La història d'Orsay sembla l'estació de tren de Haydarpaşa | RayHaber | Ferrocarril | Carretera | telefèric\nIniciEL MÓNEUROPEA33 FrançaLa història d'Orsay sembla l'estació de tren de Haydarpaşa\nLevent Elmastaş 33 França, EUROPEA, EL MÓN, FERROCARRIL, GENERAL, TÍTOL 0\nOrsayin story sembla una garina de Haydarpasa\nLa història d’Orsay s’assembla a l’estació de tren de Haydarpaşa: 1939 és un edifici inútil que ha perdut el seu caràcter d’estació perquè no és adequat per a trens llargs. A 1970, pensen en enderrocar l'edifici i construir un hotel. Quan els parisencs s’oposen, el govern decideix convertir l’edifici en un museu a 1977. Inaugurat a 1986, l'Orsay Museum 32 ha acollit més d'un milió de visitants 93 cada any.\nParet de diarisde Melishan Devrim; El museu d’Orsay és una de les adreces més visitades de París, no només pel que fa a la seva col·lecció, sinó també perquè és una obra d’art. Quan el palau d’Orsay (Palais d’Orsay), construït durant el període de Napoleó, va ser incendiat durant la comuna de París 1810, es va construir un gran edifici de l’estació al lloc del palau. L’obertura de l’edifici de l’estació va coincidir amb l’obertura de l’exposició universal 1871 Paris, i el punt d’arribada dels convidats que arribaven de l’estranger va ser l’estació de París Orsay. L’edifici de l’estació de metre 1900 era l’edifici més “industrial” d’aquella època en termes de 175 milers de tones de metall, però tota l’estructura metàl·lica s’amagava darrere d’una façana de pedra ornamentada per combinar el Louvre. L'edifici de l'estació, que ha estat funcionant durant gairebé l'any 12 durant tot l'any, ha perdut la seva funció arran de la introducció de trens més llargs a 40.\nEls francesos es van interessar seriosament per què poguessin fer amb la cultura i l’art que van tenir després de la guerra 2.World. Per primera vegada, sota la presidència de Charles de Gaulle, es va constituir el Ministeri de Cultura. André Malraux, el primer nomenat per aquest ministeri, va ser un historiador de l'art, especialment interessat en el camp de la psicologia de l'art. Tot i que no es va produir cap desenvolupament notable durant el període de Malraux, que va exercir el primer ministre de cultura del país entre 1959-1969, els parisencs sempre van ser molt forts a l’hora de protegir la seva ciutat.\nL’estació d’Orsay, que no s’utilitza des de 1939, es trobava directament davant del Louvre, al cor de la ciutat. El nou govern, preocupat pel fet que un edifici al centre de la ciutat hagi estat disfuncional, ha permès l'enderroc de l'edifici de l'estació de 1970 i el va substituir per un hotel d'estil modernista. Jacques Duhamel, el ministre de cultura després de Malraux, que va dirigir aquesta decisió, va dirigir la política cultural del govern cap al centralisme. Va adoptar una política de dissolució de les cultures minoritàries en una cultura nacional comuna. Duhamel, que va aconseguir transferir el pressupost assignat a les administracions locals al seu ministeri, va perdre el seu lloc a 1973 i es va produir un canvi en la política cultural de França, evitant així el col·lapse del tren d'Orsay.\nCONSTRUCCIÓ DE MUSEU AUDITIVA CIVILES\nA 1977, es va decidir convertir l’edifici de l’estació en museu. A la 1975, la direcció del museu francès va fer aquest suggeriment i tenia com a objectiu convertir aquesta zona en una zona museística, entre el Louvre i el Museu Nacional d’Art Modern del Centre Georges Pompidou. 1978 va rebre una comissió civil per supervisar la conversió de l’edifici, que va rebre el estatus de monument històric, al museu, i el museu va ser inaugurat per François Mitterrand, president de l’època.\nMUSEU COM A INSTITUCIÓ D'ESTATS AUTOMOTTICS\nEl canvi en la política cultural de França ha contribuït molt a l'economia nacional. A la 1990, els museus del Palau del Louvre i Versailles van ser declarats “institucions estatals autònomes” i es va permetre a aquests museus crear els seus propis pressupostos i utilitzar els seus propis ingressos. A les 2000s, es van oferir diversos incentius, com ara reduccions d’impostos, a institucions del sector privat que financen museus nacionals. Durant el ministeri de l'historiador de l'art Malraux, la indústria cultural, que només va contribuir 0.39 a l'economia del país, va assolir un volum de 1981 mil milions de francs en 2,6 i 1993 mil milions en 13,8. Avui, l’import de la renda cultural francesa 7,3 mil milions d’euros.\nFER MUSEUS SENSE PERDRE ARQUITECTURA GAR\nDurant la conversió de l’estació de tren d’Orsay en museu, es van deixar els principals elements arquitectònics que es van convertir en la firma de l’edifici tal i com eren. Sostres coberts de vidre, grans sales amb sostres alts, rellotges monumentals a l’estació i finestres en forma de rellotge es van transformar en museu sense perdre res de l’arquitectura del segle 19. Tenint en compte que l'edifici és del segle 19, el museu de quatre plantes es va traslladar tantes pintures i escultures com 1848 produïdes després de 1914 i abans de 2000, i el museu Orsay es va convertir en un museu de l'impressionisme. 600.yüzyıl estàtues es troben a la sala principal de l'estació i mobles i fotografies de l'època s'exposen al museu. Les obres més impressionistes més famoses es troben a la planta superior. Els rellotges monumentals de les finestres del museu d’Orsay són la zona preferida pels turistes per fer fotografies.\nEl museu Orsay, que ha sofert dos anys de restauració extensa a 2011, amb un cost de $ 27 milions de dòlars, acull més de 3 milions de visitants cada any. En la darrera restauració, es va aplicar un enfocament pintant les parets en colors pastel en harmonia amb les pintures i revelant els colors de les pintures. Més d’un milió de persones han visitat el museu des de la seva obertura a 1986. El museu, que inclou obres dels més famosos mestres francesos com Edouard Manet, Gustave Courbet, Vincent Van Gogh, Renoir i Rodin, també acull exposicions temporals per ampliar la seva col·lecció. Dins del museu hi ha un auditori i una sala de cinema.\nCom a institució estatal autònoma, diguem-ne museus a l'estació de tren de Haydarpaşa en termes de deixar els museus a la gestió d'experts i portar els edificis del segle 19 al país amb noves funcions.\nHistòria de l'estació de ferrocarril de Haydarpaşa, història de la construcció i Haydar ...\nLa solidaritat de Haydarpaşa a la setmana de les accions de la 300 ...\nEl metro més llarg de Nova York\nLa història del ferrocarril perdut transportant armes a Anatòlia ...\nLa història dels carrils renovats per a Abdülhamid Han


Petit assaig sobre els diversos models festius catalans actuals al Principat | Bienve Moya\nPetit assaig sobre els diversos models festius catalans actuals al Principat\nPilar de la colla de Vilafranca, a la plaça de Vilanova i la Geltrú\nEl territori català del Principat no presenta un sol i únic patró festiu, sinó, què com és lògic, per la seva formació al llarg de la història s’hi poden observar diversos models festius. Models que han anat canviant i evolucionant al llarg dels segles i sobretot en els darrers trenta anys, des de la dècada dels setanta cap aquí. Aquest últim procés l’ha marcat, no cal dir-ho, l’aconseguiment de la democràcia com a sistema polític, i amb ella, la possibilitat de retornar la cultura popular a l’espai públic (segrestat pel franquisme durant quatre llargues dècades), espai essencial per a el seu desenvolupament i evolució.\nAvui (abusant d’un cert esquematisme a què ens obliga la necessitat de l’espai) hom pot apreciar dins el territori del Principat unes “illes” amb el seu model festiu més o menys consolidat.:\n1/ la festa als Pirineus: Olot, Cardona, Berga, Solsona. La Festa en aquestes ciutats i àrees d’influència es basa en la participació d’una comparseria (gegants, nans, cavallets, etc) amb la seva evolució i seguici força protocol·laritzat i socialitzat (per ser membre de les colles de portadors, cal passar llargues etapes d’aprenentage), molt apreciat pels ciutadans. Entre aquests actes, la festa consisteix en l’organització de colles de joves que visiten, amb gran regularitat i “protocol” cellers, bars i locals, on la consumició d’espirituosos és la norma, sovint abusiva. En algunes ciutats, com a Cardona (i fins fa poc a Olot) la festa no es feia sense bous al carrer. Avui, aquest aspecte ha decaigut.\n2/ La festa al Gironès, Empordà,la Selva. Lafesta, en la majoria de poblacions d’aquest territori ve marcada per les “ballades” de sardanes i danses ritualitzades: Dansa de Campdevànol, de Castellterçol, etc. Ha assumit una part del model pirinenc, la formació de colles o penyes, i d’instal·lació d’espai per a joves, les barraques. Girona ha recuperat, donant-li molta importància, els elements de la comparseria: gegants, etc.\n3/ La Festa al Barcelonès (o àrea metropolitana). Actualment la festa per excel·lència en aquest àmbit és un mirall de la Mercè de Barcelona. Però la Mercè actual, reestructurada els anys vuitanta, va adoptar el model del Camp de Tarragona. Als anys vint del segle passat, amb la Mercè es va crear el model de Festa major que vam conèixer fins la dècada dels seixanta.\n4/ la Festa al Camp de Tarragona i el Penedès/Garraf. El model del Camp de Tarragona i el Penedès/Garraf és bàsicament una festa que partint del vell model de la festa del patró o patrona de la vila, incorporà els rics elements de comparseria del Corpus, a la processó religiosa, la qual anà convertint-se en seguici o cercavila espectacular amb la participació de una gran múnió de “balls” (danses) i altres exercicis amb estructures escèniques i coreogràfiques: bastons, cercolets, panderos, cavallets, moixigangues, dracs, mulasses, diables, i un llarguíssim etc. Incorporà també, com ho feu la Mercè als anys vint) els exercicis i diversions modernes: esports (sobretot futbol i ciclisme), el cinema i la les altres arts visuals. L’estructura festiva d’aquest model és la següent (amb lleugeres variacions locals): Vigilia, tronada, o dispar de morterets anunciant el començament dela Festa. Lecturade Pregó de la festa; Nit: castell de focs artificials. Després, revetlles. Dia del patró o patrona, de bon matí:“Matinades” amb músics per despertar els veïns, sobretot grallers; processó o cercavila d’anada a Ofici religiós amb tots els components del seguici, més les autoritats municipals. Migdia: castells a la plaça i exhibició dels exercicis de balls participants del cercavila. Vespre, ofrena o vot del poble, amb la consegüent processó o cercavila dels exercicis i balls del seguici. Segons la importància de la vila, aquesta seqüència pot durar, la vigília i el dia de la patrona, o patró, o dos o tres dies més. Cal tenir en compte que en aquestes processons o cercaviles hi poden participar de dues-centes a cinc-centes, persones (la gran majoria joves)\n5/ la Festa a les terres de l’Ebre. La festa a l’Ebre, no es concep sense els bous, les bandes de música ila jota. Elsbous tant poden fer-se al migdia com ala nit. Almigdia o la tarda, es fan bous al carrer, el bou capllaçat, o ensogat. A la nit el bou embolat. Els matins i migdia, sovint l’omplen regates d’embarcacions tradicionals, o modernes, a la mar o al riu, i jocs, entre els quals el del pal ensabonat (una cucanya estesa sobre el riu o el moll), i l’amollada a l’aigua d’ànecs o altre aviram, darrera els quals es tiren els joves. La tarda sol estar amenitzada amb música, sobretot de les diverses bandes comarcals o forasteres. La tarda i vespre també és el moment per dedicar a la jota, ballada a la plaça, o al cant improvisat pels versadors.\nLa festa en algunes ciutats mitjanes importants: Mataró, Manresa, Terrassa i alguna altra ciutat catalana, en l’actualitat han assumit el model festiu del Camp i el Penedès/Garraf.\nA principis dels vuitanta, la població de Granollers habita abandonat la seva festa, Un sector molt dinàmic de la població, sobretot relacionats amb el món de l’escena, conscients de la importància de la festa per a l’estructuració social d’una ciutat van assumir l’encàrrec de recrear-la i prenent com a premissa que tota activitat humana necessita d’un element de competència, a partir d’una vella notícia local estructuraren el model què avui coneixem com la competència entre dos sectors de la població identificats en dos colors, els blaus i els blancs, els quals competeixen cada any al pavelló d’esports (representats cada un dels colors per una persona, un rajoler) en un concurs de veure qui fa més maons en un temps determinat. La creació és totalment nova, parteix, però, de fer identificar els ciutadans amb un element senzill i visible: un color, blau o blanc. (extratracte d’un treball en construcció, més ampli)\n2 thoughts on “Petit assaig sobre els diversos models festius catalans actuals al Principat”\nmontserrat comas on Juliol 4, 2012 a les 12:06 pm said:\nbienve on Juliol 13, 2012 a les 3:58 pm said:\nAixò és el què estic intentant de fer ara. Gràcies per donar-me ànim. Tots hem de seguir, però, eh!


Una exposició al Museu de Reus permet conèixer la història de la ciutat al llarg dels segles | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nLa mostra es podrà veure des d'aquest dijous, 17 de maig, fins a l'any vinent\n16 de Maig de 2018, per Josep Gallofré\nEl director del Museu de Reus, Marc Ferran, fa una explicació de l'exposició\nExplorar la història de la ciutat i conèixer els diversos aspectes que han fet créixer i han condicionat Reus al llarg dels segles. Aquest és el concepte de l'exposició que es podrà veure a partir d'aquest dijous, 17 de maig, sota el nom 'Coses de Reus'. La mostra, que serà visitable durant tot un any, fa un recorregut per grans àmbits -transport, economia, aigua, energia, defensa i salut- que han condicionat la vida de les persones i el desenvolupament urbà.\n"L'exposició permet explicar la història de Reus i fer un recorregut de què som actualment amb una visió al passat", ha comentat el director del Museu de Reus, Marc Ferran. A l'exposició s'hi poden veure objectes que habitualment es mantenen a les sales de reserva, com pedres d'antics edificis o estris de la vida quotidiana. A més, inclou una gran quantitat d'imatges per ubicar al visitant en el passat i inclou elements com la primera pedra del canal de Reus a Salou, antigues fonts, el Jueu del Raval o estris per a la il·luminació, entre d'altres. En aquest sentit, Ferran ha destacat els elements relacionats amb la indústria de l'aiguardent, el tèxtil i el comerç, que van ser "elements clau dins de l'estructura de la ciutat i que vam permetre que fos una de les més importants de Catalunya".\nEl Museu de Reus és conscient que manquen altres elements de la història de la ciutat en la mostra, però argumenten que aquests poden ser objecte d'altres exposicions o activitats. 'Coses de Reus' pretén aproximar-se a la història de la ciutat i, per aquest motiu, es faran visites als centres educatius, tallers, activitats i rutes guiades.\n'Coses de Reus' es podrà veure del 17 de maig de 2018 al 25 de maig de l'any vinent. La mostra estarà oberta de dimarts a dissabte, de 10 del matí a 2 del migdia i de 5 a 8 de la tarda.


Dones i Cavalls - Equinoterapia - Mas Alba\nEmbaràs i cavalls\nPERQUÈ ACTIVITAT AMB CAVALLS I DONES EMBARASSADES A EQUINOTERÀPIA GIRONA MAS ALBA?\nEquinoterapia Girona i el seu entorn ens brinden l’oportunitat de poder estar en plena naturalesa. Ens envolten els sons del cant dels ocells, dels cavalls pasturant i les aromes de cada estació de l’any.\nTot això és molt important a l’hora d’escoltar el propi cos, les sensacions físiques i emocionals.\nPERQUÈ EMBARÀS I CAVALLS?\nEls cavalls ens ofereixen la possibilitat de treballar la nostra coherència en el moment en el qual estem. No se’ls pot enganyar, per exemple, amb una tranquil·litat aparent si, interiorment, estem nervioses. Això, durant els mesos d’embaràs igual que durant tota la vida, és important pel nostre equilibri emocional i mental. Totes les energies, tant de benestar o malestar, les nota el bebè mentre es troba dins de la panxa i creix amb elles. D’aquesta manera, amb els cavalls i des d’una activitat compartida entre la mare i el fill/a, es gaudeix i es viu en el moment present, l’Aquí i Ara, perquè posteriorment en la nostra relació amb la criatura ja tinguem ben assentada l’habilitat de presència.\nA més a més, muntar a cavall al pas ens dóna la increïble possibilitat (que no trobem en cap altre sistema) de mobilitzar la pelvis i els malucs mitjançant un moviment tridimensional equivalent a la marxa humana. Es tracta d’un moviment suau, harmònic i rítmic. Ens convida a preparar el part, donar consciència a allò que pot venir i gaudir del moviment passiu que equival a un massatge a la zona pèlvica i lumbar.\nQUINS BENEFICIS S‘OBTENEN DE LA MUNTA SUAU DURANT L’EMBARAS, EL PART I EL POST-PART?\nPer una banda, el ritme i la tranquil·litat del cavall durant la sessió facilita l’aprenentatge de tècniques de respiració que ajuden a regular la freqüència cardíaca de la mare i el bebè, tan important per la regulació del seu sistema nerviós. El moviment tridimensional es podria descriure com el símbol de l’infinit que mou les energies del centre del cos que es transmeten a l’interior de l’úter on el bebè es troba en un suau balanceig. Tot això ajuda a la mare i al bebè a sentir l’equilibri, el ball, el ritme que hi ha entre els dos, fomentant així el vincle i el sentiment de benestar compartit. La munta suau relaxa la musculatura de la zona pèlvica, i la posició amb les cames obertes i el contacte per pressió a la zona del perineu estimula i facilita la informació i la propiocepció de la zona per on sortirà el bebè més endavant. D’aquesta manera ajudem el procés del part a fluir amb més saviesa. Un gran benefici pel bebè. Tot plegat també ens facilitarà una bona i ràpida recuperació del sol pèlvic després del part.\nDesprés d’una primera entrevista el primer pas és conèixer els cavalls i l’entorn, i un cop establert el contacte ja és el moment de començar a gaudir de l’experiència. La confiança i la seguretat són aspectes claus per a poder sentir tots els beneficis que ens ofereix la munta, i per això la sessió la porten a terme dos professionals. Una persona se centra en el maneig del cavall i l’altra acompanya el procés de la dona. La sessió dura aproximadament una hora.\nLa quantitat de sessions que poden convenir durant els mesos d’embaràs dependrà de cada persona i de l’estat de l’embaràs. El contacte amb la natura i un animal tan especial com el cavall sempre és pura salut!\nNosaltres considerem que es pot gaudir de l’entorn i l’ambient dels cavalls des del primer dia de l’embaràs. Muntar a cavall es pot començar a partir del segon trimestre sempre que l’embaràs avanci amb normalitat.\nPer qualsevol dubte o inquietud que tinguis, no dubtis a posar-te en contacte amb nosaltres i en parlem.


Apartment de Miromesnil - 4 adults París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment de Miromesnil - 4 adults\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Apartment de Miromesnil - 4 adults es troba a la zona de 08. Champs Elysées de la ciutat de París. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartment de Miromesnil - 4 adults, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment de Miromesnil - 4 adults la base perfecta per a gaudir de la seva estada a París.\nCal que informeu el Apartment de Miromesnil - 4 adults de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


La col·lecció conscient h & canviss aw19 celebra 10 anys compromesos amb la sostenibilitat | inclusaodiferente.net\nL’última col·lecció conscient d’H & M celebra els seus deu anys compromesos amb la sostenibilitat\nLa moda sostenible pot ser una paraula de moda en aquest moment, però una cadena de carrer elevat la va promoure molt abans que la resta de la indústria es va atrapar.\nH&M, que acaba de llançar la seva desena col·lecció Conscient Exclusive, és una de les primeres etiquetes de carrer que realment participen en el subministrament de teixits sostenibles.\nEls vestits adornats, els detalls de les espatlles i els vestits monocromes són característiques principals de la col·lecció H&M Conscious AW19, que es llançarà el 26 de setembre.\nPortades de revistes glamour\nLa nova col·lecció, que està plena de peces d’heroi marró, negre, blanc i marí fabricades amb llautó reciclat, cotó residual i zinc reciclat TENCEL, marca els deu anys que H&M aposta per la sostenibilitat. Una vegada més, la col·lecció Conscient demostra que la moda pot ser ecològica.\n“Els punts de partida de la col·lecció AW19 Conscious Exclusive eren misterioses pilotes de mascarada que van tenir lloc als anys seixanta. Estàvem pensant en esdeveniments enlluernadors, únics en els quals l’anticipació de l’acumulació no fa més que agradar ”, diu Ella Soccorsi, dissenyadora de H&M, sobre la nova gamma.\nLa col·lecció conscient d’H & M ha estat al capdavant de la conversa sostenible sobre moda de carrer des de fa uns quants anys i les cases de moda de luxe segueixen el seu lideratge. De fet, recentment, Gucci va anunciar que neutralitzarà el carboni i Burberry fa canvis importants cap a ser més sostenible.\n'És vital que H&M segueixi pressionant els límits de la moda orientada al futur, demostrant al món que el glamour i la sostenibilitat van de la mà', va dir Ann-Sofie Johansson, assessora creativa de H&M.\nbalayage de cendres fosques\nSi no en podeu treure prou amb el tema dels anys seixanta, mireu la col·lecció de H&M amb el dissenyador Richard Allan, que es va llançar el mes passat.\nLa col·lecció de Valentine de LUSH és aquí, per tant, qui necessita una data?


Jordi Alba: «És el meu millor moment» - Empordà\nJordi Alba: «És el meu millor moment»\nDembélé no s'entrena amb el grup i és dubtós per jugar contra el Lió el dia que el lateral firma la renovació\nJordi Mestre i Jordi Alba. alejandro garcia/efe\nEl defensa del Barcelona Jordi Alba va dir ahir que la seva renovació, fins al 30 de juny del 2024, arriba en «el millor moment» de la seva carrera i que amb aquesta es compleix «el somni» de seguir vinculat al conjunt blaugrana.\n«Gràcies a la meva dona i al meu fill, tinc una estabilitat emocional tremenda, em sento ple en tots els aspectes de la meva vida i això es reflecteix en el terreny de joc. Ara, em cuido molt més que abans, he madurat molt com a futbolista i com a persona i, a punt de complir 30 anys, em sento en el millor moment de la meva carrera», va assegurar durant l'acte de renovació.\nAlba va recordar que va estar 8 anys al planter blaugrana i que, si compleix el seu nou contracte, completarà 12 temporades més com a professional defensant la samarreta del Barça. «Farà 20 anys que soc a la que considero casa meva», va dir, orgullós.\nEl lateral, que tindrà una clàusula de rescissió de 500 milions d'euros, va afegir que ahir era un dia «molt emotiu i especial», perquè la seva màxima il·lusió sempre va ser triomfar al Barcelona, fins i tot quan va haver d'anar-se'n al València: «Llavors vaig dir als meus agents que, si sorgia la possibilitat de tornar, no escoltessin altres ofertes».\nAl camp, la seva connexió amb l'estrella de l'equip, el davanter Leo Messi, és especial. Per això Jordi Alba confia que una de les pròximes renovacions que faci el club sigui la de l'astre argentí. «Tant de bo que en Leo es quedi, almenys, fins al temps que hi sigui jo, perquè el gaudiré moltíssim. Qualsevol s'entén amb ell. Et fa molt millor jugador», va dir. Gairebé tan exultant com el lateral blaugrana estava Jordi Mestre, el vicepresident del club responsable de l'àrea esportiva que el va acompanyar durant l'acte i que va qualificar Alba com «el millor lateral esquerre del món».\nDembélé no s'entrena\nLa plantilla del Barça va fer ahir el primer entrenament setmanal per preparar el partit de demà de la Lliga de Campions contra el Lió (0-0 a l'anada), una sessió de recuperació amb la presència d'alguns jugadors del filial i sense Dembélé. El francés es va sotmetre a proves mèdiques després del partit de dissabte contra el Rayo que van determinar l'existència d'una «petita elongació en el bíceps femoral de la cuixa esquerra» que el fa ser dubte per demà. Tres jugadors del filial -Dani Morer, Jorge Cuenca i Oriol Busquets- van treballar amb el primer equip.\n4 Alumnes de Llers i d’Agullana alliberen dos astors per afavorir la biodiversitat de la Garrotxa d’Empordà i els Aspres


Cicle de conferències sobre “Medi ambient i salut humana” - ICTA - Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals\nICTA > Notícies i activitats > Notícies > Cicle de conferències sobre “Medi ambient i salut humana”\nUn total de 9 jornades en què es tractarà com la biogeografia, els espais naturals protegits, la química del bosc, les ciutats, la fauna, la microbiologia humana i ambiental, i la demografia poden tenir efectes sobre la salut humana.\nAquest cicle es concep amb la finalitat d'abordar, d'una forma amena, rigorosa i entenedora, aquestes diverses temàtiques que comprenen l'actualitat científica del país. El format del cicle constarà de la presentació i posterior contraposició de diferents perspectives científiques de la mà de científics de renom i de joves investigadors que focalitzen la seva recerca emergent en l'estudi de les possibles interaccions entre el medi ambient i la salut humana.\nLes sessions tindran lloc un dilluns o dimecres al mes, de 18:30 a 20:30 hores, al Palau Macaya (Passeig de Sant Joan, 108, 08037 Barcelona).\nL'accés és gratuït però és convenient reservar la teva entrada al link: https://obrasociallacaixa.org/ca/centros/palau-macaya/club-de-roma/salud-y-medio-ambiente\nPrimera jornada: Introducció al medi ambient i la salut humana\nPonent 1 (20min): Martí Boada, ICTA-UAB.\nPonent 2 (20min): Josep Maria Antó, ISGlobal.\nDiàleg amb el moderador/a (20min)\nTorn obert de preguntes al públic (30min)\nData: dilluns 15 d’octubre 2018 de 18.30 – 20.30h\nSegona jornada: Biogeografia i salut, models aplicats a escala territorial\nPonent 1 (20min): Joaquim Zaldo, ICTA-UAB.\nPonent 2 (20min): Lluis Alsedà, CRM.\nData: dilluns 5 de novembre 2018 de 18.30 – 20.30h\nTercera jornada: Ingredients del bosc. Aspectes positius i negatius\nPonent 1 (15min): Albert Bach, ICTA-UAB.\nPonent 2 (15min): Jordina Belmonte, UAB.\nPonent 3: (15min) Jordi Vayreda, CREAF.\nDiàleg amb el moderador/a (15min)\nData: dilluns 3 de desembre 2018 de 18.30 – 20.30h\nQuarta jornada: Espais naturals protegits i salut. Ús i abús\nPonent 1 (20min): Teresa Romanillos, Hospital de Sant Celoni i ICTA-UAB.\nPonent 2 (20min): Carles Castells, DIBA.\nData: dimecres 16 de gener 2019 de 18.30 – 20.30h\nCinquena jornada: Ciutats i salut\nPonent 1 (20min): Pablo Knobel, ICTA-UAB.\nPonent 2 (20min): Jordi Sunyé, ISGlobal.\nDiàleg amb moderador/a (20min)\nData: dimecres 27 de febrer 2019 de 18.30h-20.30h\nSisena jornada: Fauna i salut\nPonent 1 (20min): Roser Maneja, ICTA-UAB.\nPonent 2 (20min): Jordi Serra-Cobo, UB.\nData: dimecres 27 de març 2019 de 18.30h-20.30h\nSetena jornada: Microbiologia humana i ambiental\nPonent 1 (20min): Mari Àngels Calvo, UAB.\nPonent 2 (20min): Roger Paredes, IrsiCaixa.\nData: dimecres 17 d’abril 2019 de 18.30h-20.30h\nVuitena jornada: Demografia, mobilitat i salut\nPonent 1 (20min): Carme Miralles, UAB.\nPonent 2 (20min): Marc Costa, Fundació del Món Rural.\nData: dimecres 15 de maig 2019 de 18.30h-20.30h\nNovena jornada: Ponència magistral\nPonent 1 (60min): Dr. Mathew White\nData: dimecres 12 de juny 2019 de 18.30h-20.30h


Col·laboració XVII Obrador d'Estiu Sala Beckett - IEB - Arts Escèniques | IEBaleàrics\nCol·laboració XVII Obrador d'Estiu Sala Beckett - IEB\nL'Institut d’Estudis Baleàrics (IEB) donarà suport a 10 professionals balears de l’àmbit de la dramatúrgia, la direcció i la interpretació per participar a la XVII edició de l'Obrador d'Estiu de la Sala Beckett/Obrador Internacional de Dramatúrgia.\nL’IEB seleccionarà els alumnes que rebran suport en funció del currículum i de les característiques de cada un dels cursos.\nPer optar-hi, els professionals interessants han d’emplenar el següent formulari (actiu fins dia 1 de juny):\nLa informació completa dels cursos de la Sala Beckett és a la seva pàgina web.\nEnguany, l'oferta de cursos de dramatúrgia i d'interpretació de l’Obrador d’Estiu combina oferta presencial i en línia.\nEl XVII Obrador d’Estiu s’inicia el proper 10 de juliol de 2022.\nLa Sala Beckett és un dels centres més destacats a Europa en l'àmbit de la creació escènica contemporània; un espai de creació, formació i experimentació teatral, dedicat especialment a la promoció de la dramatúrgia contemporània i la difusió de l’autoria teatral catalana.\nLa col·laboració entre l’IEB i la Sala Beckett en aquest camp es va iniciar el 2016.


El curs escolar comença amb més alumnat al Baix Llobregat – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 12 de setembre de 2019 a les 7:00 0 492 Visites\nTres instituts han fet millores mentre que dos més s’implementen nous ensenyaments\nUna de les dates assenyalades a les llars de la comarca és el 12 de setembre, l’inici del curs escolar 2019-2020. S’obre amb un augment d’un 0,5% de l’alumnat al Baix Llobregat, però continua disminuint el nombre d’infants matriculats en educació infantil. La comarca registra 836 infants menys matriculats en educació infantil (0 a 5 anys).\nSegons dades del Consell Comarcal del Baix Llobregat, per vuitè any consecutiu, l’alumnat matriculat en cicles formatius (10.174) supera al de Batxillerat (9.794) i un 7,3% de l’alumnat és estranger. Pel que fa als docents, augmenta un 4,3% respecte el curs 2017-2018.\nDes del Departament d’Ensenyament de la Generalitat, s’indica que aquest curs hi ha hagut millores en diversos centres escolars de la comarca. És el cas de l’Institut Creu de Saba (Olesa), l’Institut Voltrera (Abrera) i l’Institut Montserrat Colomer (Sant Esteve). L’Institut El Palau (Sant Andreu) implementarà un nou cicle formatiu i l‘Institut El Cairat (Esparreguera), un programa de formació i inserció. També els ajuntaments han fet obres i millores en diversos centres d’infantil i primària durant l’estiu.\nAmpliarem aquesta informació d’inici de curs amb les dades concretes de cada municipi.\nFotografia: Un grup d’infants en una dels centres educatius de Martorell, el curs passat [Ajuntament]\nCategoria: Abrera, Castellví de Rosanes, Collbató, Cultura, Esparreguera, Martorell, Olesa de Montserrat, Sant Andreu de la Barca, Sant Esteve Sesrovires, Societat


L’Ajuntament ofereix ajudes per fer front a l’IBI a les persones amb escassa capacitat econòmica - Ajuntament de Rubí\nL’Ajuntament ofereix ajudes per fer front a l’IBI a les persones amb escassa capacitat econòmica\nL’Ajuntament ofereix ajudes per fer front a l’IBI a les persones amb escassa capacitat econòmica Enguany s’ha mantingut la universalització dels ajuts i s’han incorporat diversos canvis a les bases per arribar a un major nombre de rubinencs i rubinenques https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019ajuntament-ofereix-ajudes-per-fer-front-a-l2019ibi-a-les-persones-amb-escassa-capacitat-economica https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/l2019ajuntament-ofereix-ajudes-per-fer-front-a-l2019ibi-a-les-persones-amb-escassa-capacitat-economica/@@images/image/preview\nEnguany s’ha mantingut la universalització dels ajuts i s’han incorporat diversos canvis a les bases per arribar a un major nombre de rubinencs i rubinenques\nAna María Martínez i Moisés Rodríguez, durant la presentació de les bases d’aquests ajuts (foto: Localpres)\nL’alcaldessa de Rubí, Ana María Martínez, i el regidor de l’Àrea de Serveis Centrals, Moisés Rodríguez, han presentat aquest dilluns les bases reguladores dels ajuts econòmics dirigits a persones amb escassa capacitat econòmica que estiguin gravades per l’Impost sobre béns immobles (IBI). L’objectiu d’aquestes ajudes és mitigar la repercussió que aquest impost pot tenir en les economies domèstiques d’aquests rubinencs i rubinenques.\n“Des de l’inici del mandat hem incidit molt en una de les nostres línies prioritàries de treball: el suport a persones i famílies amb majors necessitats. Amb aquests ajuts pretenem acompanyar la ciutadania a l’hora de fer front a aquest impost, que tot i que és imprescindible pel pressupost municipal, suposa una dificultat per aquelles famílies més vulnerables”, ha explicat l’alcaldessa. Ana María Martínez ha agraït la voluntat de consens de totes les forces: “A partir del treball que es va fer en el marc de la Comissió de tarifació social i fruit de l’acord i de la negociació amb la resta de grups es van poder aprovar inicialment aquestes bases per unanimitat. Vull agrair-los la voluntat de negociar i de consensuar i l’esforç per arribar a un acord”.\nLes ajudes preveuen sufragar fins el 50% del rebut de l’IBI i fins a un límit de 250 euros. Enguany es manté la universalització dels ajuts que es va impulsar l’any passat, per la qual cosa no caldrà formar part de cap col·lectiu específic ─persones grans, aturats, famílies monoparentals o nombroses, etc─ per poder-hi accedir.\nA més, en aquesta nova convocatòria s’han inclòs canvis destacats a les bases per intentar arribar a un nombre més gran de rubinencs i rubinenques. Així, es podrà accedir a aquestes ajudes tot i constar com a propietari d’una altra finca, sempre que aquesta hagi estat adquirida per herència familiar de primer grau i les persones que hi visquin també siguin familiars de primer grau. També s’han establert diferents trams d’ingressos a l’hora d’atorgar les ajudes, amb l’objectiu d’abastar un major nombre de beneficiaris. “Hem introduït aquest canvi per evitar que persones o famílies que estan tocant el límit puguin quedar excloses de l’ajut. Els trams permetran ampliar el nombre de persones que poden acollir-se a aquestes ajudes”, ha assegurat Martínez.\nL’any passat es van atorgar ajudes per valor de 91.644 euros. Un total de 548 famílies es van poder acollir a algun tipus de rebaixa de l’IBI.\nEstar empadronat a la ciutat, a l’habitatge pel que se sol·licita l’ajuda, amb una antiguitat mínima d’un any\nLes bases reguladores d’aquests ajuts es van aprovar de manera inicial i per unanimitat al Ple ordinari del passat dijous. Ara s’ha obert el període per presentar al·legacions, després del qual les bases quedaran aprovades de manera definitiva.


Covid-19. Llegeix el meu missatge. – Bitàcoras.\nCosas que me gustan, covid-19, Humor Negro.\nCovid-19. Llegeix el meu missatge.\nPublicat per Al Fenici on Juny 21, 2020\nDesde fa ja alguns dies no paro de rebre anuncis de mascaretes reutilitzables amb missatges: “Pit i collons”, “que arda el patriarcado”, “fora Almendralians de Alella” (aquesta segur que la patrocina el #nowifi4bernie), “Me gusta la costura” (no la compro ni loco) o simplement “viva españa y la guardia civil”; aquestes dos últimes te les pots comprar juntes separades amb rojigualda o amb el logo dels picoletos.\nNo penseu que hauríem de aprofitar les mascaretes d’aquesta nova realitat per enviar missatges subliminals a la gent: si t’aixeques de mal humor te’n poses una que posi: “si me hablas te pego un tiro en la pierna”. Si t’aixeques amb ganes de traca, un “kiss me please”. Si el que vols és que cada dia sigui dijous, “toca’t els Ous” i així tenir un miler de mascaretes al costat d’on guardem els tangues leopardo amb un missatge personalitzat.\nCrec que un gran negoci seria trobar un teixit que ademés de ser rentable, s’hi pogués escriure i borrar coses durant el dia: si vas a una entrevista de feina et poses quan entres “pofavó dame el curro” i a mitja entrevista si veus que no va bé pots canviar el missatge per un “sé donde vives y a que col·legio van tus hijos”, i tu a continuar parlant com si rès, però el missatge és allà. Serien com les samarretes dels ejaculadors precoços de la CUP però en format més ràpid i sense haver de anar tot el dia amb una bosseta del lidl a la ma.\nTambé ens hauríem de fer unes insercions cutaneas de belcro a dreta i esquerra que podrien anar dissimulades amb les patilles els tios, i les portugueses. La resta no sabria com ho faríem, però seria molt més comode que anar posant-te la goma darrera les orelles, que per cert és poc higiènic. Una tercera proposta és per les gomes, haurien de ser o grisses o d’un color ronya groga. Començo a sentir un cert fàstic per les gomes esgrogueïdes i suades de algunes mascaretes de col·legues que priman més la gomina que la dutxa.\nUna altre proposta per les mascaretes seria la de convertir la vàlvula en un xiulet. Els que tenen pasta, porten mascareta amb vàlvula i van amb taxi, i clar per anar-hi cal xiular. Seria la mascareta dels paletes i els rics uns per xiular a les xatis i els altres als taxis.\nLes mascaretes son la panacea mundial pels que pateixen alitosis, o simplement no es renten les dents. Poden continuar parlant sense deixar cadàvers al voltant, i també per tots aquells, com jo, que se’ns escapa de tant en tant un Gilipolles amb els llavis o un 2em cago en la puta”. Com que no se’ns veuen els llavis i es difícil de escoltar perquè és un xiuxiueig, pots anar deixant insults tot el dia i arribes al vespre a casa, com molt descansat.\nLes mascaretes son el no va plus! Si ti poses perfum pots fins i tot anar a pijar a qualsevol lavabo de benzinera sense treure el fetge per la boca, perquè vas olorant Channel 5 tot el dia!!!\nAixí doncs i sense que us penseu que estic boig, crec que no ens hagués pogut passar res millor que la mascareta a tothora i a tot arreu. Ademés sempre que et diuen algo pots passar de tot i fer el contrari amb la excusa perfecta de que amb la mascareta no se t’entén.\nLa vie en rose, on gracies a les mascaretes pots fer el que et surti dels collons, estar protegit del covid, anar cagant-te amb la mare de tothom i passar de tot. Finalment hem trobat la panacea mundial.\nEncara no entenc perquè la gent no se la posa. Vosaltres? Deu ser que la gent cada dia llegeix menys, deu ser per això.\nus deixo un link….. ajuda a salvar vidas.\nEntrada prèvia Covid-19. Is the end of the world, Canvi de paràmetre\nEntrada següent But stand by me.


【Hudora】 | Xtremeinn\nHudora a xtremeinn - la millor selecció de productes al millor preu. Mai havia set tant fàcil navegar i comprar per internet articles de esports_extrems. I el millor de tot és que et portem el material de esports_extrems que necessitis directament a la porta de casa. La majoria de productes Hudora s’envien ràpidament, 24 hores després d’haver fet la compra a xtremeinn. Com a distribuïdor autoritzat de Hudora tenim un ampli coneixement de tots els productes i últimes tecnologies. Podem assessorar-te amb els millors consells per utilitzar i cuidar el material Hudora de la millor manera. Sempre que ho necessitis rebràs el millor servei del nostre equip d’esportistes experts. Creiem que una part important per a la satisfacció del client és garantir que la compra es fa en un entorn 100% segur i confidencial. Volem que estiguis 100% satisfet amb la teva compra a xtremeinn, però si per algun motiu això no passés, tens 30 dies per fer la devolució de la compra. Si tens una pregunta o necessites que t’assessorem, no dubtis a contactar amb el nostre equip d’atenció al client de xtremeinn. Estarem encantats en donar resposta a totes les teves preguntes i a ajudar-te en tot el que necessitis!


Cesc assegura a Tordera que està "molt tranquil" sobre el seu futur - Diari de Girona\nCesc assegura a Tordera que està "molt tranquil" sobre el seu futur\nEl jugador de l'Arsenal pretès pel Barça aixeca molta expectació en la visita al seu campus\ntordera | agències/ddg 30.06.2011 | 03:45\nEl migcampista de l´Arsenal, envoltat de periodistes ahir a Tordera. carles colomer\nCesc Fàbregas va fer-se un tip de jugar partidets amb els nens i nenes participants al seu Campus.\nBen poques vegades s'havia vist el Camp Municipal d'Esports de Tordera tan atapeït de gent. Molta mainada, però sobretot una allau de mitjans de comunicació és el que es reunia ahir a primera hora de la tarda al voltant de la gespa. El Campus Cesc Fàbregas i sobretot la presència del seu precursor, l'encara ?futbolista de l'Arsenal, van despertar una expectació sense precedents.\nSobretot perquè el migcampista d'Arenys és a un pas de canviar d'aires i d'abandonar Londres rumb el Camp Nou. Ja no només són els rumors els que així ho apunten; els senyals se succeeixen dia rere dia i ahir, encara que el jugador va ?evitar parlar del seu futur, va tornar a clucar l'ullet al club que el va formar.\nDevorat pels mitjans de comunicació ahir presents a Tordera, Cesc no va mossegar-se la llengua en apuntar que "si un jugador està al mercat és perquè un club no et vol", deixant entreveure que ?l'Arsenal s'ha avingut a negociar el seu traspàs al Barça en no tenir ja interès a retenir-lo. Malgrat no tenir ?encara del tot clar on jugarà la ?temporada vinent, va assegurar ?estar "molt tranquil" respecte a això.\n"Per la meva part, jo ja he començat a posar-me en forma, que és el que he de fer", va explicar el migcampista català, qui ha d'iniciar la pretemporada amb l'Arsenal el proper 5 de juliol. Tanmateix podria fer-ho dues setmanes després amb el Barça si aquest finalment acaba tancant el seu fitxatge. De moment, l'entitat londinenca està a l'espera que el Barcelona augmenti la seva primera oferta per acosneguir el d'Arenys i sembla que des del Camp Nou s'està disposat a posar 35 milions d'euros sobre la taula per portar, d'una vegada per totes, Cesc a casa seva.


editor html | Laboratori Moodle\nTag Archives: editor html\nQuè vol fer? El professor vol organitzar el material i tots els continguts de cada tema d’una manera visual i que no ocupi tant d’espai a l’entorn de Moodle . Quina eina és la més adequada? Pàgina Com s’ha de configurar? Activam edició a Moodle i a Afegeix una activitat o recurs, triam Pàgina. A…\n8 de juliol de 2016 in Pàgina.\nConsultar un supòsit pràctic quan es fa un qüestionari\nQuè vol fer? Es vol fer un examen tipus test sobre un supòsit pràctic, i interessa que els alumnes el coneguin al mateix temps que s’obri el qüestionari, però a la vegada vol que els alumnes puguin consultar-lo durant tot el temps de l’examen. Quina eina és la més adequada? Qüestionari Com s’ha de configurar? …\n4 d'abril de 2016 in Qüestionari.


Mor l'expresident Josep Bartolí - ceeuropa.cat\nBartolí en un acte recent a l'estadi Arxiu CE Europa (Àngel Garreta)\nJosep Bartolí i Montoliu (Barcelona, 10 de desembre del 1930) i soci número 8 del club, ha mort a l'edat de 87 anys. L'any de l'ascens a Segona Divisió, la temporada 1962/1963, apareixen les seves primeres referències com a directiu, llavors dins la junta de l'expresident Juan Zalacaín.\nEl geni i figura de Bartolí es va manifestar durant els anys 90 com un dels grans impulsors dels diferents canvis que va patir l'entitat en aquella etapa (nou estadi, nou futbol de base, etc.). Va presidir el club en dues etapes (1995/1996 i 1998/1999), tot i que com a vicepresident va ser home fort del club durant gairebé tota aquesta dècada. Per la seva tasca directiva va ser mereixedor de la medalla al mèrti de la Federació Catalana de Futbol i el premi Forjadors.\nMés recentment, Bartolí va tenir protagonisme en actes importants del club durant el Centenari i va rebre dues distincions de l'entitat: la insígnia a la fidelitat pels seus 50 anys de carnet (2009) i la condició de soci d'honor (2010). L'expresident també va ser present, fins que la salut li va permetre, a un munt d'actes del club, com ara homenatges a exjugadors i exdirectius, presentacions del Futbol Formatiu de l'entitat, la presa de possessió de l'actual Junta Directiva o el seu darrer acte, la presentació del Grup d'Història Ramon Vergés a finals del 2017.\nBartolí en la celebració del campionat 1962/1963 / Galeria: Àngel Garreta, Marta Pérez, Albert Ramírez i Arxiu CE Europa\nBartolí en la celebració del campionat 1962/1963 / Galeria: Àngel Garreta, Marta Pérez, Albert Ramírez i Arxiu CE Europa Bartolí en la celebració del campionat 1962/1963 / Galeria: Àngel Garreta, Marta Pérez, Albert Ramírez i Arxiu CE Europa\nDuent la Copa Catalunya 1997 a l'Ajuntament de Gràcia Duent la Copa Catalunya 1997 a l'Ajuntament de Gràcia\nObrint els actes del Centenari al costat del llavors president Isern i el president de la FCF, Jordi Roche Obrint els actes del Centenari al costat del llavors president Isern i el president de la FCF, Jordi Roche\nInsígnia als 50 anys de soci Insígnia als 50 anys de soci\nDurant l'homenatge dels 50 anys de l'ascens a Segona Divisió Durant l'homenatge dels 50 anys de l'ascens a Segona Divisió\nParlant amb un grup de socis durant la inauguracio de l'exposició dels 75 anys de Sardenya Parlant amb un grup de socis durant la inauguracio de l'exposició dels 75 anys de Sardenya\nSaludant els nous membres de l'actual directiva Saludant els nous membres de l'actual directiva\nBartolí fa entrega a Ramon Vergés d'un obsequi el dia de la inaguració del Grup d'Història RV Bartolí fa entrega a Ramon Vergés d'un obsequi el dia de la inaguració del Grup d'Història RV


A Dublin a Porto Alegre: Butlletí Oficial de l'Ambaixada de Catalunya a Porto Alegre, 07/03/11\nButlletí Oficial de l'Ambaixada de Catalunya a Porto Alegre, 07/03/11\nReunits el passat 5 de març de 2011 a casa l'Excel·lentíssim Ambaixador de Catalunya a Porto Alegre, el Senyor Ambaixador i el Secretari de l'Ambaixada vam acordar el següent, que recollim i fem públic en aquest butlletí.\nQue en el nou any laboral que comença el proper 15 de març queda obert el període d'inscripció per participar a les reunions de l'Ambaixada i a les seves nombroses activitats relacionades amb la llengua i la cultura catalanes. L'Ambaixada convida, especialment, persones del sexe femení, que hauran de presentar el seu CV. (A l'Ambaixada, fins ara, tots som homes - gentlemen.) Per participar a les reunions i activitats no cal tenir experiència prèvia en la llengua (a l'Ambaixada sovint es parla anglès). Per tant, tampoc no és imperatiu presentar cap CV.\nJa no hi ha crisi interna sobre el posicionament de l'Ambaixada en relació amb la crisi actual al món àrab, que de Tunísia es va estendre a Egipte, Líbia i un reguitzell de països més. La posició de l'Ambaixada és ferma però no radical, i demana una mediació entre les parts implicades en el conflicte, en pro de l'equilibri i l'harmonia, a través del diàleg, la tolerància i l'establiment d'acords.\nLa vella nova casa del Senyor Ambaixador, reformada, fa goig. La decoració és refinada i el cafè és excel·lent, així com les atencions que el propietari dispensa a tots els seus convidats. Pel que fa a les seus de l'Ambaixada a la ciutat de Porto Alegre, fins ara escampades per diversos bars, l'Ambaixador continua lluitant per trobar un espai ampli i propi (com lluita la mateixa Catalunya des de fa segles, val a dir).\nL'Ambaixada de Catalunya vol donar la benvinguda a la nova Presidenta de la República Federativa do Brasil, l'Honorabilíssima Dilma Vana Rousseff, i desitjar-li un govern ple d'èxits i realitzacions. I no cal dir que accepta la seva voluntat de ser anomenada "Presidenta", i no "Presidente" (encara que certs mitjans conservadors li retreguin un suposat feminisme i una interpretació sui generis, mai més ben dit, de les regles gramaticals del portuguès).\nL'Ambaixada obre places per a un proper viatge cultural per la Catalunya romànica i la Catalunya gòtica, amb escapades a les costes Brava o Daurada (temps d'oci). Haurien de formar-se dos grups de 15 persones. L'Ambaixador nega que les agències de viatges ofereixin promocions 15+1. (El Secretari, titllat de desconfiat pel Sr. Ambaixador, respon que fa la seva feina i ha de vetllar per la transparència de totes les activitats de l'Ambaixada. Es produeix un moment tens en la reunió.)\nL'Ambaixador expressa el seu desencís, gairebé enuig, pel fet d'encara no haver estat rebut pel rector de la Pontifícia Universidade Católica do Rio Grande do Sul, el Sr. Joaquim Clotet, nascut a Catalunya però fins ara absolutament desentès de les activitats de l'Ambaixada. Una implicació més gran, o fins i tot un simple reconeixement, facilitaria l'obtenció d'sponsorships, que ajudarien a eixugar el dèficit pressupostari de l'Ambaixada i alhora a programar noves activitats lúdico-culturals. Clar i català: VOLEM parlar amb el Sr. Clotet.\nL'Ambaixada es mostra preocupada per la situació a la Xina. No obstant, no ha arribat a un posicionament clar derivat d'aquesta preocupació, persistent, com un mar de fons, a totes les ambaixades dels països occidentals.(Qüestió pendent.)\nL'Ambaixada estableix com a possibles temes de debat per a les properes trobades culturals els següents:\nL'Empordà, terra de genis. Sobre l'efecte de la tramuntana, o vent del nord, en artistes universals d'aquesta comarca, com Salvador Dalí i altres. (Es produeix un intercanvi d'idees sobre si els genis estan tocats de l'ala i/o viceversa. El Sr. Ambaixador lamenta que no hi hagi, fins avui, cap estudi científic que demostri o no l'efecte trastornador de la tramuntana, però recorda un viatge per aquelles bandes en què ell mateix va sentir el cap "una mica ennuvolat". El Secretari afirma que a Ses Illes, on es coneix com a "es vent d'es nord" i bufa amb igual força, la tramuntana també ha creat genis, de la mida, ni més ni menys, de Miquel Barceló o Rafael Nadal. El Sr. Ambaixador i el Secretari es pregunten sobre la catalanitat dels habitants de Ses Illes. Tema per a un altre debat.)\nSobre el col·laboracionisme de l'escriptor Josep Pla amb el règim franquista i la influència d'aquest passat tèrbol en la recepció posterior de l'obra del "primer entre tots els escriptors catalans" (també empordanès, però del Baix Empordà o, com ell preferia, Empordanet o Empordà petit). Es recomanen les lectures d'El quadern gris i d'articles planians sobre l'Orient Mitjà, com ara "Jueus i àrabs" (per parlar, també, de la crisi actual, i així "matar dos pájarus d'un tiru" - amb perdó pels castellanismes i la poc escaient expressió bel·licosa).\nJoan Manuel Serrat: traïdor a la llengua? Discussió de la contribució del "nano del Poble Sec" a la difusió de la música i la cultura catalanes arreu del món, i especialment a la seva estimada Amèrica Llatina. Acompanyada d'audicions de peces de la seva autoria (com "Penélope", "Fa vint anys que tinc vint anys" o "Mediterráneo") i de peces d'autoria de cantautors sempre fidels a la llengua, com Raimon ("Veles e vents", "Jo vinc d'un silenci", "Al vent") o Lluís Llach ("Laura", "Que tinguem sort", "País petit"). I, també, d'alguna cançó d'Albert Plà, cantautor d'una generació posterior, conegut per les lletres plenes d'obscenitats, que serveixi per a l'aprofundiment en la llengua dels nous membres de l'Ambaixada.\nCapítol de recomanacions literàries. El Sr. Ambaixador recomana als futurs membres de l'Ambaixada (i cedeix, en préstec, al Secretari) la lectura de la novel·la El tercer Reich, de Roberto Bolaño, català d'adopció ("Bolaño: català d'adopció?"). L'acció transcorre en un poblet de la Costa Brava, on dues parelles d'alemanys passen les vacances d'estiu fornicant, bevent i relacionant-se amb joves autòctons d'allò més estranys. (Breu intercanvi d'opinions sobre la possibilitat d'incloure un tercer viatge cultural als ja anunciats de la Catalunya romànica i la Catalunya gòtica. Un recorregut per les platges, hotels, bars i discoteques de la Costa Brava on l'eminent escriptor xilè va viure durant la seva dura i solitària joventut. "Seria més divertit", en opinió del Secretari.)\nFinalment, per fer-se perdonar unes paraules dites sense pensar sobre Catalunya i enteses pel Sr. Ambaixador com a paraules "contra" Catalunya, i per això haver estat advertit (justament o no) d'un possible acomiadament, el Secretari s'ofereix a traduir qualsevol dels articles anteriors a la llengua que qualsevol lector desconeixedor del català desitgi (fins i tot al japonès). Per sobre de tot, com es desprèn del conjunt del butlletí i de la feina feta, l'Ambaixada treballa per a la bona entesa, el diàleg i les expressions d'afecte entre tots els pobles.\nPorto Alegre, a 7 de març de 2011, el Secretari.\nEtiquetas: Catalunya, Notícias, Porto Alegre\nara t'has tornat nacionalista tu? nosé, nosé, potser t'ha girat el cap la tramuntana... jejeje. però si porteu 15 amigues brasilenyes a fer la ruta de la costa brava jo m'apunto per fer de cicerone...\nBé, no. El Senyor Ambaixador sap que sóc un exiliat voluntari. I no li amago que sóc un renegat. Però és un senyor molt divertit i un bon amic. I no em paga, però em dedica genials imitacions de Joan Capri i d'un pagès d'Olot.\nJo ja li vaig dir, que les rutes del romànic i del gòtic potser no atraurien gaire atenció... O ves a saber, potser sí. Aquí al Brasil no tenim pedres tan antigues. (I sempre pensant en el mateix, tu.) (Per cert, haig de fer un post sobre l'incitament a l'activitat sexual desenfrenada que, des de les institucions, es fa aquí durant el Carnaval :o)\nEstimats sudits: excel.lent la feina del sr. Secretari Cardús. No tinc res a dir. Només, que els contraris al nostre nacionalisme binacional multipartidari ecosocialista deixen transparent les seves posicions i no pasará res. De les rutes turisticulturals, podem començar per Bars i vida nocturna, si cal. I després els barris més moguts de Barcelona amb escapadetes a les Costas. Ses Illes també fan part dels nostres recorreguts. A llavors, estem oberts per totes les possibilitat fins i tot una visita al Corte Ingles de la Diagonal. Un grup de noies començará a fer lista d´espera, tan sols sapiguen que el sr. Oriol ferá de Cicerone i el Sr. Emerson de guia táxi-móbil.\nFirmat, Sergi Andreu\nGràcies, Sr. Ambaixador.\nAl nacionalisme binacional multipartidari ecosocialista m'hi apunto.\nJa veig els cartells promocionals: una gran foto de l'Emerson en postura sexy i la frase "Vine a Catalunya, nena". No pot fallar. (El perill és que les noies es quedin a Barcelona perquè l'Emerson les porti al Tibidabo, en lloc de venir amb nosaltres a l'església de Ripoll.)\nSes Illes han de formar part de la ruta turística, i tant.


Ja han mort a Espanya 29 metges per COVID-19, dels quals 14 exercien en Atenció Primària\nActualitzada 12/04/2020 a les 13:36\nAixí ho indica en un comunicat difós aquest diumenge amb motiu del Dia Mundial de l'Atenció Primària i on el Col·legi exigeix que es reforci la protecció per a aquest col·lectiu mentre duri la crisi sanitària del coronavirus, realitzant-se test diagnòstics a tots els seus professionals.\nEl Col·legi subratlla que «l'actual reorganització d'aquest nivell assistencial» a la regió, on nombrosos centres han tancat i s'ha destinat personal d'Atenció Primària a l'hospital temporal de Ifema, «no és efectiva per al control epidemiològic de la malaltia».\n«Els metges d'Atenció Primària arrosseguen des de fa anys una situació complicada a causa de les retallades en els recursos humans i materials. Entenem que el tancament de centres encara afebleix més la posició d'aquest col·lectiu», indica el president del Col·legi, Miguel Ángel Sánchez Chillón.\nEl Col·legi recalca que els metges han de comptar amb «una dotació de protecció individual adequada» i que l'Atenció Primària ha d'actuar com a «filtre i sustentació en aquesta crisi sanitària», per a detectar i controlar «qui requereixen atenció hospitalària».\nLes xifres diàries del coronavirus han sofert aquest diumenge un lleu repunt quant a nombre de defuncions, en registrar-se en les últimes 24 hores 619 -109 més que ahir-, mentre que els nous contagis han descendit en comptabilitzar-se 4.167 més, que suposen 663 menys que els de la vespra.\nAmb aquestes dades, són 16.972 els morts des de l'inici de la pandèmia i 166.019 les persones infectades. A més, el total de recuperats ascendeix a 62.391 ja que en les últimes hores s'han curat 3.282 persones.\nA Madrid, el total de defuncions s'eleva als 6.278, mentre que els infectats sumen 46.587.\nComenta el contingut : Col·legi de Madrid diu que 29 metges han mort a Espanya per COVID-19


Inici > Casos d'èxit > La implantació del SIE a Alcúdia rep el premi Smart Island\nLa implantació del SIE a Alcúdia rep el premi Smart Island\nServei: Estratègies i eines SmartCity Optimització de facturació i subministraments energètics\nDescarrega't el PDF 24.04.2018\nL’ajuntament d’Alcúdia guanya el premi Smart Mallorca 2018 gràcies al projecte d’implantació del SIE i amb un estalvi detectat de 81.691 €\nAlcúdia és un municipi situat al nord de Mallorca, a les Illes Balears, amb una superfície de 60,51 km2 i una població censada de 19.395 habitants (2017). La bellesa del seu litoral i el seu patrimoni cultural i natural l’han posicionat com una destinació turística remarcable. L’increment de l’activitat i les zones turístiques han produït un augment de la dotació d’enllumenat i serveis públics, així com de les infraestructures de proveïment i sanejament d’aigua requerides. Aquesta tendència ha portat a un increment progressiu del consum i la despesa energètica municipal.\nL’ajuntament d’Alcúdia demana als nostres partners, Sg-Ener, controlar i reduir progressivament aquest consum i despesa a través de l’aplicació de les TIC, integrant els elements fonamentals del marc conceptual de les smart cities: sostenibilitat, ciutadania, eficiència en la gestió pública i aplicació de la tecnologia.\nLa solució aplicada\nLa solució tecnològica aplicada combina el mòdul central de comptabilitat i gestió de subministraments de la plataforma SIE i el mòdul del portal energètic ciutadà accessible en obert a la població.\nLa implantació de la plataforma informàtica SIE configurada per diversos mòduls per millorar la comunicació i la gestió energètica de l’administració persegueix els següents objectius específics:\nValidar la correcta facturació del conjunt de subministraments energètics de l’ajuntament.\nOptimitzar la contractació de subministraments per part del consistori.\nComptabilitzar el consum i la despesa energètica i les emissions de C02.\nSupervisar de manera continuada el comportament energètic dels edificis i quadres d’enllumenat.\nAnalitzar el consum energètic identificant potencials d’estalvi.\nPosar a disposició de la ciutadania informació en continu del consum i despesa energètica de l’ajuntament i de les polítiques energètiques dutes a terme.\nLa implantació de la plataforma tecnològica ha anat acompanyada amb tasques de consultoria en gestió de subministraments i de formació i coaching energètic al personal de l’ajuntament fins a conformar un sistema de gestió de subministraments energètic.\nAquest sistema inclou la càrrega i validació mensual de la facturació, l’optimització continuada dels subministraments, i la supervisió continuada del comportament energètic a través d’alarmes energètiques.\nEl projecte d’implantació ha estat realitzat pel nostre partner SG-Ener, empresa mallorquina especialitzada en aplicacions i serveis d’eficiència i gestió energètica.\nEls estalvis detectats en 2017 són:\nCorrecció de la penalització per energia reactiva\nOptimització subministraments amb tarifa DH\nOptimització de la potència contractada\nEstalvi total obtingut per actuacions de gestió de subministraments\n2 jornades al mes del personal del consistori


les millors compres de venda de John Lewis, Whistles i In - Tendències\nEl gran carrer britànic ha tingut una mica de molèstia recentment, en els últims dotze mesos es va constatar un constant aplanament de titulars negatius que es van produir en picat en massa les xifres de vendes i les amenaces nefenses de tancaments. Mentrestant, els consumidors escapen cada cop més les botigues de brics i morters i, en lloc d’abastir totes les seves necessitats de roba a les plataformes en línia. No em va anar bé.\nPer descomptat, manté un bon mil·lenari, avanço regularment la generosa secció nova d’ASOS i faig servir l’aplicació Topshop per recopilar les meves llistes de desitjos, però, en el fons, sóc tradicionalista de compres. Simplement, no podeu superar l'experiència de navegar per un ferrocarril, trobar-vos amb una joia inesperada i simplement provar coses sobre coses IRL. Sí, fer compres en línia és convenient, però és massa fàcil acabar en una càmera de ressò sartorial, de manera que només veus les marques o estils que mentides que no pas per fer més intel·ligents (llegiu: terrorífics) algoritmes que ara millor que vostès.\nUn exemple perfecte de les alegries de les compres de la vida real ha de ser la botiga John Lewis del Circ d'Oxford (això és un dels rascats) cap Botiga John Lewis). Al recordar-me de la compra de sabates de l’escola amb la meva mare, el gegant minorista britànic sempre s’ha sentit estranyament reconfortant: un món en què el caixmir es frega les espatlles amb porta-rotlle de vàter, espelmes perfumades i trencaclosques. A això se li afegeix una impressionant gamma de moda de carrer de moda alta carrer Whistles, Ghost and Finery i uns grans vestidors nets i n’hi ha prou per fer-hi voler a qualsevol persona.\nPle de nostàlgia dels records del passat viatge de compres, vaig decidir acollir el meu darrer assaig al vaixell insígnia d’Oxford Circus de John Lewis. Després de fer una mica de navegació, em va quedar clar que hi havia tres marques que van destacar de la resta: Whistles, a la marca de noms de les botigues, John Lewis & Partners. Em va enamorar especialment la subsecció de John Lewis, una subconnexió menor, i un somni per als minimalistes que necessitaven productes bàsics d'estiu.\nTambé vaig tenir l'oportunitat de provar els vestidors Swany Style Studio de la botiga i els recomanaria una experiència de compres a la botiga generalment més relaxant. Qui noca? Potser us enamorareu de les botigues d'IRL de nou. Ara ho tinc. Desplaceu-vos cap avall per veure i comprar la meva edició de les millors peces de Whistles, John Lewis & Partners i endins.\nNotes d'estil: Aquesta és una de les poques peces que no han estat sobredimensionades, cosa que pot ser una cosa bona o dolenta, segons la vostra perspectiva. Em va encantar la silueta amb folre net i la cintura. Molt fàcil de portar i molt divertit.\na Utility Jumpsuit, Blau (119) 60\nNotes d'estil: El taronja no és un color al qual solia assolir-se, però hi havia alguna cosa sobre el teixit llis trinxat que va fer que aquest cordó tan coordinat fos tan alt. Lleuger i fluït, seria fantàstic per a un maridatge de vestits de vestits.\nBrusa de creueria de collar John Lewis & Partners, groc (55)\nBotó de John Lewis & Partners mitjançant crinle Sirt, groc (59)\nNotes d'estil: Qui no té almenys un top bretó? És el clàssic de la moda que ha estat la prova del temps i, sens dubte, és el meu objectiu per a un estil baix de vista. Una mitja sirt de línia A és una manera senzilla d’elevar el bretó i sentir-la una mica més polida.\na la part baixa bretó de ratlles a l'espatlla, Blac (49)\na la plisada d’utilitat plàstica, natural (89) 45\nNotes d'estil: Estic tan trist que no tinguessin això en la meva mida, ja que m'agraden si encaixava correctament, hauria estat un autèntic bellesa, tot i així aconseguir-ho. La necline quadrada, la cintura ajustada i el sirt complet, em sento molt Audrey Hepburn, cosa que mai és una cosa dolenta.\nXiulet Vestit de cintura de lli de color vermell, groc (159)\nNotes d'estil: Per primer cop vaig veure aquest vestit a la bonica Alexis Foreman, i vaig començar a veure-ho IRL. Si els florals i franges no ho fan per les parades d'estil d'estiu, aleshores és el lloc ideal per a vosaltres. Vaig particularment mentir l'estampat de quadrícula i es va enganxar en un vestit midi. L’estil està actualment fora d’estoc, però podeu comprar un estil similar aquí.\na la roba de finestra de la finestra de la pantalla de color blau, Blac (99)\nNotes d'estil: Unes de les meves combinacions preferides d’aquestes temporades són unes senyeres plegades i unes camises elegants i les tonalitats vibrants combinades amb tons apagats del beix. Aquest maxi de John Lewis & Partners se sent molt més fresc quan es compensa amb una camisa clàssica de coll gran.\nCamisa sense collar de John Lewis & Partners, neutre (55) 20\nJohn Lewis i socis Sun Ray Pleat Midi Sirt, blau clar (65)\nNotes d'estil: Això és exactament el que Whistles va massa bé aquesta temporada: siluetes dirigides a les tendències en estampats divertits i portables. Reconec que sóc una mica suger per una mica de detalls encallats, i aquesta coordinació floral és còmoda (de debò, se sent mentida amb pijama) i afalagadora.\nXifres Aster Florated Top Rouched, Multi (59)\nXiulets Pantalons amples de flors àmplies Aster, Blac / Multi (99)\nHe intentat tot a Topshop, Aret i WeedayThese Buys Matth Read Now\nNotes d'estil: La meva actitud amb les capes altes ha estat una mica ambivalent, però, quan es presenta en blac i es combina amb un sirt de lli, se sent molt més car. Aquesta seria una altra opció fabulosa per a vacances.\nWhistles Smoced Bardot Top, Blac (89)\nXiulets de lli Botó de lli Frill Sirt, Ivory / Multi (119) 75\nNotes d'estil: Tot i no ser una persona afanya (preferiria portar una samarreta masculina de mida gran sobre un biini), això sí, pot ser que em persuadís en cas contrari. Em sento amb la impressió abstracta i l’ajustament àmplia, que se sent menys tonter que les clàssiques borles i serrells.\na vestit de cintura estampada a corba Igisu, vermell (79)\nNotes d'estil: Et vaig dir que era de colors i beix. Quan em dirigeixo al brunch de diumenge, però no us ve de moda portar un vestit, això és el que llanço: un top de cami de neó combinat amb pantalons de cintura alta i ajustats a la cintura i sandàlies elegants.\nVestit de pell de John Lewis & Partners, groc (35)\nPantalons amples de John Lewis & Partners, Neutral (99)\nNotes d'estil: Estem oficialment a la temporada de casaments, i aquest número de corbata de Whistles és perfecte per a nupcials d’estiu. M'agradaria tenir unes sandàlies de taló randa i una bossa de perles per al gran dia, després intercanviar sandàlies brodades i un tote de ràfia per a ocasions més casuals.\nXiulet Vestit plisat de Ditsy Blossom, groc (199)\nNotes d'estil: El carrer Major està per tot el moment, ja no podia ser més feliç. Mentiré que aquest excés de maridatge es fa sentir més estiu a la seva tonalitat emblanquinada. Simplement suplica que es porta amb birenstocs i terrasses quadrats. Tingueu en compte que els pantalons són molt grans, per la qual cosa el millor és reduir.\nen Jacet Utilitzat Bac Bac, Blanc (99)\nen Pantalons de globus blancs (79)\nNotes d'estil: M'encanta un bon aspecte escultòric i en té en abundància. Amb les mànigues grans i la corbata de la cintura, aquest midi té moltes vibracions imono i aposto que es sentiria tan lleuger i airejat durant un onatge de calor. L’estil està actualment fora d’estoc, però podeu comprar un estil similar aquí\nVestit de davant de corbata estampada a Seiji, blau (119)\nNotes d'estil: Per descomptat, John Lewis no deixa de dir-ho al mateix temps. Aquest vestit de dos tons arriba amb una corbata a la cintura, però el deixo solt més dramàtic. El xoc de colors només ajuda a que tot el que sigui més alt que necessiti és un gruix de la tela d'or i sandàlies planes.\nJohn Lewis & Partners Vestit Midi Cami plisat de dos tons, gerds Camelia / Dusty Pin (89) 35\nNotes d'estil: Aquest ha de ser un dels vestits de curts més afalagadors que he trobat al carrer alta aquest any. El blazer és només la quantitat adequada de mida gran, mentre que els calçotets són un ajustament de cintura alta i ajustat a la cuixa.\nXiulet Blazer de lli de doble capgròs, oliva, oliva (139) 95\nPantalons curts de lli de cintura de corbata, olivera (89) 59\nNotes d'estil: Potser no seria la cosa més subtil del món, però no em vaig resistir a incloure aquest vibrant sirt groc de Whistles. El teixit es penjava molt bé (tot i que hi havia una lleugera panxa on hi havia la cremallera) i tenia una bonica forma de figura.\nXifres Python Print Bias Cut Sirt, Groc (129) 89\nNotes d'estil: Aquest vestit de lli no es trobava gaire al penjador, però quan el vaig posar vaig sentir un milió de dòlars. Li recomanaria un cinturó per emfatitzar la dramàtica hemline asimètrica i, en general, donar una mica més de forma al vestit. Un guanyador inesperat.\nVestit de cotó John Lewis & Partners de cotó llana, blau marí (79)\nSegüent: Acabo de provar els millors vestits Mini, Midi i Maxi dels High Street\nCom saber quan és el moment de relaxar-se amb la roba


Figueres obre l'antic camp de futbol del Far convertit en aparcament dissuasiu - Diari de Girona\nÉs l'estacionament d'aquest tipus més gran de la ciutat i tindrà 380 places Costarà un euro al dia i serà gratuït les dues primeres hores i a la nit\nEl nou aparcament de Figueres que obrirà les portes aquest dissabte. ajuntament de figueres\nFigueres té previst obrir demà el nou aparcament a l'antic camp de futbol del Far, a l'avinguda Vilallonga, a tocar de l'estació de tren i la carretera de Roses. Serà l'aparament dissuasiu més gran de la ciutat, amb 380 places. S'hi podrà aparcar per un euro al dia. Les dues primeres hores i estacionar a la nit serà gratuït.\nEl projecte el va engegar l'anterior govern (PDeCAT) per tal de disposar d'un espai proper al centre, a pocs centenars de metres de la plaça del Gra i la plaça Catalunya, per tal de donar suport al comerç i reduir els desplaçaments de vehicle pel centre urbà.\nEl projecte va haver de passar dos cops pel ple abans de la seva aprovació definitiva, ja que en la primera ocasió la majoria de l'oposició el va tombar.\nEls terrenys són propietat de la fundació de l'Asil Vilallonga i han estat llogats per l'Ajuntament, un tema que va generar certa polèmica en el seu moment.\nEl govern de Figueres actual (ERC, PSC, Guanyem, Canviem) va assumir el projecte i el va modificar respecte a l'inicial per guanyar seguretat en l'espai. Això va endarrerir l'obertura que estava prevista al juliol.\nS'ha enderrocat la grada oest de l'antic camp de futbol per tal de millorar la seguretat, visibilitat i que la zona guanyi un espai obert. S'ha reomplert també el buit existent a la planta subterrània, on s'acollien els vestidors de la instal·lació amb el material procedent de l'enderroc i s'ha col·locat un sistema d'il·luminació.\nL'alcaldessa, Agnès Lladó i el vicealcalde, Pere Casellas, van visitar ahir l'equipament a punt d'obrir.\nAmb l'obertura d'aquest nou espai d'aparcament dissuasiu s'ajudarà a descongestionar el centre de la ciutat de vehicles, ha remarcat l'actual govern.


La CUP acorda presentar-se al 10-N per defensar l'amnistia dels presos - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa CUP acorda presentar-se al 10-N per defensar l'amnistia dels presos\nacn 28.09.2019 | 23:36\nLa CUP es presentarà a les eleccions del 10-N per aprofitar tots els espais on es pot fer política «en un moment d'excepcionalitat democràtica alta» en el qual «cada vegada hi ha més presos polítics», va dir una de les integrants del secretariat nacional, Mireia Vehí.\nEls anticapitalistes van decidir ahir concórrer per primera vegada als comicis al Congrés i al Senat en un consell polític extraordinari que es va celebrar a Barcelona. L'esquerra independentista apostarà per defensar l'autodeterminació, exigir l'amnistia dels «represalitats» i la conquesta de drets. «Hem vingut a dir a l'Estat que deixi en pau la nostra gent», va assegurar Vehí. Els militants van decidir presentar una candidatura pròpia i van obrir la porta a repetir les aliances amb la Crida Constituent. En la reunió d'ahir no van determinar com seran les llistes, ni el programa electoral ni l'acció política, qüestions que es deixen per al consell polític del 5 d'octubre.\nLa decisió del màxim òrgan de la CUP s'ha produït abans que es publiqui la sentència del judici de l'1-O i la mateixa setmana de l'operació Judes, que ha acabat amb l'empresonament de set membres dels CDR acusats de ter-rorisme. «No ha estat una decisió fàcil», va assegurar Vehí, que va dir que el moment d'«excepcionalitat política» va marcar la decisió. «Cada cop tenim més presos polítics, més persones detingudes, i més persones represaliades per l'Estat espanyol per defensar el dret a l'autodeterminació», va lamentar l'exdiputada.


El Breny - Les Coses de l'Esplai - Maria Payán Sánchez\nMaria Payán Sánchez\nTenim a "Coses de l'Esplai" a una andalusa i catalana a la vegada. La Maria Payan Sánchez, va venir de jove d'Andalusia per venir a viure a Catalunya, però és millor que ens ho expliqui ella mateixa.\nMaria, lloc i data de naixement?\nVaig néixer a diu Ohanes, a la província d'Almeria, el dia 8 de setembre de l'any 1935. Gairebé a l'inici de la Guerra Civil.\nFrancisco i Isabel.\nQuant fa que els vas perdre?\nNo em demanis dates exactes perquè no ho recordo. La mare deu fer uns 45 anys que va morir i el pare uns quatre més o menys.\nQuan vau venir a Catalunya i per què?\nVam venir l'any 1946, de Ohanes a Sant Vicenç em sembla que vam tardar uns tres dies per arribar a l'estació de Sant Vicenç, tota una proesa viatjar en aquells temps. Jo tenia onze anys. El perquè vam venir van ser per ganes de menjar i millorar la vida de tota la família, cosa que va fer la meitat del país. Buscar on es podia treballar. Sempre hi havia un parent que s'aventurava a venir a Catalunya i quant havia descobert la situació avisava i ens posàvem en marxa la família que volíem venir.\nSatisfeta d'haver vingut a Catalunya?\nTota la família estem i van estar contents. Aquí vam poder viure i fer-nos grans, treballant com és normal i passant les penalitats que corresponen en fer el canvi de regió, però gràcies a Déu i la col·laboració de famílies que ens van ajudar vam poder tirar endavant.\nEns vam instal·lar en una casa de pagès, que en deien la Casa Blanca, perquè estava tota pintada de blanc i es veia des de la carretera del Pont de Vilomara i quedava paral·lela a la bòvila del Basomba. Tot i que la bòvila estava a peu de carretera i la nostra casa era muntanya amunt. Els propietaris eren el forner, el Vilaseca. La casa no tenia gaire comoditats, mancava d'aigua i llum elèctrica però sort d'estar sota teulada.\nEl pare es va posar a treballar al dipòsit de màquines de la RENFE, i la mare feia feines a les cases, i també, si se li presentava l'ocasió pintava o encalava com es deia en aquell temps. Quan érem al pueblo el pare treballava a la terra i la mare també hi feia de pintora. Més endavant, quan tot es va situar una mica, vam anar a viure a un pis del carrer Eduardo Peña, on encara continuem vivint el meu home i jo.\nCom és de suposar poca cosa tens per explicar de l'escola.\nEl poc que sé ho vaig aprendre quan treballava i al migdia unes mestres ens donaven classe. Poca cosa he après.\nDel treball què ens expliques?\nDe treballar ja puc explicar més. Quan vaig arribar a Sant Vicenç, vaig anar a treballar a la fàbrica de botons del Gras; als 12 anys vaig entrar a la Fabriqueta, als 14 a Can Soler, fins al dia que van tancar la fàbrica quan ja hi portava uns quants anys treballant, això com a "normal". Havia fet les nou hores reglamentàries i a més feia quatre hores extres al matí. Quan no les feia a Can Soler les havia fet a la Ceràmica. Al matí, de casa a la Ceràmica i al migdia a dinar a casa, llavors tornar cap a Can Soler fins a les onze de la nit. De fet vam venir a buscar feina i ens en van donar. Aquest tema també el vam viure els que ja vivíem aquí, no vam haver de venir de fora per passar-les difícils.\nAmb qui estàs casada Maria i quan et vas casar?\nEl meu marit és en Lluís Garfella, ja el coneixem tots. Ens vam casar el 15 d'agost de 1964, després de festejar uns quatre o cinc anys. Ens va casar Mossèn Josep aquí a Sant Vicenç, que em sap molt greu ja que el dia que va venir a l'Esplai no el vaig poder saludar, ja que em d'agrair-li que la meva germana va anar a estudiar a Sabadell, tot gràcies a la bona voluntat de la germana de Mossèn Josep, que es va preocupar que ho pogués fer.\nQuants fills tens Maria?\nTenim una filla que es diu Isabel que va néixer l'any 1962 i està casada amb en Fulgencio Sánchez. Tenen un noi, el Marc que té 19 anys i està estudiant Farmàcia. Actualment està a la Farmàcia Gimferrer. La Isabel treballa a l'òptica i el gendre regenta el Bar Bonavista.\nPel que ens expliques, ni el Lluís ni tu, ni la teva filla i el seu home, heu participat massa en ampliar el país, ja que cada parella heu tingut només un fill. Però això no és el més important, mentre hi hagi salut i bona voluntat per viure ben avinguts.\nEl Lluís i jo ja ens vam casar grans, i vam pensar que valia més no complicar-nos la vida ja que ja es complica tota sola. Pel que fa a la nostra filla ja no sé què dir-te, nosaltres respectem els seus pensaments.\nDe l'Esplai que ens has d'explicar?\nJa fa molts anys que en som socis el Lluís i jo. Hem passat moltes hores passant-nos-ho bé. Sempre que podem i ens ho demanin estem disposats a col·laborar-hi, perquè és el dret de tots els socis ajudar-nos perquè l'estona que hi passem ens hi trobem bé. De totes maneres he de dir que alguns es pensen que perquè són socis tenen dret a tot el que els sembla que està ben fet per al seu interès. L'Esplai és de tots els socis i per tant respectem la convivència entre tots.\nMaria, per què no heu participat sent de la junta?\nTant el Lluís com jo volem ser participatius, però no volem res que ens lligui. Ajudarem sempre que faci falta i estigui al nostre abast, però compromís fix no en volem. Això sí, recalco que sempre estem disposats a col·laborar.\nMaria moltes gràcies per doble intenció, de part meva per la teva explicada a les pàgines d'El Breny i per l'Esplai per la vostra oferta de ser uns col·laboradors amb la seva bona marxa.


CCOO denunciarà qualsevol penalització al personal treballador dels centres residencials de tercera edat, diversitat funcional i salut mental\nL'Àrea Pública de CCOO PV assenyala que el cost derivat de la possible demora en la incorporació al treball del personal, per l'espera dels resultats de les proves PCR, ha de ser a compte de l'empresa, i en cap cas s'ha de penalitzar als treballadors i a les treballadores. El sindicat rebutja que la recollida de mostres la realitze el personal d'infermeria dels propis centres.\nPer a CCOO, ha de ser l'empresa la que ha de facilitar la realització de les proves PCR al seu personal.\nLa gravíssima situació de contagis per la COVID -19 que es va generar en els centres residencials ha portat a establir mesures preventives per evitar la seua reincidència. Entre les mesures per a la detecció precoç de possibles casos, s'ha establit la realització obligatòria de proves PCR tant a les persones usuàries dels centres, com a tot el personal que ha gaudit de permisos o vacances de duració superior a 14 dies.\nAixí ho va determinar la Resolució de 17 d'agost de la Conselleria de Sanitat i es va dictar posteriorment una instrucció definint el procediment de realització d'aquestes PCR. Lamentablement, en la seua definició no hi ha hagut participació sindical i desconeixem el nivell de coordinació que s'haja pogut donar entre les dues conselleries afectades, Igualtat i Sanitat.\nRiscos per al personal d'infermeria dels centres\nL'Àrea pública de CCOO PV s'ha negat al fet que s'exigisca al personal, la realització de les proves durant el període vacacional o de permís. També ha rebutjat públicament que la recollida de mostres per a la realització de les PCR es realitze pel personal d'infermeria dels propis centres.\nNo tots els centres residencials tenen personal d'infermeria. Si n'hi ha, aquesta figura professional està en mínims, fins i tot per donar resposta a totes les necessitats de les persones usuàries.\nEn molts supòsits el personal d'infermeria no té equips de protecció adequats per a la presa de mostres i no està format per a realitzar-les i utilitzar sense riscos els EPI. A més, no es pot obviar que si aquests i aquestes professionals realitzen la presa de mostres, s'incrementa el risc cap a les persones usuàries, ja que també són ateses pel mateix personal d'infermeria.\nPer a CCOO, ha de ser l'empresa la que ha de facilitar la realització de les proves PCR al seu personal a través dels centres de salut o de les seues mútues, atés que és imprescindible agilitzar-ne els resultats. Per part seua, si els centres de salut pública no poden assumir-ho i hi ha àrees de salut saturades, l'Administració ha d'oferir un servei alternatiu contractat de forma centralitzada pel govern autonòmic, fins que siga ampliat el personal\nEn tot cas, per a CCOO, el cost derivat de la possible demora de la incorporació al treball del personal, fins a l'obtenció dels resultats, ha de ser a compte de l'empresa corresponent. En cap cas s'ha de penalitzar al personal, ja que és una mesura preventiva de la seua salut i la seua seguretat, exigible també com a mesura preventiva cap a les persones usuàries del servei que presten.\nÉs responsabilitat de les empreses garantir una adequada previsió en l'organització de les plantilles i buscar les fórmules més àgils per a la realització de les proves al personal que ha d'incorporar-se a treballar.


El dèficit públic espanyol puja al 2,14% del PIB fins al juny\nBarcelona. Dilluns, 30 de setembre de 2019. 17:34\nActualitzat Dilluns, 30 de setembre de 2019. 17:34\nEl dèficit públic del conjunt de les administracions públiques de l'Estat va tancar el segon trimestre en els 26.769 milions d'euros, un 2,14% del PIB, segons les dades publicades aquest dilluns pel ministeri d'Hisenda. La xifra suposa un augment del 18% respecte al mateix període de l'any passat i, segons el govern espanyol, "no és una comparació homogènia" perquè ara es comptabilitzen l'augment de les pensions i el sou dels funcionaris.\nEl govern espanyol també ha fet públic el dèficit de l'Estat el mes d'agost, que va arribar als 14.937 milions d'euros, un 1,2% del PIB, amb un augment del 4,4% dels ingressos i de l'1,2% de la despesa. La xifra és un 0,35% inferior al del mateix mes de l'any anterior.\nD'altra banda, i en aquest cas entre gener i juliol, el dèficit consolidat d'administració central, comunitats autònomes i seguretat social va ser del 2,02% del PIB, mentre que el dels ens locals es va situar en el 0,03%.\nEconomia Catalunya tanca els cinc primers mesos de l'any amb un dèficit del 0,46% del PIB El Nacional\nEconomia Brussel·les empitjora la seva previsió de dèficit per a Espanya al 2,3% El Nacional


XAREL·10: Enigma Visual 024\nel morro del porc es el cap d'una xibeca...ocell rapinyaire\nJo també veig alguna cosa estranya en el morro del porc, però no sé ben bé què és.\nSí, sí, hi ha un ocell... però, GARBI, estàs segur que és una Xibeca? no serà una Voll-Damm? hehehe Xist! :-DD\nJo hagués dit simplement un mussol... però, potser en garbí és expert en ocells... :)\nEm sembla que s'hi amaguen els del PP que no paren d'enviar lleis catalanes al TC....no us recorda algú el porc de la dreta? té una retirada a.....\nassumpta, si la resposta és la bona prometo brindar amb Voll-Damm\nJa la pots anar posant en fresc, GARBI, que aquesta és teva!! ;-))\nxibeca!!!??!! no l'havia sentit mai! jo que creia que era una òliba...\nEn Harry Potter té una òliba, es diu Hedwig, és blanca :-))\nJo també veia alguna cosa estranya al morro del porquet, però no se m'havia acudit mirar-lo a l'inrevés. És una òliba, però el nom científic no el sabria precisar ara mateix.\njo diria que és una òliba cap per avall.\njo veig com un micro a l'orella del porc de l'esquerra... o és un senyal de propietat? no sé però hi ha un ovni a l'orella del porc!\npotser és un audífon..?\nHe vist un mussol en el morro de la dreta però després de llegir això de la xibeca i de l'òliba m'he quedat amb cara de mussol i he anat a buscar més animalons noctàmbuls, amb plomes i ulls grossos. I ara diria que és un xot. O potser un duc. O potser un gamarús.\nSabeu què em passa? Que cada cop que veig un porc em sento identificada!\nPel meu nom, m'enteneu?\nGARBI24: Doncs, si senyor. Ni més ni menys. Felicitats. Per cert entenc que el brindis amb Voll Damm vol dir que ens convides a una ronda, no? ;-D\nMERCÈ: En GARBI24 ens ho explica.\nASSUMPTA: Gràcies a tu en GARBI24 ens convida a una cervesa, així que moltes gràcies! :-DD\nCARME: També t'ho hagués donat per bo, la cosa era descobrir l'ocell rapinyaire. :-)\nELVIRA FR: No sé que t'han fet aquests simpàtics animals perquè els comparis amb certs "personatges". ;-))\nRITS: Una xibeca i una òliba són la mateixa bèstia amb noms diferents.\nXEXU: Ho he buscat, i se'n diu "Tyto Alba". :-)\nMONTSE: Doncs diries bé!\nLOLITA: Em sembla que hi has vist massa coses. :-DD\nMARTA: Com li he dit a la CARME, amb que em diguéssiu "ocell rapinyaire" jo ja en tenia prou.\nMORTADEL·LA: I tant que ho entenem, de fet és normal que et passi, ja ho va dir en Raimon: "Qui perd els origens, per l'identitat" :-DD


Els dubtes de Suárez. Al servei d'aquest poble.\nAvui. Dimarts, 12 de desembre del 1978. Pàgina 8.\nEls dubtes de Suárez.\n«No hem celebrat un referèndum. Hem celebrat un plebiscit».\nAixí em precisava un participant en una taula rodona sobre la Constitució.\nEm deia que un referèndum és una pregunta intel·ligent feta a uns ciutadans intel·ligents. Una pregunta senzilla i clara, sobre una qüestió important, que es pot respondre amb un sí o un no. Per exemple: «¿Voleu que l'Estat espanyol entri en l'OTAN, o no?» O bé : «¿Voleu que l'Estat espanyol sigui república o monarquia?». En canvi un plebiscit és una pregunta que no es pot respondre amb un sí o un no per la seva complexitat, i que es fa a un públic plebeu, massificat, més aviat per a obtenir l'adhesió a un lider polític.\nL'oposició compromesa en ei consens ha dit i repetit que aquesta és una Constitució de tots, mentre jo repetia que es tractava d'una Constitució de la UCD. I encara podria dir més. Es tracta de la Constitució de Suàrez.\nEll va dir que, si obtenia més d'un setanta per cent de vots positius, dissoldria les Corts i convocaria noves eleccions generals. No sembla una consideració democràtica. Un sí tan alt indicaria confiança del poble en l'obra dels seus representants i aconsellaria la permanència de les Corts. Però no són les consideracions democràtiques les que guien el nostre lider Suárez. En aquesta hipòtesi, ell creia que tenia les eleccions guanyades amb més marge que el 15 de juny. Per això les volia fer. Considerava que la Constitució era mèrit seu i que així ho entenia el poble. El que no sé ben bé és si d'això se n'adonen els partits de l'oposició que han votat sí.\nCom la lletera del conte, Suárez somiava: «Guanyaré la Constitució. Aprofitaré aquesta victòria per guanyar les eleccions generals. I, després, aprofitaré les dues victòries per guanyar les eleccions municipals».\nPerò les coses no han anat bé.\nAmic, Marià Jiménez, vaguista de la fam per Catalunya, que volies heroicament deixar-te morir si el nostre poble no impedia el setanta per cent de vots sí, pots viure feliç. No s'ha arribat ni al seixanta per cent. Malgrat els vots sí testimonials i inútils de l'oposició parlamentària, la lletera del nostre conte no ha aconseguit la realització dels seus somnis.\nAra Suárez no sap què fer. Haurà de comptar amb nosaltres. No anirà a la dreta. Ha de menester rabiosament l'esquerra.\nPerò l'esquerra no acaba d'adonar-se'n. Continua tenint por de l'home del sac. No pot exigir les municipals ara mateix, com consta en els compromisos contrets per UCD per segona o tercera vegada. I no pot perquè ha dit sí. Els dubtes de Suárez són els dubtes de l'oposició parlamentària. Una feblesa sense límits.


Borredà celebra la 25a edició del torneig d’estiu de futbol sala | Aquí Berguedà\nBorredà celebra la 25a edició del torneig d’estiu de futbol sala\nComença el 25è torneig d’estiu de futbol sala de Borredà. Ahir, 3 partits van omplir la nit a partir de 2/4 de 10 del vespre. Els espectadors van poder gaudir d’uns enfrontaments igualats entre equips locals i conjunts de Berga i Alpens. Uns enfrontaments que s’allargaran fins divendres que ve, dia en què es disputaran les finals.\nLa gran novetat d’enguany és el 1r torneig de futbol 3×3 que se celebrarà demà dissabte. Equips d’un màxim de 4 persones, amb possibilitat de ser mixtes, competiran durant tota la tarda a la pista poliesportiva de Borredà. Ivan Tubau, un dels organitzadors de la cita esportiva, ha explicat a La Terrassa de Ràdio Berga, que esperen que la proposta tingui èxit.\nPer celebrar el 25è aniversari del torneig, l’organització ha volgut que aquesta edició sigui especial. Per començar, aquest any es regalen samarretes commemoratives a tots els equips participants. A més, el primer classificat s’endurà una rèplica de la copa d’Europa de futbol i un suculent premi en metàl·lic. I tot això sense oblidar els diversos concerts i DJs que ompliran les nits de tota la setmana.\nAvui divendres, el grup berguedà Eskac i Mat i el DJ Marc allargaran la festa fins altes hores de la matinada. Diumenge hi haurà el concert del grup local Deboits i divendres 19, dia de les finals, el DJ Dare i unes gogos posaran punt final a una setmana plena d’esport i de festa.


Nissan Leaf - FÒRUM.ad\nOn: 29/08/13 9:00\nTurisme de cinc portes, el nou Nissan Leaf presenta modificacions en la imatge exterior, amb una graella diferent que dóna més protagonisme al frontal, que inclou uns fars trapezoidals amplis incrustats sobre el capó. La part del darrere continua amb les línies suaus i aerodinàmiques.\nL’interior, respecte de l’anterior versió, dóna més protagonisme a la comoditat dels ocupants, amb més amplitud, especialment en l’espai posterior. El maleter també creix en capacitat i passa dels 330 als 370 litres, unes dimensions considerables.\nUn vehicle confortable, modern i tecnològic, amb un plafó d’instruments de dos nivells. El superior inclou elements com el velocímetre i els indicadors de temperatura exterior; mentre que a la línia inferior trobem l’ordinador de viatge i diversos indicadors; d’entre els quals el de càrrega de bateria, que informa sobre la situació actual i el temps necessari per recarregar-la.\nEl Nissan Leaf funciona amb un motor elèctric de 109 cavalls i autonomia de 199 quilòmetres. Respecte del model que va sortir al mercat el 2010, aquest nou propulsor pot recórrer de mitjana sobre uns 20 quilòmetres més.\nLa bateria, que es pot tenir en règim de lloguer o de compra, es recarrega connectant-la a la xarxa elèctrica en tan sols unes quatre hores, gràcies a la instal·lació d’un nou carregador. Amb l’anterior, la bateria necessitava unes 12 hores de càrrega per estar al màxim.\nLa bateria també es recarrega parcialment en moment de deceleració del vehicle.\nEl propulsor del Nissan Leaf permet una velocitat màxima de 144 km/h, amb una acceleració de 0 a 100 en 11 segons i mig.\nAlguns dels elements de la seguretat de sèrie d’aquest nou Nissan Leaf són els coixins de segurerat frontals del conductor i del passatger, de cap davanters i posteriors i els laterals davanters. El vehicle també incorpora antibloquejament de frens ABS, assistent d’engegada en pendent, control d’estabilitat ESP i distribució electrònica de frenada EBD.\nPrevious Post: Última setmana d’agost\nNext Post: Els mitjans brasilers afirmen que Teixeira té la residència passiva andorrana


Beyaz Hamak Motel Camping Çeşme Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAltinkum Mah Cavuskuyu Mevkii Saracoglu sitesi No:1, Çeşme, Çeşme, Turquia, 35930 - Veure al mapa\nBarri Çeşme Eylul Altın Yunus Sakarya Dalyanköy Alaçatı Eylul\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Çeşme, no busqui més enllà de Beyaz Hamak Motel Camping. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nBeyaz Hamak Motel Camping també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Çeşme. Instal.lacions de barbacoa, restaurant, bar, servei de llançadora, àrea de TV/saló compartit són només algunes de les comoditats que fan que Beyaz Hamak Motel Camping sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Beyaz Hamak Motel Camping és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Çeşme.


Mapamundi / No milloren les condicions a l'Iraq | Curriki\nMapamundi / No milloren les condicions a l'Iraq\nEn aquest capítol del programa radiofònic "Mapamundi" es presenten i s'analitzen les notícies següents: No milloren les condicions a l'Iraq. Segons informes de l'ONU hi ha hagut una mitjana d'uns 90 morts diaris durant l'any 2006. S'ha sabut que Israel ha tingut reunions secretes de pau amb Síria en el període 2004-2006. Comença la cursa electorals entre els demòcrates per a la presidència dels Estats Units. El primer en apuntar-se ha estat Barak Obama. Aquest senador pot ser el primer afro-americà que arribi a la presidència dels Estat Units. El candidat de la dreta, Nicolas Sarkozy, és molt ambiciós i diu que vol arribar a l'Elisi. "Mapamundi" és un espai que repassa i aprofundeix en l'àmbit de l'actualitat internacional, i s'emet cada dia a partir de 2/4 de 9 del vespre. Aquesta oferta informativa, dirigida i presentada per Quim Olivares, compta amb anàlisi d'actualitat, revistes de premsa internacional, retrats dels protagonistes destacats, dossiers i reportatges que complementen l'oferta informativa. L'espai aposta per explicar les notícies del món amb una presentació més personalitzada, dinàmica i moderna, en la línia dels espais temàtics de Catalunya Informació.\nEUN,LOM,LRE4,hdl:10494/40253,work-cmr-id:40253,MERLI:merli/7577,ilox,learning resource exchange,LRE metadata application profile,LRE


Els rols i les tasques\nParticipants: 2 o 3 grups de 4 i un dinamitzador, depèn del nombre de monitors que tinguem.\nDurada: Entre mitja hora i una hora, en funció del nombre de persones.\nDinàmica per a reflexionar sobre les diferents tasques i rols que podem desenvolupar a l’esplai.\nObjectius per al director/a:\nIdentificar les destreses/mancances dels membres de l’equip.\nObservar l’equip de monitors i com es desenvolupen amb el rol que els ha tocat.\nPotenciar el treball en equip dels monitors.\nObjectius per a l'equip de monitors/es:\nExperimentar una activitat a partir d’un rol imposat.\nConèixer els diferents tipus de rol de tasques que es poden donar dins del grup d’educadors.\nReflexionar sobre un mateix i la vivència viscuda.\nExterioritzar sentiments i expressar-los de manera assertiva.\n2 fulards per cada grup de 4 persones\nUna taula per grup\nTantes cadires com monitors hi hagi\nPeces de construcció de diferents formes i colors per cada grup\nDinàmica per treballar les diferents tasques que pot desenvolupar una persona dins d’un equip i com n’és d’important cada persona ja que totes les tasques són complementàries. Conèixer-les fa que puguem sentir empatia cap a les persones que desenvolupen aquestes feines.\nSituem els monitors en grups de 4 en una taula de manera que tots ells es puguin veure. Al mig de la taula posem les peces de construcció de diferents formes i colors.\nRepartim els rols: 1 observador que mira i apunta, no pot intervenir ni parlar; 1 director que dirigeix la feina, només pot parlar, no pot ajudar ni intervenir; 2 constructors que porten els ulls tapats i només poden utilitzar una de les dues mans.\nUn cop repartits els rols direm als membres dels diferents grups que tenen 2-5 minuts per a construir una torre. Guanya l’equip que aconsegueixi fer la torre més alta en el temps que haguem pactat. Acabat el temps mirem quin equip ha aconseguit fer la torre més alta i analitzem com ha estat la vivència.\nAlgunes preguntes per a l’avaluació de la dinàmica són:\nCom s’han sentit els membres de cada equip?\nÉs fàcil fer d’observador i prou?\nQuè passa quan hem d’adaptar la nostra manera de treballar, pel motiu que sigui?\nÉs fàcil donar indicacions de treball a més d’una persona al mateix temps? Què passa amb la comunicació? Com ho podem millorar?\nQuè és més important, el resultat o com s’hi ha arribat?\nLa dinàmica es pot utilitzar per a treballar diferents temes; depèn dels objectius que es vulguin treballar dins del grup.\nAl final de la dinàmica podem pensar en quines són les destreses de cadascun dels membres de l’equip per a veure quines són les tasques que millor poden desenvolupar dins de l’entitat.\nDurant la dinàmica observarem com es relacionen els monitors entre ells i què els suposa més difícil de fer i això ens servirà per veure quina mena d’acompanyament hem de fer a cadascun d’ells.\nÉs molt important treballar l’empatia i el respecte en tot moment i no anar amb pressa.\nDurant la reflexió que fem amb els monitors és molt important fer èmfasi en el treball en equip i recordar tot allò que faci referència a la planificació de la feina.


Liber 2016 Barcelona - Llibre Digital\nLiber 2016 Barcelona\nDel 12 al 14 d’octubre se celebra la Fira Internacional del Llibre a Barcelona, al Recinte firal de la Gran Via.\nEnguany hi tindran un espai destacat els continguts digitals, els nous editors, l’autoedició i els agents literaris. El programa d’activitats compta amb un ampli ventall de xerrades i conferències que recomanem als alumnes dels programes d’Arts i Humanitats de la UOC, especialment als interessats en el món del llibre.\nL’estand del Màster d’Edició Digital de la UOC estarà ubicat al Pavelló 1, Planta 0 (C359). Vegeu l’extens programa d’activitats aquí.\nLiber 2016 Barcelona 10 de octubre de 2016