és així perquè els membres dels cossos legislatius són seleccionats pels partits polítics, finançats en gran part o influïts d’una altra manera pels capitalistes privats els qui, per a tots els propòsits pràctics, separen a l’electorat de la legislatura. La conseqüència és que els representants del poble de fet no protegeixen suficientment els interessos dels grups no privilegiats de la població. D’altra banda, sota les condicions existents, els capitalistes privats inevitablement controlen, directament o indirectament, les fonts principals d’informació (premsa, ràdio, educació). És així extremadament difícil, i de fet en la majoria dels casos absolutament impossible, per al ciutadà individual obtenir conclusions objectives i fer un ús intel·ligent dels seus drets polítics.\nLa situació que preval en una economia basada en la propietat privada del capital està així caracteritzada en el principal: primer, els mitjans de la producció (capital) són posseïts de forma privada i els propietaris disposen d’ells com ho consideren oportú; en segon lloc, el contracte de treball és lliure. Per descomptat, no existeix una societat capitalista pura en aquest sentit. En particular, ha de notar-se que els treballadors, a través de lluites polítiques llargues i amargues, han tingut èxit a assegurar una forma alguna cosa millorada de “contracte de treball lliure” per a certes categories de treballadors. Però presa en el seu conjunt, l’economia actual no es diferencia molt de capitalisme “pur”. La producció està orientada cap al benefici, no cap a l’ús. No està garantit que tots els que tenen capacitat i vulguen treballar puguen trobar ocupació; existeix quasi sempre un “exèrcit d’aturats”. El treballador està constantment atemorit amb perdre el seu treball. Des que aturats i treballadors mal pagats no proporcionen un mercat rendible, la producció dels béns de consum està restringida, i la conseqüència és una gran privació. El progrés tecnològic produeix amb freqüència més desocupació en comptes de facilitar la càrrega del treball per a tots. La motivació del benefici, conjuntament amb la competència entre capitalistes, és responsable d’una inestabilitat en l’acumulació i en la utilització del capital que condueix a depressions cada vegada més severes. La competència il·limitada condueix a un desaprofitament enorme de treball, i a aquest amputar la consciència social dels individus que vaig esmentar abans.\nConsidere aquesta mutilació dels individus el pitjor mal del capitalisme. El nostre sistema educatiu pateix d’aquest mal. S’inculca una actitud competitiva exagerada a l’estudiant, que és entrenat per a adorar l’èxit cobejós com a preparació per a la seua carrera futura.\nEstic convençut que hi ha solament un camí per a eliminar aquests greus mals, l’establiment d’una economia socialista, acompanyat per un sistema educatiu orientat cap a metes socials. En una economia així, els mitjans de producció són posseïts per la societat i utilitzats d’una forma planificada. Una economia planificada que ajuste la producció a les necessitats de la comunitat, distribuiria el treball a realitzar entre tots els capacitats per a treballar i garantiria un sustent a cada home, dona i xiquet. L’educació de l’individu, a més de promoure les seues pròpies capacitats naturals, procuraria desenvolupar en ell un sentit de la responsabilitat cap els seus companys-homes en lloc de la glorificació del poder i de l’èxit que es dóna en la nostra societat actual.\nNo obstant açò, és necessari recordar que una economia planificada no és encara socialisme. Una economia planificada pot estar acompanyada de la completa esclavitud de l’individu. La realització del socialisme requereix solucionar alguns problemes sociopolítics extremadament difícils: com és possible, amb una centralització de gran envergadura del poder polític i econòmic, evitar que la burocràcia arribe a ser totpoderosa i arrogant? Com poden estar protegits els drets de l’individu i com assegurar un contrapès democràtic al poder de la burocràcia?\nTenir clares les metes i problemes del socialisme és de gran importància en aquesta època de transició. I atès que, en les circumstàncies actuals, la discussió lliure i sense traves d’aquests problemes s’ha tornat tabú, considere la fundació d’aquesta revista un important servei públic.\nNota: En la present traducció he omès algun paràgraf que no he considerat pertinent per al tema.\nEn aquest enllaç es pot llegir sobre les creences religioses d’Einstein. Era – en les seues paraules – agnòstic i no creia en cap déu personal.\nAquesta entrada s'ha publicat en Assaig, Política, Uncategorized i etiquetada amb Einstein, Socialisme. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


IB3 | Conclou el programa SOIB JOVE – Qualificats Sector Públic Instrumental/Ajuntaments 2019 a la Radiotelevisió Pública de les Illes Balears\nDes del passat mes d’abril de l’any 2019, un grup de nou joves qualificats han pogut introduir-se al món laboral i ampliar la seva formació durant 15 mesos a l’Ens Públic de Radiotelevisió de les Illes Balears.\nGràcies al programa SOIB JOVE–Qualificats Sector Públic Instrumental/Ajuntaments 2019, promogut pel SOIB i finançat pel SEPE i el Fons Social Europeu (FSE), aquests joves han ajudat en la millora dels continguts en xarxes i a la plana web, i han reforçat els processos de feina que es duen a terme a diferents departaments de la Radiotelevisió Pública de les Illes Balears.\nEntre els perfils que han ajudat en aquesta millora, que principalment han desenvolupat la seva formació al Departament de Comunicació de l’Ens Públic, hi trobam periodistes, comunicadors, administratius, grafistes i desenvolupadors web.\nPer part de la Radiotelevisió Pública de les Illes Balears, aquestes iniciatives afavoreixen poder tenir perfils professionals més tècnics i amb formació dins l’àmbit de les noves tecnologies i, per part dels joves qualificats, poden desenvolupar la seva formació en el dia a dia d’un mitjà públic.\nEn paraules de tots ells es pot afegir que al llarg d’aquests 15 mesos han pogut gaudir d’una experiència enriquidora en àmbit personal i professional i els desitjam molta sort en el seu camí dins el món laboral.


Hotel De Loft Veurne Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nHotel De LoftOude Vestingstraat 36, Veurne City Center, Veurne, Bèlgica, 8630 - Veure al mapaExcel·lent8,1Basada en365comentarisHotel De LoftVeure més fotos"Perfect accommodation for us as a family- interconnecting ro..."MichaelUnited KingdomVeure més fotosVeure totes les 28 fotosMolt bona ubicació 8,3Veure al mapa8,3UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públics\nSobre l'allotjamentDescripcióTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Hotel De Loft és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Veurne. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel De Loft és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar, restaurant, lloguer de bicicletes. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, servei de despertador, TV satèl•lit/cable, articles de tocador, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de parc infantil, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel De Loft no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsarticles de tocadorempolles d'aigua de cortesia calefaccióTV satèl•lit/cable Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Història | Escola Baloo\nL’Escola Baloo ( Cooperativa Escolar de Montbau) es constitueix durant el curs 1966-67 per donar resposta a les inquietuds d’un grup de pares i mares que pretenen millorar les condicions socials i educatives del barri.\nEl seu objectiu principal és oferir als nens i nenes una escolarització catalana, laica i de qualitat seguint un model de gestió cooperativa entre totes les famílies, eliminant així qualsevol afany de lucre. Durant aquells primers anys i coincidint amb el ressorgir de nombrosos moviments de renovació pedagògica a Catalunya, l’equip de mestres i els membres de la Cooperativa tenen presència activa en diverses institucions pedagògiques: Associació de Mestres Rosa Sensat; Moviment d’Escola Moderna; Coordinació Escolar i és a la dècada dels 80 que es participa activament en la creació del Col·lectiu d’Escoles per l’Escola Pública Catalana ( C.E.P.E.P.C ) i en l’elaboració dels seus Estatuts. Després d’uns anys de lluita , l’Escola Baloo va aconseguir la seva integració a la xarxa d’escoles públiques durant el curs 1987 – 88, assolint així un dels objectius per als quals havia estat creada: un ensenyament públic i de qualitat per a tothom.\nÉs uns anys més tard , al setembre de l ‘any 1993, que fruit d’una redistribució del mapa escolar i de les escoles de la zona, per part del Departament d’ensenyament vigent , l’escola canvia la seva ubicació a l’edifici del C/ Vayreda als equipaments actuals, ocupant les instal.lacions de l’antiga escola Enric Borràs.


Aquest dissabte 30 d’abril de 10 h a 14 h, tornem a omplir somriures el parc de Sant Jordi durant el Mercat de les Puces de Ca N’Aurell Comerç i Serveis, aquest cop amb un Mercat de les Puces amb caire modernista. Com a cada edició, hi podràs trobar comerços, articles de segona mà i artesania, però en aquesta edició també hi podràs trobar roba i complements per arribar a la Fira Modernista amb tot el vestuari.\nCom ja és freqüent, i no podia ser menys, Drac Baluk i Gegants Bojos de Terrassa, vindrà a gaudir d’aquesta festa amb nosaltres! Per la seva part faran cercaviles a les 11 i 12.30 dintre del mercat, si voleu saber modificaciones o altres aspectes, ho podreu trobar al Instagram de Ca n’Aurell\nI per acabar, volem recordar que l’últim dissabte de cada mes es faran visites guiades i gratuïtes de 45 minuts al parc de Sant Jordi i a la Masia Freixa, a les 12 h, a càrrec de l’Oficina de Turisme de Terrassa. Per poder-hi participar només hi heu d’entrar.\nEtiquetes : Ca N'aurell, Ca N'aurell comerç i serveis, Drac Baluk, Fira Modernista, Flea Market, Instagram, Mercat de les Puces, Parc de Sant Jordi, Segona mà, Terrassa, Visites guiades\n← MERCAT DE LES PUCES AMB CAIRE MODERNISTA\nPàgina web d’accés DEFINITIVA al Mercat de les Puces →


Banyoles Solidària: PARLA L'ÀLEX DES DE CONDEGA 8\nChicho i la seva família School Bus\nL'Àlex ens envia les seves cròniques per acostar-nos el seu treball. Hem pensat que el podriem compartir amb tots vosaltres. Aquí va, doncs, el seu vuitè lliurament.\nFer una gestió que a Catalunya es faria en unes poques hores, aquí pots necessitar tot un dia. Per desplaçar-se a una ciutat a 150 km i tornar es necessiten dos dies. Has d’esperar hores a la terminal, no saps mai l’horari de sortida ni d’arribada, les obres a la carretera són freqüents, també aquí a la ciutat. (Les males llengües diuen que ara, a l’hiver amb pluges abundants no és l’època més adequada, però com que s’acosten les eleccions del novembre....) També pots trobar una vaca al mig de la carretera que té mandra d’aixercar-se...\nFaig aquesta reflexió perquè ahir vaig viatjar a León i Chinandega i he tornat avui a mitja tarda. He anat per trobar-me amb “Chicho” (Narciso Crus), un jove salvadoreny, professor i ex- estudiant de jesuïta, cassat amb una noia nica. El company Josep Callís em va donar el contacte. Chicho era un noi de la comunitat Nueva Trinidad a El Salvador quan en David Rovira i Colomer, de La Bisbal, va fer de mestre durant més d’un any a aquella comunitat (1996-97). David va tornar a Catalunya. A l’abril del 1998 va morir en un accident de cotxe. Tenia 25 anys. Va deixar un diari de la seva estada a El Salvador que ara en “Chicho” ha recopilat i ha publicat, com a homenatge de gratitud al seu mestre.\nLa família de David ha demanat que els hi portem els llibres per presentar i distribuir allà. Hem quedat que em portin una maleta (amb rodes!!) amb llibres a l’aeroport de Managua el dia de la meva partida.\nLlegint la biografia d’en David a l’exemplar que en Chicho m’ha donat he descobert dos punts de contacte amb en David: a l’octubre del 96 ell i jo vàrem formar part de la PCAPEN (Plataforma Catalana de Apoyo al Proceso Electoral de Nicaragua), que com a observadors vàrem participar a les eleccions. Jo em vaig quedar a Condega i ell va viatjar a Quilalí. L’altre coincidència és que va estudiar la primària al col.legi d’ El Collell.\nNarciso viu a León, però treballa amb el Servei Jesuïta de Migracions a Chinandega. Vaig anar-hi amb ell, la seva dona i la seva nena de sis mesos, per visitar l’oficina i parlar amb un seu company.\nViatjar en bus en Nicaragua és dur, pessat, però també molt divertit, sobre tot si viatges en un bus “ruteado”, aquells busos vells, grocs, els “School Bus” americans dels anys 50, que no sé com aguanten encara pujant, carregats fins a dalt , pels camins de fang de les comunitats. Per fora i per dins estan decorats amb quantitats d’invocacions religioses (com, “El Señor es mi pastor....), i escuts del Barca o del Real Madrid. Si pots aconseguir un seient estret i seure encongint les cames (i jo sóc petit), pots estar content. El motor brama com un toro enfurismat, però encara és més fort el volum de la ràdio o CD que amenitza el viatge amb músiques romàntiques o “rancheras”.\nMolt freqüentment la música es barreja o queda de fons de la prèdica d’un il.luminat evangelista que, “Biblia en ristre”, predica la salvació eterna dels pobres mortals entre “Alleluies i Glorias a Dios – Amén”. Altres vegades, ens ofereixen tota mena de remeis per tota classe de malalties: vitamines, pastilles per desparasitar, pel mal de cap, per l’estrés... I el que és més sorprenent és que hi ha molta gent que les compra. L’oferta és molt temptadora: són a meitat de preu que a la farmàcia. Així passes el viatge ben distret i no t’adones que el viatger del costat t’està clavant el colze al fetge perquè vas dret al passadís i no hi cap ni una agulla... tot i que el cobrador va animant a la gent “caminen, caminen...pasen para atrás, que està vacío...”\nBé és tard i estic una mica cansat del viatge. Ah! I he perdut, suposo que al bus, el mòbil que em va deixar Da. Alma Ligia. Era senzill, però em sap greu. Demà aniré a comprar un, crec que no son gaire cars.\nEl passat dimarts vaig anar a un programa de la tele local “Sandino Vive”. Estaven interessat en el tema dels “Indignats”. Un altre dia us comentaré. Vàries persones van trucar al final per saludar-me.\nPublicat per BS a 9:30\nEtiquetes de comentaris: ESTADA A CONDEGA 2011, PROJECTES. Condega


Somnis de plastilina: Ets dèbil...sóc dèbil\nEts dèbil...sóc dèbil\nSempre acabo cedint davant d'aquelles persones que sempre volen tenir la raó,pel simple fet de que no tinc ganes de discutir.\nOdio aquestes persones.\nNo et deixen dir ni el que penses.\nwizard 9 de novembre de 2009 a les 23:28\nAmb aquestes persones no val la pena parlar. No pèrdis el temps amb elles. Hi ha gent màgica al teu voltant. Parla...t'escoltem.\nXeXu 10 de novembre de 2009 a les 0:06\nSi no discuteixes no escoltaran el que penses ni les persones que simplement parlen, i no sempre volen tenir la raó, que serien capaces de canviar la seva idea si els dónes una bona raó. Però si no discuteixes, si no mostres la teva opinió, igualment quedarà com que la veritat la té l'altre. Si tens alguna cosa per dir, no ho dubtis, atreveix-te a parlar i a contradir.\nXitus 10 de novembre de 2009 a les 2:58\nUn post molt interessant, Maria...Segurament la teva resposta davant això és la més intel·ligent, no creus? Això vol dir que ets dèbil? NO! Vol dir que en el fons saps el que vols. Hi ha cops que millor no discutir. Tots ho hem fet. Un petó ben dolç...\nMolon labe 10 de novembre de 2009 a les 8:37\nUn cop un peix no va voler discutir amb un tauró per tal que no se'l mengés i va acabar cruspit pel tauró, un altre peix va intentar discutir i també va acabar cruspit, un tercer va intentar fugir i també va acabar cruspit, possiblement tots acabessin igual, però no tos van acabar actuant de la mateixa manera...\nEl Company de Venus 10 de novembre de 2009 a les 17:22\nM'ha passat més d'un, de dos, de tres... infinites voltes. Ànims.\nSisco 10 de novembre de 2009 a les 17:55\nDoncs hi ha cops que tenim que deixar la debilitat a banda i treure "el monstre" que tots portem a dins. I d'altres vegades la indiferència es la millor ofensa que podem oferir als que ens provoquen.\nDissortat 10 de novembre de 2009 a les 19:16\nAmb aquesta gent, el millor: deixar-ho correr. No crec que això denote ser dèbil.\nGisela Romaní 10 de novembre de 2009 a les 21:49\ncada dia he de compartir mitja hora amb una persona així i és terrible. Si opines: t'ho tira per terra, t'ho replica, t'aixafa. Si no opines: ets un avorrit, o dèbil o no tens criteri.\nEl món és així d'estúpid. Riu-te'n.\nNúria Talavera 10 de novembre de 2009 a les 22:39\nMés aviat diria que tens una actitud força intel·ligent.. no sempre hem d'estar discutint o exposant les nostres opinions... no el que parla més és el més fort. A mi m'agradaria aprendre a callar en molts moments...\njordimasfepesa 10 de novembre de 2009 a les 23:16\nPARLAR QUAN NO SAPS EL QUE DIUS .... VAL MÉS CALLAR I ESCOLTAR\nmaria 10 de novembre de 2009 a les 23:18\nwizard:Saps quin és el problema...que són companyes de feina.I això vol dir inevitable parlar-hi.gràcies pel consell,wizard.\nXeXu: Pot ser sí que m'haig d'atrevir...però em fa por se'm menjaran viva.\nXitus:M'he decantat en aquesta banda, però no em sento gens valenta.Pot ser m'he equivocat de costat^-^.\nMolon labe:Les feres petites alaven a la deesa.\nLa deesa creix amb aquestes alabances.Mestrestant, m'ho miro des de l'altre banda del riu amb indiferència,amb tristesa.No em veuen amb tants udols.^-^\nEl Company de Venus:I com actues?\nSisco:Com es pot discutir per tantes tonteries?^-^fins i tot pel temps,jejeje.\nDissortat:Seguiré el teu consell,Dissortat.si fa no fa és el que he fet fins ara...\nGisela Romaní:Me'n riuré.M'agraden les teves rflexions.Et seguiré de prop.Gràcies per la teva visita.\nNúria Talavera:No et sents millor, actuant així...gràcies maca.\nmaria 10 de novembre de 2009 a les 23:19\njordimasfepesa:Escoltant de vegades, no sé com s'ho fan, però ni et veuen...


Jornada Universitat i discapacitat: pla d'ació tutorial | Equip de Desenvolupament Organitzacional - EDO\nJornada Universitat i discapacitat: pla d'ació tutorial\nL’objectiu d’aquest projecte és dissenyar un Pla d'acció tutorial per a estudiants amb discapacitat segons el que estableix l’Estatut de l’estudiant de la UAB. Aquest pla té en compte les necessitats específiques de l'alumnat amb discapacitat i s'adapta als requisits de l’espai europeu d'educació superior.\nEls destinataris finals del projecte són, de forma coherent amb l'objectiu proposat, els estudiants amb discapacitat matriculats a la Universitat Autònoma de Barcelona, si bé la implantació del pla ha de comptar amb la participació del PIUNE, l’equip de deganat de les diferents facultats de la universitat ―que haurien d’anomenar un tutor responsable per al centre― i el professorat.\nLa Jornada s'estructura al voltant de dues activitats bàsiques. La primera d'elles consisteix en l'organització de grups de treball que permetran la validació de la guia d'ácció tutorial que ha elaborat el grup a partir del projecte desenvoupat. La segona consisteix en una taula rodona en la que es presentaran diferents polítiques i estratègies per a l'impuls de la Universitat inclusiva. Aqueta darrera activitat, que serà oberta a tota la comunitat univeristària, comptarà amb la presència d'experts sobre la temàtica, professionals que desenvolupen la seva activitat diaria amb estudiants amb discapacitats i també un representant dels estudiants.\nLa taula rodona és oberta i gratuïta prèvia inscripció a través del formulari accessible a través d'aquesta web.\nPer a més informació: http://accelera.uab.cat/CONGRESSUS/jornadainclusio/\nLa Jornada Universitat i discapacitat. Pla d'acció tutorial pretén ser un espai de trobada per a treballar i debatre el "Pla d'acció tutorial per a estudiants universitaris amb discapacitat", dissenyat en el marc del projecte Pla d’acció tutorial per a estudiants universitaris amb discapacitat finançat pel Ministerio de Educación mitjançant el Programa Atención integral y empleabilidad de los estudiantes universitarios


El líder de CDC a la demarcació, Pere Vila, nou president de la Diputació - Empordà\nEl líder de CDC a la demarcació, Pere Vila, nou president de la Diputació\nLa direcció del partit ha hagut de prendre la decisió el dia abans del ple de constitució perquè no hi havia acord a nivell territorial\nACN 01.07.2015 | 08:01\nPere Vila va deixar la Diputació, el febrer del 2013 ACN\nEl president de CDC a les comarques gironines i exalcalde de Llançà (Alt Empordà), Pere Vila, serà el nou president de la Diputació de Girona. CDC recupera la presidència després d'un mandat convuls i polèmic, que ha tingut dos presidents d'UDC. La disputa per la presidència ha estat intensa i, al final, ha estat la direcció del partit qui ha acabat prenent la decisió gairebé 'in extremis' perquè, a nivell territorial, no hi ha havia acord. El secretari general de CDC, Josep Rull, ha assegurat que han decidit que el president serà Pere Vila menys de 24 hores abans del ple de constitució -dimecres a les 12 del migdia- perquè hi ha candidats "molt valuosos" i no per pugnes internes dins el partit.\nMenys de 24 hores abans del ple de constitució, gairebé en el temps de descompte, Convergència Democràtica de Catalunya (CDC) ha decidit que Pere Vila, el líder del partit a la demarcació i alcalde de Llançà, serà el pròxim president de la Diputació de Girona. La decisió no s'ha pres a nivell territorial, els desacords han provocat que la direcció del partit hagi acabat intervenint per decantar la balança a favor de Pere Vila.\nFins a la línia de meta hi han arribat diversos homes forts del partit i, tot i que Vila estava inclòs a les travesses inicials, semblava que el pols final estava entre l'alcalde de Llagostera (Gironès), Fermí Santamaria, i el de Banyoles, Miquel Noguer, tots dos avalats per uns bons resultats a les urnes en les darreres eleccions municipals. Amb l'elecció de Pere Vila, CDC es decanta per un home de l'aparell del partit i líder a la demarcació.\nPere Vila (Llançà, 1973) és tècnic especialista en turisme i hostaleria. Actualment és diputat al Parlament de Catalunya. En les passades eleccions del 24 de maig va ser el candidat de CiU a l'alcaldia de Llançà on va guanyar amb un 45,30% dels vots però no va aconseguir formar govern. Ja coneix la casa perquè va ser diputat adjunt a Presidència a la Diputació de Girona entre el 2011 i el 2013 i portaveu del grup de CiU però va marxar abans d'acabar el mandat cap al Parlament. També va ser president del Consell Comarcal de l'Alt Empordà (2007-2009) i des del mes de març de 2012 és el president de CDC a la Federació de Girona.\nDesprés dels resultats de les darreres municipals, el primer pols va ser entre CDC i UDC per veure qui tenia la presidència de la Diputació de Girona. Unió l'havia tingut durant el darrer mandat i aspirava a mantenir-la, mentre que Convergència apostava pel canvi, sobretot tenint en compte el resultat del darrer mandat en mans d'UDC. Enmig de l'estira i arronsa, la coalició es va trencar i Unió va acabar sortint del Govern.\nUn cop resolt, a nivell de direccions dels partits, que la presidència serà per a Convergència, començaven les disputes internes. Des de l'inici han sonat diversos noms, entre ells el de Pere Vila però també els de Noguer, Santamaria o Albert Piñeira (alcalde de Puigcerdà i un dels joves polítics amb més projecció dins el partit).\nEl secretari general de CDC, Josep Rull, treu importància al fet que la direcció nacional del partit hagi acabat prenent la decisió. "La decisió finalment l'ha assumit la direcció del partit havent escoltat el territori i ha costat com ha costat a altres llocs, perquè tenim gent molt valuosa i un sol lloc com a president", ha afirmat Rull que ha assegurat que "ha costat prendre-la per la gran qualitat dels candidats".\nMandat de polèmiques\nUnió assumia el 2011 per primera vegada la presidència d'una Diputació. Ho feia a la de Girona i a mans de Jaume Torramadé, alcalde de Salt durant el darrer mandat. Poc temps després d'assumir el càrrec, esclatava la primera polèmica: les denúncies creuades entre Torramadé i l'exassessora d'UDC Minerva Amador. L'expresident assegurava que l'assessora l'extorsionava reclamant-li diners a canvi de no denunciar-lo per assetjament sexual, mentre Amador sosté que durant un sopar Torramadé li va fer tocaments no consentits. L'afer va forçar Torramadé a dimitir i actualment tots dos estan pendents de judici (l'expresident acusats d'abús sexual i l'exassessora de coaccions).\nDesprés d'aquesta etapa i amb la nova presidència, un mandat per endavant que tampoc seran senzills per a l'equip de govern perquè, tot i que CiU té majoria absoluta, està per veure com encaixaran CDC i UDC junts quatre anys després del trencament de la coalició.\nLa constitució de la corporació començarà aquest dimecres a les 12 al saló de sessions de la Diputació de Girona amb la creació de la Mesa d'Edat. El secretari de la corporació cridarà el diputat de més edat, Fermí Santamaria, i el de menys edat, Jordi Camps, per constituir-la. El primer la presidirà, mentre que el de menys edat serà vocal. Seguidament, ambdós prendran possessió del càrrec.\nA continuació, el president de la Mesa procedirà a cridar de manera individual cadascun dels diputats perquè prenguin possessió del càrrec. La crida es farà per ordre alfabètic de partits judicials. Els primers seran els del partit judicial de la Bisbal, després vindran els de Figueres, Girona, Olot, Puigcerdà i Santa Coloma de Farners. Un cop tots hagin pres possessió del càrrec, la presidència declararà formalment constituïda la corporació.\nConstituïda la corporació, la presidència de la Mesa d'Edat indicarà que s'ha de procedir a l'elecció del president. Després de conèixer els candidats a presidir la Diputació, s'efectuarà la votació, que té caràcter secret, amb crida individual i per ordre alfabètic a cadascun dels diputats. Finalitzada la votació, la Mesa en farà l'escrutini.\nD'acord amb el resultat, la presidència de la Mesa proclamarà el nou president de la Diputació de Girona. Seguidament, hi haurà la presa de possessió del càrrec de president i li lliuraran els atributs del càrrec, que són la vara de comandament i la medalla d'or. Tot seguit, es dissoldrà la Mesa d'Edat. El president de la Diputació donarà la paraula als representants dels diferents grups polítics, de menor a major representació, perquè puguin explicar el seu vot. Finalment, tancarà les intervencions el mateix president.


L’entitat tanca els números del 2016 amb un saldo positiu de 8,3 milions d’euros i preveu invertir-ne 31 durant el 2018\nper Redacció VIA Empresa Barcelona. 13 de juliol de 2017 08:21\nEl Consorci de la Zona Franca ha tancat els números del 2016 en el Consell Plenari | Cedida\nEl Consell Plenari del Consorci de la Zona Franca de Barcelona (CZFB), sota la presidència de l'alcaldessa de la ciutat, Ada Colau, ha aprovat aquest dimecres per unanimitat el tancament dels comptes del 2016, amb uns resultats de 8,3 milions d’euros, consolidant-se -amb un increment de 84% de guanys- la tònica de beneficis per quart any consecutiu.\nEls ingressos nets de negoci del 2016 han estat de 45,7 milions d’euros, superiors als 43,5 de l’any anterior, mentre que la despesa d’explotació ha disminuït al passar de 48,1 milions d’euros l’any 2015 a 45,9 milions el 2016. El deute financer ha estat de 56 milions d’euros, quan l’exercici anterior era de 67 milions. Entre 2011 i 2016 el deute financer s’ha retallat un 71% i la despesa pròpia un 31% (estalviant en aquest concepte 8,1 milions d’euros).\nEl 2016 també s’han produït beneficis per segon cop en vuit anys en l’empresa firal Consorci internacional SAU que, a més, ha duplicat la promoció firal de la immobiliària BMP i el logístic SIL amb dues fires més, vinculades a l’economia digital, com han estat Inmotecnia Rent o eDelivery. El delegat del CZFB ha explicat que les fires van perdre 6,2 milions d’euros des de 2008 però ara han aconseguit un superàvit de 200.000 euros.\nEl plenari, que ha renovat els representants estatals, ha aprovat també per unanimitat el pressupost ordinari i d’inversions pel 2018, que preveu uns guanys de 10,1 milions d’euros i una inversió de 31,2 milions d’euros entre inversions per millores al Polígon Industrial de la Zona Franca i per a la promoció d’habitatges a Barcelona.\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha presidit el plenari | Cedida\nEn aquest sentit, el Consorci invertirà 21,6 milions d’euros entre diversos projectes plurianuals com la promoció de naus per a pimes a la Zona Franca, la construcció de l’edifici de reallotjats de les Antigues Casernes de Sant Andreu, la urbanització de sòl a La Marina etc.\nAmb vora 2.000 habitatges, el CZFB és un dels principals propietaris públics de sòl programat per habitatge de Barcelona i l’any 2017 dedica un 52% de les seves inversions a aquesta promoció. Abans d’acabar l’any traurà a concurs obres per la construcció de 200 pisos assequibles al barri de La Marina i ja té en procés la construcció d’un edifici pels reallotjats de les Antigues Casernes de Sant Andreu.\nEntre altres temes, Cornet ha detallat el projecte de promoció de naus industrials per a petites i mitjanes empreses per primer cop a la Zona Franca, un projecte en el qual s’hi invertirà en conjunt uns 12 milions d’euros, per a naus de lloguer de darrera generació, entre 1.200 i 2.400 m2 de grandària.\nEn l’any 2016 també es va dur a terme la primera fase del pla de millora del recinte de la Zona Franca Duanera, que ha modernitzat la imatge dels edificis i millorat l’operativa dels molls de càrrega i descàrrega dels seus magatzems, temes en els que s’hi ha invertit un milió d’euros. A final d’any, l’ocupació de la Zona Franca Duanera era del 91% del total arrendable.\nEl plenari ha aprovat també l’alienació en favor de l’Ajuntament de Barcelona, a títol de permuta, d’una porció de sòl de 6.500 m2 al polígon industrial, parcel·la en la qual s’aixecarà un dels dos edificis penitenciaris que ha de promoure la Generalitat. En aquest sentit, el Consorci ha contribuït a resoldre la manca d’espais per a usos penitenciaris a Barcelona al mateix temps que ha recuperat per a usos import-export el sòl de la primera ubicació de la nova presó Model.\nCornet ha il·lustrat la contribució del CZFB a l’economia de la ciutat de Barcelona amb algunes dades, com que en els darrers 25 anys l’entitat ha promogut edificis per a la ciutat i l’economia productiva valorats en 281,5 milions d’euros i ha aportat a l’erari públic, a més, en participacions en beneficis i impostos 264,7 milions més, “de forma que en els darrers 25 anys el CZFB ha aportat 546,2 milions d’euros per Barcelona, una xifra impressionant”.\nEl SIL premia Seat, Amazon i Cellers Torres


Tot anirà – Info-spain\nL’endemà de saber que hi hauria una nova normalitat, que així l’havien anomenat després, em vaig imaginar Nova Normalitat, amb lletres majúscules. A tothom li van venir imatges semblants: van veure el títol del nou món en una tribuna, una inscripció, una plaça pública, un nou decret, des d’un megàfon: “Benvinguts a Nova Normalitat”.\nPer pensar en què consistiria la nova normalitat busco a la vella. En miro signes en fotos antigues. La vella normalitat s’imposa: com ens tocàvem, que a prop que estàvem els uns dels altres, com se’ns acudia, de vegades, voluntàriament, decididament, mantenir les distàncies.\nTrobo vella normalitat en un filtre d’Instagram que posa la meva cara sobre fons de disturbis i focs. Es diu Urquinaona Days en referència a les mobilitzacions per la sentència de l’1-O. Aquella nova normalitat ara és vella. Penso en els carrers plens de gent i sé que haurem de tornar-hi quan els acomiadaments siguin definitius i ens tornin a explotar, quan no ens puguem pagar la vida.\nBusco vella normalitat en la veïna del davant, que ha anat penjant cartells a les finestres. És l’optimista. “Tot anirà bé, esperança, paciència”. Alguns d’aquests cartells estan deteriorats després de setmanes. L’arc de Sant Martí exhibeix una varietat cromàtica cada cop més precària.\nDes de la meva finestra, només llegeixo “Tot anirà”. Aprovo la contenció, la duresa i l’aspror del missatge d’ara. Tot anirà, senyora. Això segur.\n“Quan no hi ha idea de futur, la preservació del passat es torna irreflexiva. És el que permet tirar endavant”, explica Sara Ahmed en el seu assaig La promesa de la felicitat. Semblem obstinats a mirar cap endavant, esperant futurs feliços basats en idees felices anteriors, sense qüestionar-nos si ho eren tant. El voluntarisme màgic impregna la cultura d’empresa, els tallers d’autoajuda i la ideologia espontània de la meva veïna. No vull un concert als balcons que em digui que ens en sortirem; tampoc vull un Sant Jordi de consolació.\nPenso quan em va passar pel cap d’intentar quedar-me embarassada durant la quarantena, provar-ho de veritat, però al cap d’una estona em vaig contestar que intentar tenir un fill era com el tàper que havia guardat al congelador per a una oficina futura que no tenia.\nMaleeixo l’imperatiu de l’alegria, com Audre Lorde: “Busquem la felicitat més que no pas menjar de debò i aire net i un futur més sa en un planeta habitable! Com si la felicitat i prou ens pogués protegir dels resultats de l’obsessió pel benefici”. Tampoc és sostenible el pessimisme, parany paralitzant que duu a l’autocompassió. Ni habitar la distopia, com diu l’ecofeminista Yayo Herrero: ara corre el risc de convertir-se en una posició conservadora. Penso que és el moment de cridar a l’organització sindical i a la lluita col·lectiva, d’aclamar el tumult i ocupar futurs carrers. El tot anirà no ens aboca a un passat inevitable.\nTagged Biología, Ciencia, Ciències naturals, Coronavirus, Coronavirus Covid-19, Epidemia, Malalties, Malalties infeccioses, Medicina, Microbiología, Opinió, Pandemia, Salut, Virología\nBielorrusia ignora la precaución ante el coronavirus y celebra su gran desfile militar del Día de la Victoria


La Guàrdia Civil decomissa tabac de contraban per valor de més de 12.700 euros a dos veïns de la Seu - FÒRUM.ad\nLa Guàrdia Civil decomissa tabac de contraban per valor de més de 12.700 euros a dos veïns de la Seu\nEl 28/02/13 14:15\nLa Guàrdia Civil va decomissar aquest dimarts tabac de contraban valorat en més de 12.700 euros en dues operacions amb dos veïns de la Seu d’Urgell implicats. El primer decomís es va produir en un aparcament de la capital de l’Alt Urgell on els agents van trobar 2.490 paquets de tabac amagats en un doble fons d’un Volkswagen Golf i en un box de l’aparcament. El valor del tabac és de 10.582 euros. La Guàrdia Civil va identificar al propietari del vehicle, J.C.F.G., de 44 anys, nacionalitat portuguesa i veí de la Seu d’Urgell.\nEl segon decomís es va produir a les 22.30 hores a la duana de la Farga de Moles, quan els agents inspeccionaven un Renault Megane i van localitzar 490 paquets de tabac de diverses marques amagats en un doble fons i amb un valor de 2.119 euros. El conductor va ser identificat com a R.E.G., de 42 anys i resident a la Seu d’Urgell.\nPer tot plegat, els agents van aixecar les corresponents actes per decomís de contraban i tant la mercaderia com els vehicles van quedar a disposició de l’administrador de la duana de la Farga de Moles.\nNotícia Anterior: Treball estudia subvencionar el transport públic cap al Pas per facilitar la cobertura dels llocs de treball\nSegüent Notícia: Medi Ambient rep 80 denúncies durant el 2012


Johnson City (Nova York) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nJohnson City (Nova York)\n42° 07′ 00″ N, 75° 57′ 34″ O / 42.1167°N,75.9594°O / 42.1167; -75.9594\nJohnson City és una població dels Estats Units a l'estat de Nova York. Segons el cens del 2000 tenia una població de 15.535 habitants.\nSegons el cens del 2000, Johnson City tenia 15.535 habitants, 6.981 habitatges, i 3.651 famílies. La densitat de població era de 1.350,9 habitants per km².\nDels 6.981 habitatges en un 22,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37,1% hi vivien parelles casades, en un 12% dones solteres, i en un 47,7% no eren unitats familiars. En el 40,3% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,12 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,88.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 20% tenia menys de 18 anys, un 11% entre 18 i 24, un 27,2% entre 25 i 44, un 20,2% de 45 a 60 i un 21,6% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 27.438 $ i la renda mediana per família de 39.241 $. Els homes tenien una renda mediana de 31.980 $ mentre que les dones 24.656 $. La renda per capita de la població era de 17.511 $. Entorn de l'11,6% de les famílies i el 16% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Johnson City (Nova York)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Johnson_City_(Nova_York)&oldid=19011365»


El Patronat s’exposa a Fitur perquè el turisme recuperi l’activitat prepandèmica - Diari de Girona\nDulsat afirmen que miren el futur «amb optimisme» i confien en recuperar aviat «certa normalitat»\nGIRONA | 20·01·22 | 06:30 | Actualitzat a les 08:59\nReunions, ahir, en l’estand de Catalunya a Fitur, en el qual participa el Patronat de Turisme PATRONAT DE TURISME\nEl Patronat de Turisme Costa rava Girona participa a la fira turística Fitur de Madrid -la més rellevant d’Espanya- amb l’objectiu de recuperar, en els propers mesos, l’activitat turística que hi havia abans de la pandèmia. El Patronat participa dins de l’estand de Catalunya, al costat dels ajuntaments de Blanes, Lloret i Castell-Platja d’Aro. Segons expliquen des del Patronat, el turisme de proximitat -és a dir, català i espanyol- ha esdevingut fonamental arran de la pandèmia. «Els visitants nacionals i estatals han apaigavat la caiguda del turisme internacional en algunes destinacions, i alhora, han contributït a la supervivència del sector», assenyalen des del Patronat.\nEl vicepresident del Patronat, Jaume Dulsat, ha explicat que el sector «mira amb optimisme per poder reprendre una activitat turística en termes prepandèmics». Segons indica, «els operadors hi són presents, hi ha moltes reunions i bona afluència», a diferència de l’edició passada, molt marcada per la Covid. Dulsat assenyala que estan fent «molt bona promoció dels productes turístics» tant de la Costa Brava com del Pirineu, amb l’objectiu que el sector turístic pugui assolir les xifres que havia registrat en el passat i poder així «tornar a operar amb certa normalitat». En aquest sentit, indica que volen recuperar «mercats clau» que han deixat de visitar les comarques gironines durant la pandèmia.\nEl Patronat disposa de dos punts des d’on es divulga el conjunt de l’oferta turística gironina entre professionals del sector i visitants, així com les novetats quant a productes i serveis turístics per a la temporada 2022. L’espai dedicat a la Costa Brava conté imatges evocadores de la destinació, amb el missatge Viu el doble, amb el qual es vol mostrar la dualitat i la diversitat de la destinació i reforçar el posicionament i la presència de la marca en el mercat estatal. Des de l’espai dels Pirineus de Catalunya es difondran els productes relatius a activitats de natura i a l’aire lliure.\nEn el decurs de les tres jornades del certamen dirigides exclusivament als professionals del sector, els representants gironins tenen programades una quarantena de reunions i trobades amb representants d’agències operadores de viatges internacionals, empreses organitzadores d’esdeveniments, portals de viatges, mitjans de comunicació i grups editorials, amb la voluntat d’establir contacte i estudiar propostes de col·laboració i projectes a desenvolupar.\nDurant el cap de setmana, la fira de turisme s’adreçarà al públic general i es divulgaran activitats a l’aire lliure, propostes culturals i enogastronòmiques, així com experiències de benestar de la destinació.\n1 Un noi de 20 anys mor ofegat després de llançar-se al riu Segre per socórrer la seva sogra\n2 Mor una nena de 3 anys després d'ingerir aigua oxigenada\n3 L’autora de ‘Com assassinar el teu marit’, a judici per matar el seu marit\n4 Un accident a l'N-260 a Ordis deixa tres ferits, un d'ells crític\n5 Assalt violent amb agressió als inquilins en una casa de Bàscara


Les dues residències de Puig-reig han registrat 24 defuncions per coronavirus - Regió7\nLes dues residències de Puig-reig han registrat 24 defuncions per coronavirus\nEls centres assistencials Sant Josep i Mont-Martí sumen encara cinc residents ingressats a l'hospital i 22 persones positives\nFaçana principal de la residència Sant Josep de Puig-reig, que ha tingut 15 defuncions per coronavirus arxiu / d.c.\nLes dues residències de Puig-reig han registrat un total de 24 defuncions de residents per covid-19 en les últimes setmanes, segons han confirmat a Regió7 fonts dels dos centres assistencials del municipi. En concret, a la residència Sant Josep hi ha hagut 15 morts i la residència Mont-Martí n'ha registrat 9. Actualment, els dos centres tenen cinc residents hospitalitzats pel virus.\n«Els casos positius han pogut fer vida comunitària»\n«Hi ha pacients que no es traslladen a l'hospital ja que aquí fem tot el possible»\nTot i que amb els resultats dels testos de l'última setmana s'ha comprovat que molts dels pacients afectats per la covid-19 ja s'han negativitzat, a la residència Sant Josep hi ha encara 9 positius i a la Mont-Martí n'hi ha 13. La xifra de 22 positius queda ara lluny dels 136 que sumaven els dos centres a final d'octubre. Pel que fa a l'afectació entre els treballadors, la residència Sant Josep té 17 persones aïllades per positius o contactes estrets amb persones positives i la residència Mont-Martí en té 42.\nA la residència Sant Josep, que actualment té 90 residents, 64 d'aquests ja s'han negativitzat i els 9 que continuen positius segueixen aïllats. El centre està pendent de conèixer els resultats dels 17 pacients restants. La residència ha realitzat un cribratge serològic als residents que consisteix en una anàlisi de sang per saber si han generat anticossos. En cas que el cos del pacient n'hagi generat, significa que ja s'ha negativitzat i que durant uns mesos no es pot tornar a contagiar.\nLa directora del centre, Gemma Pellicer, ha explicat a aquest diari que després de viure les últimes setmanes amb un «estrès total», la situació «està controlada». Pellicer exposa que «al principi els afectats tenien símptomes molt lleus i això ens donava tranquil·litat, però després la situació va canviar. Ara estem molt millor ja que han tornat treballadors afectats i molts dels residents ja ho han passat». La residència Sant Josep no havia tingut cap cas de covid-19 durant la primera onada. La seva directora opina que «aquestes residències eren les més perilloses ja que no hi havia immunitat. Va començar l'onada al poble i al cap de 15 dies vam tenir el boom a dins». Segons Pellicer, el virus podria haver entrat al centre per «algun treballador o familiar asimptomàtic».\nGemma Pellicer ha explicat a Regió7 que els residents afectats per la covid-19 es deriven als hospitals en cas que aquests necessitin un tractament específic que no poden rebre a l'interior del centre i que aquest els pugui salvar la vida. «Aquí a la residència es van prenent l'antibiòtic i hi ha hagut aparells d'oxigen per a tothom. Fan el mateix tractament que a l'hospital i per aquest motiu hi ha pacients que no es traslladen, ja que allà no els farien res diferent perquè aquí s'està fent tot el possible», exposa Pellicer. La directora de la residència Sant Josep opina que durant la crisi «no hem estat sols» ja que han comptat amb tot el suport de Salut i dels CAP. «És complicat de dir si s'hagués pogut fer alguna cosa millor, a vegades penso que sí i a vegades que no. Amb gent tan fràgil i amb patologies prèvies que viuen en comunitat, és molt difícil evitar el contagi. Estàvem més preparats que a la primera onada i ens hem sentit acompanyats», diu Pellicer.\nLa salut mental dels residents que han hagut de viure aïllats per culpa del brot a la residència Sant Josep ha estat un factor molt a tenir en compte per la direcció. Gemma Pellicer afirma que per a ells «és una situació molt complicada i n'hi ha molts que no ho entenen. Els que han estat positius de covid-19 han fet vida comunitària, ja que hem intentat aïllar el mínim perquè els afectés el mínim possible».


La Taula de la Pobresa Energètica constata les dificultats d'accés al Bo social en la factura de la llum | Ajuntament de Reus\nInici › La Taula de la Pobresa Energètica constata les dificultats d'accés al Bo social en la factura de la llum\nLa Taula de la Pobresa Energètica constata les dificultats d'accés al Bo social en la factura de la llum\nDe les dades presentades pels Ajuntaments de Tarragona i Reus en el plenari de la taula de la pobresa energètica de Tarragona i Reus, que s’ha reunit aquest dijous 27 de setembre en el Mas Iglesias a la capital del Baix Camp, es conclou que amb els canvis recents en la normativa estatal, continuen les dificultats d'accés al Bo social en la factura de la llum, tot i que ara més famílies se’n poden beneficiar. A la trobada, hi ha assistit unes quaranta persones, entre representants polítics i tècnics dels dos ajuntaments i de la Generalitat, membres d’entitats que treballen en aquest àmbit de les dues ciutats i representants de les empreses subministradores d’energia i aigua. L’anterior reunió es va fer l’any passat al Palau de Congressos de Tarragona.\nLa sessió ha servit per fer una valoració del servei d'assessorament energètic que s’està realitzant a les dues ciutats i de l’evolució dels ajuts per fer front a la pobresa energètica. S’ha fet incidència en la necessitat de continuar impulsant l’estalvi energètic entre la ciutadania i d’impulsar mesures, com les auditories ambientals, per tal de contribuir a disminuir el consum elevat dels habitatges que es troben en una situació d’ineficiència energètica.\nConclusions de l’Ajuntament de Tarragona\nA Tarragona, els Serveis Socials Bàsics, tot i que no tenen competència directa en Pobresa Energètica, estan treballant per a poder assegurar que la població vulnerable tingui garantits els subministraments bàsics de les seves llars.\nUn 19,7% del total de les ajudes d’urgència de l’any 2017, s’ha destinat a cobrir necessitats de pobresa energètica. Tot i la implantació de la llei 24/2015, l’impacte no ha estat significatiu, atès que en els anys 2016 i 2017 el nombre d’ajudes per aquest concepte s’han mantingut.\nPel que fa a l’entrada en vigor de la nova normativa estatal sobre el Bo social, encara no es pot valorar com afectarà les persones o famílies vulnerables, donat que manca coneixement del recurs. No obstant això, es constata que el 80% de famílies que compleixen requisits no l’han sol·licitat i un 17% de les famílies que gaudien del bo social anterior estan pendents de sol·licitar la renovació.\nSí que es valora una major implicació de les empreses subministradores en temes de pobresa energètica, però resta pendent el desenvolupament d’alguns recursos com ara un fons de garantia. Es constata també que quan existeix aquesta responsabilitat social, com en el cas de l’Empresa Municipal d’Aigües de Tarragona, mitjançant el seu Fons Social, repercuteix de manera directa donant resposta a la necessitat de les famílies més vulnerables.\nConclusions de l’Ajuntament de Reus\nEl 69% de les persones que arriben al Punt d’Assessorament Energètic (PAE) de Reus amb dret al Bo Social a Reus no el tenen sol·licitat.\nEn concret, de les 553 persones assessorades pel PAE de l’Ajuntament de Reus, 485 (88%) tenen dret al Bo Social, segons la nova normativa. Tot i això 337 (69%) no l’havien sol·licitat. Aquestes dades evidencien que tot i que més persones tenen dret al Bo Social segons els recents canvis en la normativa estatal, continuen les dificultats a l’hora d’obtenir aquest benefici que redueix un 25% o un 40% el cost final de l’import de la factura, en funció dels requisits que compleix cada família.\nAquestes dades, en sintonia amb el que ja es va constatar l’any anterior, incideixen de nou en la necessitat de continuar l’assessorament per tal que la factura de cada família s’ajusti al preu just. Per això, també cal aprofundir en els mecanismes de coordinació entre les empreses i les diverses administracions públiques implicades.\nDades 2018 del Punt d'Assessorament Energètic (PAE) de Reus\nPersones ateses 553 84%\nAssistents sense recomanacions 59 11%\nAssistents amb recomanacions 494 89%\nNo assisteixen a la cita prèvia 93 17%\nAnul·lacions 13 2%\nTotal cites 659\nCanvi de tarifa 406 73%\nCanvi de potència 112 20%\nCanvi de companyia a mercat regular 282 51%\nTramitar Bo Social 337 69%\nEnllaç web Taula Pobresa Energètica\nImatge reunió Taula de la Pobresa Energètica de Tarragona i Reus 5430.8 KB\nImatge reunió Taula de la Pobresa Energètica de Tarragona i Reus 231.6 KB


Aznar aposta per enfortir les relacions amb els EUA per garantir la pau a Europa\nAznar va defensar l'enfortiment de les relacions entre els Estats Units i Europa com un element bàsic per garantir la pau entre les nacions europees. Segons el president del govern central, que va clausurar els cursos d'estiu European Ideas Network, celebrats a El Escorial, Europa no pot garantir tota sola la seva seguretat i per això necessita un vincle tan fort com sigui possible amb els Estats Units. És més, Aznar va advertir que, si les coses no van bé per als nord-americans a l'Iraq, Europa se'n podria ressentir.\nA la clausura dels cursos d'estiu European Ideas Network, celebrats a El Escorial, el president del govern espanyol va legitimar i propugnar l'enfortiment de les relacions transatlàntiques per tal de mantenir la pau entre les nacions d'Europa. "La meva opinió és que l'aliança amb els EUA és bàsica i, a més, no trobo una alternativa a això", va explicar Aznar, qui va afegir que aquestes relacions no només no són incompatibles amb la construcció europea sinó que a més són possibles gràcies a l'aliança. Europa, segons el president Aznar, no pot mantenir per si mateixa la seva seguretat. En aquesta línia, va criticar que qui veu una relació de subordinació d'Europa vers els EUA se'n recordi de la major expressió de "subordinació" que ha patit Europa quan va esclatar la guerra a Kosovo. Aznar diu que cal l'enfortiment econòmic de la Unió Europea per no "endarrerir-se" respecte als Estats Units i donar exemple així del "bon govern" i del compliment dels seus compromisos. El president defensa el Pacte d'Estabilitat i critica que la Convenció hagi trencat el Tractat de Niza. Europa, segons el president, hauria de convertir-se en la zona econòmica més important del planeta. Continuant amb Europa, Aznar també defensa una major "estabilitat institucional": "si no frenem la tendència d'inventar-nos una, dues o tres europes cada cop que hi ha dificultats en uns o altres països, Europa no guanyarà credibilitat". També va tornar a advocar per la referència a l'herència cristiana a la futura Constitució. En el capítol internacional, el president va afirmar que la debilitat militar europea des de la caiguda del Mur de Berlín produeix més divisió que esperit d'unitat entre les nacions. Quant a l'Iraq, va refusar que els atacs que rep la coalició internacional vinguin d'una resistència iraquiana, sinó que, al seu parer, són atacs terroristes.


Telefónica cobrarà 58 cèntims d'euro pel servei d'identificació de trucades a partir del juliol\nA partir del 10 de juliol, Telefónica aplicarà una quota de 58 cèntims d'euro pel servei d'identificació de trucades, que fins ara oferia de forma gratuïta. La mesura afectarà els clients que no tinguin ADSL o paquets d'ofertes i augmentarà els ingressos de la companyia en desenes de milions d'euros a l'any. Des de la Federació de Consumidors en Acció (FACUA) s'ha denunciat que l'increment suposa una pujada encoberta del 3,6% a la quota d'abonament mensual. FACUA assegura que el cobrament d'aquesta nova tarifa vulnera la legislació sobre protecció als consumidors, ja que milions de clients tenen activada per defecte la identificació de trucades sense que mai no ho hagin sol·licitat.\n11/04/2008 - 14.48 Actualitzat 12/04/2008 - 09.04\nDe la seva banda, la companyia s'ha defensat afirmant que l'increment de la quota només afectarà els clients que no disposin de paquets d'ofertes, com el Dúo o el Trío, tarifes planes de veu o ADSL. A més, Telefónica diu que els clients poden donar-se de baixa trucant al 1004. Sigui com sigui, FACUA assegura que és la companyia la que s'ha d'encarregar de donar de baixa el servei a tots els clients perquè aquests decideixin si desitgen activar-lo i pagar-lo.\nEl cobrament dels 0,58 euros -50 cèntims d'euro més IVA- afectarà una part dels 7,1 milions d'usuaris que no tenen contractats serveis d'ADSL de Telefónica.\nLa quota d'abonament mensual de Telefónica és de 16,21 euros mensuals. Amb el suplement de 0,58 euros, la quota pujaria un 3,6%, que s'afegiria al 2% que ja va pujar el passat mes de gener.


Propostes per aquest estiu: casals i colònies - AFA de CEIP Dolors Monserdà-Santapau (antiga AMPA)\nHome / Actuacions comissions AFA / Propostes per aquest estiu: casals i colònies\n16 marzo, 2016 in Actuacions comissions AFA, Casal d'estiu, Comissió AFA, Comunicacions junta AFA\naquest estiu també tindrem Casals i Colònies d’estiu que organitzem des de l’AFA i que ja us vàrem mig avançar fa uns dies.\nD’aquí a unes setmanes us podrem passar informació més detallada de les activitats, dates, horaris, preus i inscripcions, però ara us en fem cinc cèntims perquè hi pugueu anar pensant i organitzant les agendes.\nCASAL DIVERSTIU: Un casal on el centre d’interès en si mateix és passar un estiu divertit fent tot un seguit d’activitats de lleure, ben diverses i adaptades a diferents edats i nens, educatives i interesants per a tots els gustos i edats. Treballem a partir d’un projecte educatiu basat en els valors.\nLa programació i activitats estàn adaptades a cada grup segons les diferents edats: gimcanes, jocs esportius, jocs de pista i grans aventures, tallers artístics i dinàmics, excursions i sortides, piscina, trobades amb les famílies tots els divendres a la tarda i moltes activitats més!!\nDates: del 27 de juny al 29 de juliol (5 torns/setmanes). Per a nens de P3 a 6è.\nCASAL CAMPUS FÚTBOL- SALA: un casal 100% esportiu, organitzat com un campus de fútbol-sala principalment. Es pretén fomentar l’esport a partir de la pràctica esportiva, els hàbits per un\na vida saludable, la convivència i els valors que en si comporta, amb activitats sempre educatives de diferents tipus.\nLa programació i activitats estàn adaptades segons les edats dels grups: als matins sempre fútbol-sala i a les tardes activitats i pràctica d’altres jocs i esports.\nEs faran partits i campionat d’estiu , excursions i sortides, piscina i festes i tornejos esportius amb tota la família els divendres a la tarda!!\nDates: del 27 de juny al 22 de juliol (4 torns/setmanes). Per a nens de 1er a 6è.\nEls casals s’organitzen amb l’empresa Divers.\nCOLÒNIES D’ESTIU: En els darrers anys des de l’AFA organitzem i coordinem les colònies d’estiu conjuntament amb diferents escoles del districte de Sarrià-Sant Gervasi (Tàber, Orlandai i Nabí) amb l’empresa 7 i Tria, i donem suport en el procés de matriculació i seguiment de l’activitat.\nLa gestió de les colònies la fem a través de l’empresa 7 i Tria. És una proposta totalment lúdica, enfocada per a nens i nenes de P4 a 2n d’ESO, que ha tingut una acceptació molt bona. Estàn homologades per l’Ajuntament de Barcelona i aquest any es fan en una casa de colònies a la Noguera, Cal Petit www.calpetit.net/casacolonies/index.html\nTorn 1: del 4 al 16 de juliol (13 dies). Per a nens i nenes de 1er de primària a 2on d’ESO\nTorn 2: del 4 al 9 de juliol (6 dies). Per a nens i nens deP4 a 2on d´ESO\nTorn 3: del 10 al 16 de juliol (7 dies). Per a nens i nens deP4 a 2on d´ESO\nAprofitem també per infomar-vos que , com fa ja 5 anys, el Club Esportiu Can Caralleu (a on anem a fer piscina), ens reserven 25 places per al seu CASAL D’ESTIU A CAN CARALLEU.\nEl termini de les inscripcions és fins l’11 d’abril. Per inscriure’s cal tenir en compte que:\nSón per famílies no sòcies, ja que els socis tenen una altra via per inscriure’s.\nLes famílies interessades s’han d’apuntar a l’escola abans del dijous 31 de març a les 18.00. Si s’apunten més de 25 nens i nenes, s’assignaran les places per sorteig.\nPer apuntar-se pots enviar un mail a: extraescolarsdms@gmail.com o bé al despatx de l’AFA (extraescolars) totes les tardes de dilluns a divendres de 16.30 a 18.00 ( us atendrà l’Albert)\nDades necessàries: nom nen/a , nom persona de contacte, adreça electrònica i telèfon de contacte.\nEl divendres 1 d’abril es notificarà a la persona de contacte si tenen places o no i fins al dijous 7 d’abril hi haurà la documentació a la secretaria de l’escola perquè la passeu a buscar i tindreu fins el dia al 11 per retornar-ho complimentat amb el resguard de pagament.\nSi tenu algún dubte dels casals de Can Caralleu, podeu adreçar-vos via mail a extraescolarsdms@gmail.com i per a més info: http://www.cancaralleu.cat/cancaralleu/activitats-estiu/Esplais%20i%20campus/joves/can%20caralleu\nComissió Casal i Colònies d’estiu, Comissió Extraescolars i Junta AFA