Escriure al terrat derivant a Duran Lleida - Old Fashioned\nEl xut de l'òliba, Política / 10 de juny de 2014 10 d'agost de 2020 / Deixeu un comentari\nA l’estiu la llum és mandrosa, sobre tot a l’hora de plegar. Algú diria que la mandra a l’hora de plegar sembla, més aviat, un indicatiu de feina. Però és que no estava pensant en la mandra relacionada amb el temps, sinó, més aviat, amb la mandra considerada com una actitud acostada a la lentitud.\nA l’estiu la llum marxa poc a poc, com si demanés perdó de fugir. Com si li costés. Per això ara sóc al terrat, gairebé a quarts de deu de la nit i escrivint, curiosament, amb llum de dia, I tot just fa una setmana de juny! És a dir: encara en falten dues per poder dir, tècnicament, que ja som a l’estiu.\nFora del terrat, al món. en Duran Lleida fa veire que plega, com ja va fer fa anys. Defensa a dents i urpes la seva convicció política, que, en el seu cas, sembla més aviat una convicció personal. És fàcilment resumible: jo (en Duran) sóc necessari. Aprés moi, le déluge, dirien tres-cents kilòmetres amunt, on diuen que la gent és rica, culta i tot allò que ja se sap.\nEn Duran, al llarg de la seva carrera més de gestos que de fets, també recorda un Hamlet histriònic, un Hamlet d’Actor’s Studio, sobreinterpretat. La manifestació d’un dubte: sóc o no sóc?\nEn Duran Lleida ja és grandet, i hauria de saber que en els grans moments els dubtes fan nosa, i passen factura. Si en Duran se m’adrecés i en digués:\n–Ep, tu, noi… que èn penses? Sóc o no sóc?\n–Què vol que li digui, Duran. Jo diria que vostè, senzillament, és sobrer,\nFoto: Dos Durans pel preu d’un


COMUNICAT 8M 2020 | La Forja - Jovent Revolucionari\nPublicat al divendres, 6 de març de 2020.\nUn any més, des de La Forja - Jovent Revolucionari, volem commemorar el dia 8 de Març com un dia per visibilitzar a totes les dones de classe obrera que dia rere dia lluiten contra el sistema que ens ofega i ens vol submises. No és un dia aïllat, és la conseqüència d'anys de lluita i d'opressió i són les veus de totes les que van fer callar.\nEl capitalisme i el patriarcat són dos sistemes que es perpetuen mútuament creant un cercle viciós molt difícil de sortir-ne: ens veiem obligades a haver de vendre la nostra força de treball per poder subsistir. El treball domèstic no remunerat, l'assetjament laboral i l'escletxa salarial, són algunes de les manifestacions del sistema que provoca una segregació entre gèneres. Lluitem també pel dret a un habitatge digne i per erradicar la feminització de la pobresa, sent així el gènere femení qui més\npateix la pobresa estructural del sistema. Aquest sistema que ens fa fora de casa nostra, que tanca les fronteres i que reprimeix sense escrúpols tota voluntat de ser lliures i poder decidir. I les dones de les classes populars, dins aquest sistema que no pot ser sinó patriarcal, seguim sent les més perjudicades i també les oblidades.\nEl patriarcat ens diu qui i com hem de ser, com hem d’estimar, si volem o no volem ser mares; tenim clar, però, que som nosaltres, i només nosaltres qui decidim sobre les nostres vides i els nostres cossos.\nDavant la voluntat de ser lliures, el sistema, l’únic que sap fer és reprimir-nos i silenciar-nos; empresonar-nos per por que desmuntem allò que sustenta el capitalisme. Però ni la força ni la repressió podrà desarticular un moviment que té clar que no pararà fins a aconseguir l’alliberament de classe i de gènere.\nDes de La Forja apostem per un canvi radical del sistema. No entenem un feminisme que no sigui transversal, antiracista i de classe. Un feminisme que teixeixi aliances i solidaritat amb els altres pobles que també lluiten per l'alliberament de la dona: des dels Països Catalans a Amèrica Llatina o al Kurdistan; diem ben alt que no ens cansarem de lluitar fins que totes les dones puguem viure en llibertat!\nVolem crear espais segurs, on cap dona se senti intimidada i on totes siguem lliures per poder dur a terme qualsevol objectiu que ens proposem. Espais feministes, sorors i combatius, que el patriarcat sigui erradicat i que juntes construïm una república lliure d'agressions masclistes.\nAVUI I SEMPRE, PER L’ALLIBERAMENT SOCIAL I DE GÈNERE, REPÚBLICA FEMINISTA!


sentint el món: MU CANG CHAI\nA qui se li acut anar a Mu Cang Chai? A quina guia de viatge surt? Qui ens en ha parlat? Doncs no surt enlloc, practicament ni al mapa, però una simple postal en una petita botiga de Hanoi van ser suficients per captivar-nos i fer-nos sortir de la ruta. Ara bé, per arribar-hi va ser tot un dia de busos amunt i avall, preguntant i intentar fer-nos entendre amb dibuixos i signes.\nDesde Sapa, amb un bus local arribem a Tham Duong. Quan el conductor s’adona que encara som dins l’autobús, decideix frenar i deixar-nos a 1km, a les afores del poble, enmig d’una carretera estreta i solitària. Carregats arribem a les primeres cases, assentats a peu de carretera sota un petit porxo, on esperem durant 2 hores el següent bus que ens portarà fins a Than Uyén.\nArribats a Than Uyén, ens queden només 40km fins a Mu Cang Chai, però no hi ha cap autobús fins el dia següent. La gent ens ofereix portar-nos amb moto, però anem molt carregats. Cansats i amb ganes d’arribar decidim demanar un taxi. Després de 8 hores de camí, de pujar a una moto, 3 autobusos i un taxi, arribem a l’únic hotel del poble, d’estil comunista i decadent, amb grans passadíssos i habitacions.\nAmb l’estómac una mica buit sortim en busca d’un restaurant. Carrer amunt i carrer avall, en un lloc ens ofereixen carn del perol acompanyada d’herbes, millor seguir buscant. Finalment acabem en un bar-karaoke on després d’entrar dins la cuina i remanar entre pots i olles, ens serveixen un arròs acompanyat de tofu i verdures per 1 € cada un.\nNi les imatges, ni les paraules creiem que seran suficients per descriure els paissatges que envolten la població de Mu Cang Chai i la seves ètnies. Un torrentós riu vermell, recorre la vall mentre a banda i banda d’ell s’enfilen les terrasses de cultiu d’arròs, com una manta de tonalitats verdoses abrigant les ondulades muntanyes. Un paissatge moldejat per la mà de l’home, respectuós i totalment integrat en la natura. Fent-la, fins i tot, més espectacular, on en cada pas ens deixava boca badats.\nEl dia és plujós i els camins estant tots enfangats i amb la moto, que hem llogat, no podem arribar fins als poblats més rurals. Seguim la carretera asfaltada i al cim d’un turó veiem tota una família treballant la terra. Aparquem la moto i tot decidits ens enfilem turó amunt a saludar-los. Només parlen vietnamita, com tota la població de Mu Cang Chai. Somriem i per trencar el gel donem unes galetes als més petits. Curiosos ens miren i somriuen. De sobte en Cèsar pregunta: vols plantar arròs?... sabates i mitjons fora, pantalons arramangats i tot fent equilibris per arribar al camp inundat d’aigua, on les dones i homes estan plantant l’arròs. Per uns moments ens sentim formar part de la família.\nPaissatge de Mu Cang Chai\nEl relleu i les formes de les terrasses d'arròs\nTerrasses amb l'arròs acabat de plantar\nSolitari en la inmensitat de la natura\nOn és el "pell pàlida"?\nTé petita, agafa més arròs\nJoves i petits\nMaternitat i natura\nAnònim 1 de juliol de 2011 a les 13:21\nquines fotos!!!! això es aspectacolar, al natural deu ser una passada.\nestar molt be això d'ajudar planta l'arros.\nd'aquesta feta en sortira un bon pagès jejeje!!!\nmolts i molts petons des-de Mas Pous!!!\nAnònim 2 de juliol de 2011 a les 1:32\nHola preciosos! Quines fotos tan espectaculars!!! Ens agrada molt el vostre blog, ens feu sentir part de vosaltres i part del món. Anna i Cèsar, ja veiem que l'any vinent podrem comptar amb l'arròs que vosaltres mateixos colliu per fer la paella de St. Joan (jejeje).\nMolts petons, Kas+Lluc+Anna\nJordi Ups 2 de juliol de 2011 a les 14:01\nUau... quines imatges dels "terrats d'arròs" més maques!!!\nPani, d'aquí al Delta a fer la competència als de l'arròs Montsia!!! Jajajaja...\nQue bonic pensar que allò que tu has plantat donarà d'aquí un temps aliment a les persones amb qui t'has creuat en aquest viatge!!!\nAquesta setmana la família Anna, Lluc i Kas van venir a casa. En Lluc està preciós!!!\nTamgé va venir la teva germaneta, que a hores d'ara deu estar removent les caderes dalt de l'escenari del teatre de Centelles. Malauradament, aquest cop no he trobat qui m'hi acompanyés... L'any vinent hi anirem junts oi?\nPetonets de nanit...\nAnònim 4 de juliol de 2011 a les 2:30\nQuin pagès tan arriat que tenim. nomes et falta el\nbarret de palla.Aquestes terrasses son guapisimas.\nLa Mònica bá ballar molt bé.\nFins abiat .Meri\nAnònim 4 de juliol de 2011 a les 13:31\nHola macos! Doncs si, el festival va anar molt i molt bé, cada any amb més professionalitat! Vaig ballar molt segura i em van sortir com jo volia, maquíssims!\nL'any vinent ja podreu venir a veure'm juntament amb en Jordi.\nM'encanten les fotos!!!!!!!!!!!! Precioses de veritat!\nDavid 18 d’agost de 2011 a les 8:53\nQuines terrasses d'arròs, són increïbles, realment va valdre la pena tota la odissea només per veure aquestes terrasses i viure un dia amb la família. Sempre que surts de les rutes i camins establerts és quan descobreixes autèntics paradisos.


L’Estat aprova els diners per completar les obres de la darrera fase del Palau d’Esports\nL'aportació de la Generalitat s'amplia fins als 17,8 milions d'euros\nImatge d'arxiu del Palau d'Esports ARXIU/ J.FERNÀNDEZ/ EL PUNT AVUI\nEsports Infocamp/ ACN\nDivendres, 15 Desembre 2017 17:46\nLa reunió del Consell de Ministres, celebrada aquest divendres al matí, ha donat llum verda per disposar de finançament per la 4a fase del Palau d’Esports de l'Anella Mediterrània. Tal i com informa l’ACN, el Consell de Ministres ho ha aprovat, en virtut de la intervenció de la Generalitat mitjançant l'article 155 de la Constitució, una ampliació dels diners que aporta el Govern als Jocs Mediterranis de Tarragona 2018. En concret, l'empresa pública de la Generalitat Infraestructures de Catalunya ampliarà de 16,6 a 17,8 milions d'euros l'aportació per a les obres del palau.\nEl conseller comissionat dels Jocs Mediterranis, Javier Villamayor, ha expressat la seva satisfacció per l’anunci de l’aprovació del finançament que ha d’acollir la competició d’handbol als Jocs Mediterranis Tarragona 2018: “L’inici de la tramitació per licitar la 4a fase del Palau d’Esports és una magnifica noticia perquè assegura que aquest equipament estarà enllestit a temps per als Jocs”. A més, Villamayor ha agraït a la Generalitat de Catalunya “els esforços realitzats en tot moment per complir amb els compromisos adquirits i aportar una instal·lació de primer nivell, funcional i polivalent, que serà un dels epicentres de Tarragona 2018 i que formarà part de l’importantíssim llegat que romandrà a la ciutat”.\nLa darrera fase del Palau d’Esports, que tindrà una capacitat de 5.000 espectadors, permetrà enllestir en àmbits com el videomarcador, equipament esportiu i reforç de la climatització, entre d’altres.


Ciència que estudia l’home en els seus aspectes biològics (antropologia fisicobiològica), és a dir, estudia l’home en tant que organisme animal. En la mesura que l’home és fruit del procés evolutiu, l’antropologia física estudia també el conjunt dels homínids. A més a més, se centra també en l’estudi de les diferències o variacions físiques entre les poblacions humanes al llarg del temps i de les seves distribucions en l’espai. Una de les qüestions fonamentals de l’antropologia física és la de situar l’home dins el sistema dels altres éssers vius, i aclarir el seu origen i evolució; una altra qüestió fonamental és la de l’estudi de les variacions existents entre grups i races humanes, per establir la seva significació i la seva importància per al conjunt de l’espècie, així com estudiar quins són els factors que originen aquestes diferències.\nPer al seu desplegament, l’antropologia física o biològica precisa del concurs d’altres ciències, tals com l’anatomia, la fisiologia, la paleontologia humana, la biologia molecular i la genètica.\nHistòricament l’antropologia física és una ciència recent, encara que des de l’antiguitat es pot constatar l’interès per l’estudi de l’especificitat física i biològica de l’home. Aristòtil mateix va fer estudis comparatius entre l’home i els simis, i alguns historiadors antics, com Herodot, donaven especial importància a la descripció dels trets físics d’alguns pobles. Però només a partir de Linné es va fer possible l’aparició d’una antropologia física com a ciència. Linné, en classificar l’home i el conjunt dels simis en el grup dels primats, va donar el pas fonamental per poder considerar l’home com a objecte d’estudi de les ciències naturals. J.F. Blumenbach, amb la seva obra De generis humani varietate nativa (publicat el 1775), va originar un corrent d’estudis antropomètrics, que serien la base taxonòmica i descriptiva de l’antropologia física. Paul Broca (fundador el 1859 de la Societat d’Antropologia de París) i Francis Galton van prosseguir, entre altres, aquests estudis biomètrics, que es van veure especialment motivats per les diversitats físiques entre diferents grups humans, tal com ho constataven els exploradors, els missioners i els colonitzadors al llarg dels segles XVIII i XIX.


CONVERSES PENDENTS: d’octubre 2010\nEmbriaguem-nos per uns instants\nde la bellesa de l'astre.\nFaré veure que no existeixen les paraules.\nPublicat per Eva a 1:40 9 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nQue veieu quan arribeu a l'últim graó de l'escala?\nPublicat per Eva a 0:54 12 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEl dia 9 d'octubre Jonh Lennon hauria cumplit 70 anys. Durant anys vaig tenir aquest poster penjat a la meva havitació. Encara el guardo. Per a mi és imposible imaginar la meva vida sense haber sentit cap cançó dels Beatles o de John Lennon.\nEncara que sigui en retràs em venia de gust fer-li un petit homenatge. Us deixo una cançó de les moltes que hauria posat.\nPublicat per Eva a 1:27 4 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nPublicat per Eva a 23:54 25 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nDe jardins i de cafè\nCada dia a les tres de la tarde, vaig al Cafè Universal. És un lloc que m'inspira. La part del darrera té una terrassa amb un jardí secret.\nHi han plantes de dolces fragàncies\nLianes i jessamí\nL'entrada és aquesta\nAquesta és la taula on sec normalment,\nem demano un tallat i agafo idees per al blog\nÉs un bar tranquil, nohi ha mai gaire gent\nLa llum que entra per les finestres és multicolor\nSi mai voleu venir us convido a fer un cafè.\nPublicat per Eva a 0:40 10 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nLa filla de Rappacini\nDe totes les històries de jardins secrets la que sempre més m'ha fascinat és el conte de La filla de Rappaccini.\nEl conte tracta d'un jove que s'enamora d'una jove, filla d'un científic, que viu presonera en un extrany jardí de bellíssimes plantes verinoses. El que Giovanni no sap és que la seva enamorada està feta de la mateixa essència perillosissima i letal que les extranyes flors i que el contacte amb la seva pell o simplement el seu perfumat alè són extremadament mortals.\nMentre regava les plantes de casa meva aquesta frase m'anava pel cap:\n"¿Cuál es la verdadera naturaleza del experimento que Rappaccini está llevando a cabo? En vista de la belleza de su hija, Giovanni cae embelezado así que, algo tan hermoso no puede ser contracara de algo tan... abominable."\nExisteix una pelicula, dividida en tres contes de terror, de l'any 1963 titulada "Twice told tales", protagonitzada per Vincent Price on surt la història. Una opció per a escapar de la tele bassura sense grans pretensions. Potser vosaltres la trobareu friki però no es potser interesant les vint-i-quatre hores del dia...\nPublicat per Eva a 0:31 6 comentaris: Enllaços a aquest missatge


CCOO Serveis de Catalunya som la Federació que organitza sindicalment a les persones treballadores dels següents sectors productius: de Comerç, Financer, Hostaleria, Oficines, de les TIC, les ETT, Telemarketing, Joc, altres serveis administratius, Turisme...\nI per territoris ens organitzem segons estigui el centre de treball a través dels sindicats intercomarcals de CCOO Serveis:\nL’AFILIACIÓ I DELEGATS I DELEGADES DE CCOO SERVEIS A LES EMPRESES (maig del 2021)\nSecretaria general - Comissió Executiva - Executives dels sindicats intercomarcals - Comitè Federal - Consell Federal\nEn el marc del 3r Congrés de CCOO de Serveis de Catalunya, celebrat els dies 22 i 23 d'abril de 2021, s’han renovat i redefinit els òrgans de direcció de la federació, que són els següents:\nÉs la persona que té la representació legal i pública de la Federació de Serveis. Actua sota acord col·legiat del Consell Federal i la Comissió Executiva, seguint el principi de direcció col·legiada, i té com a missió cohesionar i impulsar les funcions d’aquests òrgans. Serà escollit pel congrés.\nÉs l’òrgan de direcció i gestió federal, en el marc de les decisions dels òrgans de direcció i de govern. Serà escollida pel congrés, que determinarà el nombre de persones que el compondran i garantirà que el nombre de dones correspongui, com a mínim, al 50 % de la seva composició.\n>> COMISSIÓ EXECUTIVA\nSecretari General Esteban Sanabria Garnica\nÀrea de Polítiques Sindicals Sergio Calahorro Fernández\nSecretari de la Política Sectorial\nSecretària de Dones, Igualtat i Inclusió M. Montserrat Sanahuja Ferrando\nSecretària de Salut Laboral Cristina Jiménez Vidal\nSecretària de l'Assessorament Col·lectiu\nMariano Ainoza Morata\nSecretari de Mediació i Inspecció Luis Manuel Gallego Montalban\nÀrea d'Organització, recursos i comunicación Natàlia Castro Font\nSusana Préstamo Vega\nSecretària de Desenvolupament Organitzatiu Mila Veloso Montero\nSecretària d'Afiliació i Control Intern Francesc García Alonso\nSecretari Coordinació Territorial\nSecretària de la Política Electoral Olga Martín Montes\nSecretària del Control Financer Xavier Ricart Esteban\nSecretari de la Política Comunicativa\n>> EXECUTIVES DELS SINDICATS INTERCOMARCALS\nSI SERVEIS CCOO Baix Llobregat-Alt Penedès-Anoia-Garraf\nJODAR LARENA, EDUARDO\nALVAREZ MARCOS, MARIA\nDE LA FUENTE CUSIO, CRISTINA\nESPERT JORDANA, SANDRA\nRUPEREZ CORTES, JUAN JOSE\nSecretaria d'eleccions sindicals\nSI SERVEIS CCOO Comarques Gironines\nFERRO GUTIERREZ, ANTONIO\nCUENCA GARCIA, JOAN\nMIGUEL PEREZ, JUANA\nROMAN FERNANDEZ, JUDITH\nSI SERVEIS CCOO Comarques Tarragonines\nCARTANYA MIRO, CARLES\nPEREZ LOPEZ, CONCEPCION\nSecretaría d’organització i responsable d’eleccions sindicals.\nROSAL PUNSOLA, EVA MARIA\nCoordinadora d’acció sindical, responsable d’acció sindical en el sector de comerç i Secretaria de la dona.\nMARCOS HERNANDEZ, NIEVES\nResponsable d’acció sindical en el sector de la hostaleria\nFRAILE BELLOSO, ANGEL\nResponsable d’acció sindical en grans magatzems i membre del equip d’eleccions.\nLOZANO NAVAS, JOSE RAMON\nEquip d’eleccions sindicals.\nVELLIDO VALLS, FRANCESC X.\nÀmbit Funcional de les Terres de Lleida de Serveis\nCOLLADO RUIZ, RAQUEL\nResponsable Lleida Serveis\nSI SERVEIS CCOO de Vallès Occidental-Catalunya Central\nPINTIADO DALMAU, SILVIA\nAUSIRO GARCIA, XAVIER\nSecretaria d'organització i recursos\nCOSTA GARCIA, RAMON\nFERRE NAVARRO, VANESSA\nSecretaria d’Igualtat i dones\nMUÑIZ ARRABAL, ESTHER\nSI SERVEIS CCOO Vallès Oriental-Maresme-Osona\nGARCIA MORENA, AGUSTIN MIGU\nGONZALEZ CLUA, MARTA\nALVAREZ DE LA ROSA, MONTSERRAT\nGOMEZ BALTA, ESTHER\n>> COMITÈ FEDERAL\nÉs l’òrgan de direcció i coordinació de la Federació de Serveis.\nEstà integrat pels membres de la Comissió Executiva, les persones que són referents sectorials, els secretaris o secretàries dels sindicats intercomarcals i una persona en representació de la secció sindical amb més afiliació de cadascun dels quatre grans àmbits sectorials (comerç, hostaleria, sector Financer i serveis tècnics).\n>> ORGANIGRAMA.- Comitè Federal de Serveis de CCOO de Catalunya\n>> CONSELL FEDERAL\nÉs el màxim òrgan de direcció i representació de la Federació de Serveis entre congressos.\nEstarà compost per 110 persones següents:\n- Els membres del Comitè Federal.\n- La representació de l’afiliació a les empreses:\nCriteri general: una persona en representació de cada 500 persones afiliades a l’empresa.\nCriteri específic (per afavorir una participació àmplia, plural i transversal en la composició del Consell): totes aquelles empreses que tinguin entre 50 i 499 persones afiliades tindran una persona representant al Consell.\nPer tal d’afavorir i garantir la participació de les persones joves en la direcció federal es reservarà un 10 % dels membres del Consell Federal a persones menors de trenta anys.


La fiscalia demana 200 euros a activista antitaurina | TVAnimalista.com\nV de gust\nLa maleta de la Montse\nMés de mig miler de persones es concentren per donar suport a la Protectora d’Animals de Mataró\nAccions antiespecistes per Nadal\nEscorxadors amb parets de vidre a Àustria\nComunicat de Plataforma PROU: Davant la possible imminent sentència del Tribunal Constitucional\nPresentació del projecte ZOOXXI\n9 Recomanacions per al Dia del Llibre 2018\nS’estrena Empatía amb bones crítiques\n“Cetacis”, una col·lecció de contes de SOS Delfines\nActivistes antiespecistes aturen l’entrada de camions a escorxadors\nCom tracta la indústria alimentària als animals\nEs crea el primer “Think tank” en Drets Animals\nEntrevista al Partit Animalista – Eleccions 27s\nPròxim acte de promoció del veganisme a Barcelona\nEntrevista a Pedro López i Alberto Peláez, atletes vegans\nInici Notícies La fiscalia demana 200 euros a activista antitaurina\nLa fiscalia demana 200 euros a activista antitaurina\nEl passat 13 de gener es va desenvolupar el judici a l’activista pels drets dels animals, Aida Cortecero. Se l’acusa de presumpta desobediència a l’autoritat durant una manifestació antitaurina.\nAida, activista en AnimaNaturalis, V de Vegana, Mallorca Sense Sang i ICA Animalista, afirma que aquest judici és un muntatge per criminalitzar el moviment: “Busquen un cap que sigui un tant visible i a qui se la pugui condemnar. Perquè així la gent tingui por i digui ‘potser no em convé manifestar’ “. La sentència es dictarà el proper 26 de gener. Una sentència que, si no guanya el judici, serà de sanció econòmica. “Ja abans havíem rebut multes i no han aconseguit aturar-nos. 200 euros no són res“. La fiscalia demana 200 euros a raó de 5 durant 40 dies. La fiscalia, segons paraules de l’advocat defensor Carlos Peleteiro, creu que el vídeo no és suficient ja que els incidents podrien haver-se donat fora dels 15 minuts de gravació.\nCortecero diu que no té por, “més por té el toro. Més por tenen els animals “. I sense por va anar dimarts al Jutjat número 1 d’Inca, Mallorca, acompanyada de desenes de companyes que van ser per mostrar el seu suport. El judici va durar tres hores durant les quals Aida va poder mostrar la seva versió a través de material audiovisual: “Vam haver de aconseguir un portàtil corrent, sinó aquesta prova no s’hagués pogut presentar. Ells no tenien els mitjans per veure-ho, increïble però cert ” afirma.\n“Aquí a Mallorca els taurins cada any convoquen una manifestació que fa que la nostra sigui contramanifestació. Després ells mai assisteixen, fan una falsa convocatòria” afirma. Aida va demanar els permisos per a la manifestació antitaurina, però en darrer moment “Delegació ens canvia el lloc a posta i ens posen on pitjor ens podien posar: davant de la porta on treuen el toro mort. Això és un càstig, això es nota perquè havien moltes opcions on posar-nos“. Llavors és quan decideix denegar la convocatòria de manifestació.\n“Al final, a nivell individual, anem a exercir el nostre dret a exercir la nostra expressió. Tot seguit ens comuniquen que no podem ser-hi igualment, llavors jo li proposo al policia fer grups de menys de vint persones, cosa legal que no suposa reunió i no ens poden fer fora. Hi va haver un acord per part dels caps de la Guàrdia Civil i pel nostre col·lectiu per poder dur a terme tot amb normalitat“. És més, diu, que ella mateixa els va mostrar la identificació sense que la policia li demanés.\n“La Guàrdia Civil va estar dient mentides, que després en el vídeo vam poder veure, tenien contradiccions entre ells“. Segons Aida, van mentir en dir que ella mateixa havia ordenat que les activistes copegessin al cos de policia. “Jo no acostumo a insultar, tampoc advoco per ser la policia de les activistes, no m’agrada dir-li a la gent el que ha de fer. Que cadascuna faci el que senti i la veritat és que la gent que em coneix sap que a la vida atacaria a la policia. Parlo amb ells com qui parla amb un company més“.\nAida no pensava que rebria tant suport per part del Moviment pels Drets Animals, però des Igualdad Animal a diferents santuaris i col·lectius antirepressius així ho han fet.\n6 vacas torturadas a cambio de 1 litro de aceite6 vaques torturades a canvi d'un litre d'oli\nUna apresurada limpieza arrasa en Gijón el hogar de decenas de animales.Una precipitada neteja arrasa a Xixón la llar de desenes d'animals.\nNo als delfinaris\n“La imbécil ética” de Xavi Bayle\nDe dones, maricons, anormals i negres de merda\nMira tots els actes al Calendari Animalista\nPatètica masculinitat. “Esports tradicionals” amb animals.\nA la xarrada de les II Jornades Veganes de Benissa, haguí de passar massa ràpidament per damunt d’eixa patètica masculinitat que s’amaga darrere de...\nEl llenguatge és exclusiu dels animals humans?\nEl riure dels galls\nCUINA VEGANA: Canelons de Sant Esteve\nT'agraden les tradicions? i la cuina? Ara ja pots gaudir d'ambdues sense fer mal a ningú. La TVA ha el·laborat els plats tradicionals del...\nCUINA VEGANA: Bròquil amb seitan i beixamel\nCUINA VEGANA: Panellets vegans\nCUINA VEGANA: Truita de patates\nabolición activistes animanaturalis Barcelona carn caza caça circs correbous cultura derechos animales drets animals educació equanimal especisme especismo especista faada gatos gats gossos granges igualdad animal ilp prou! ilp taurina investigació libera! maltractament maltrato manifestació pacma perros protectora represión repressió tauromàquia tordesillas toros vegana veganisme veganismo violencia vivisecció xerrada zoo


L'avantatge dels llums fluorescents envers la bombeta d'incandescència és que té un rendiment lluminós molt més alt. Les làmpades fluorescents tenen un rendiment lluminós que es pot estimar entre 50 i 90 lúmens per vat (lm/W).\nLa vida útil és també molt més gran que la de les làmpades d'incandescència. Pot variar amb facilitat entre les 5.000 i les més de 15.000 hores (entre 5 i 15 vegades més), duració que depèn de diversos factors, com ara el tipus de làmpada fluorescent o l'equip complementari que s'hi utilitzi. L'índex de rendiment de color habitualment va de 62 a 93, sent el valor de 100 la representació correcta dels colors en els objectes il·luminats i 70 un valor considerat acceptable.\nNormalment s'anomena reactància a l'estabilitzador, per raó que en passar-hi un corrent altern la bobina de l'estabilitzador hi presenta una reactància inductiva. En el cas de la làmpada fluorescent, s'instal·la de la manera següent:\n↑ «Fluorescent». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Llum_fluorescent&oldid=29615000»\nDarrera modificació: 7 març 2022 a les 18:55\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 març 2022 a les 18:55.


Nules alberga l'exposició Red on Toys del col·leccionista Juan Redón - Diari Millars, informació local en valencià.\nRed On Toys és el resultat de la intersecció d’Art, Toys i Artoys en la col·lecció de Juan Redón, arquitecte i col·leccionista. Una mostra que es pot visitar a Nules fins al pròxim 8 de desembre a la Biblioteca Municipal José Vicente Felip Monlleó.\n“És una exposició molt reconeguda en el món de l’Art Modern, de fet part de la col·lecció d’art contemporani de Juan Redón està dipositada a ARTIUM de Vitòria i a l’IVAM de València”, comenta el regidor de Cultura, Ramon Canut.\nEn l’exposició es pot gaudir d’obres d’Antonio Saura, Eduardo Arroyo, entre d’altres que es troben al costat de figures de plàstic de Mickey Mouse, Batman o Astro Boy; Artoys de kaws, Ron English, Gary baseman, Tim Biskup o Kozick, rodejats de fotos de Liliana Portes, L.Bayol-Thémines o Eugenio Vizuete.\nLa mostra està organitzada per la Fundació Caixa Castelló i es pot visitar en horari de dilluns a divendres de 16 a 20 hores i dissabte i diumenge matí d’11 a 14 hores i vesprada de 17 a 20 hores.\nPost més nousCastelló estrena jardí efímer sostenible en la plaça Major\nPost més vellsLa Regidoria de Cultura de Castelló posa en marxa el Cicle de Concerts ‘Dolçaina al Raval’


La Costa Daurada recupera el 90% de l’operativa de l’aeroport de Reus amb més d’un milió de places – Comunicatur\nHome/Transport/La Costa Daurada recupera el 90% de l’operativa de l’aeroport de Reus amb més d’un milió de places\nLa tan desitjada recuperació postpandèmica comença a ser una realitat a tot el territori. A la Costa Daurada, a més de les bones perspectives de Setmana Santa, una infraestructura tan important com l’aeroport de Reus recupera aquest any fins el 90% del volum de places que oferia abans de la pandèmia, és a dir en el 2019. En xifres totals, les places seran 1.034.776 seients.\nAquestes dades són molt ben valorades pel territori, perquè les aerolínies han patit forts problemes econòmics durant aquests dos anys i algunes fins i tot han fet fallida. Però també és valora molt positivament la recuperació en el context actual de crisi generalitzada per la guerra d’Ucraïna, la problemàtica dels preus dels carburants i la inestabilitat dels mercats.\nPer tots aquests motius, la presidenta del Patronat de Turisme de la Diputació de Tarragona, Meritxell Roigé, ha mostrat la seva satisfacció davant d’aquestes perspectives que, afirma, «són, sense dubte, fruit d’una feina conjunta d’impuls d’aquesta infraestructura. Un compromís i un treball que hem emprès des del Patronat de Turisme de la Diputació en el marc de la Taula Estratègica de l’Aeroport de Reus i al costat dels agents del territori i administracions que en formen part».\n23 rutes per connectar la Costa Daurada amb set països i Palma de Mallorca\nEl gros de l’oferta se l’emporta el Regne Unit, que, en conjunt té el 62% del total de les places posades a la venda. Però destaca especialment l’augment de places a Irlanda, que són un 30,4% més que les que hi havia el 2019. En total són 7 vols setmanals i 128.619 seients. A més també s’estén el període de connexions operatives, gràcies a Ryanair que multiplica per sis les places entre Cork i Reus i allarga la temporada d’abril a octubre.\nLes 23 rutes són les següents:\nAnglaterra: Londres Gatwick, Londres Stansed, Manchester, Liverpool, Birmingham, East Midlands (Nottingham), Newcastle, Doncaster Sheffield, Leeds Bradford i Bristol.\nEscòcia: Edimburg, Glasgow i Aberdeen.\nIrlanda: Belfast, Shannon, Cork i Dublin.\nBèlgica: Brusel·les Zaventem i Brusel·les Charleroi.\nPaïsos Baixos: Eindhoven.\nI també és manté el vol a Palma de Mallorca.\nLes companyies aèries estrangeres que operen a l’aeroport de Reus són Ryanair, Jet2 (que inaugura la ruta a Bristol) i TUI. La recuperació no arriba al 100% perquè cal recordar que la fallida de Thomas Cook va comportar una redimensió de les operatives d’algunes companyies com per exemple, Easyjet.\nA aquestes aerolínies cal afegir Air Nostrum que connecta la Costa Daurada amb Palma de Mallorca amb la possibilitat d’afegir al bitllet el viatge fins a Menorca i Eivissa.\nEl mercat britànic és el principal mercat internacional de la Costa Daurada juntament al francès. Per això el Patronat de Turisme de la Diputació de Tarragona Costa Daurada va impulsar un acord de promoció amb l’equip femení de futbol del Manchester City, com va informar Comunicatur. Entre els vols des del Regne Unit, la fi de les restriccions de mobilitat i aquesta promoció, el patronat espera recuperar el turisme britànic, després de dos anys molt complicats en que les operacions amb el Regne Unit van caure en tots els mercats.\nAtenció allotjaments. Multa de 30.000 € per escanejar el passaport d'un hoste\nAquest any el PIB turístic podria créixer per sobre del 3%\nActualitzat el compte satèl·lit del turisme d’Espanya


Immo Plaza Spain | SOBRE NOSALTRES\nAmb nosaltres pot esperar més:\n* Tant en la mediació com en l’assessorament\n* Comptem amb un traductor/ cofirmant de l’escriptura de compravenda (NL/B, EN,ES, D,FR)\n* Red independent de serveis complementaris : arquitectes, comptables, fiscals, serveis municipals, notaris, advocats, banquers, agents d’assegurances.\n* Serveis post-venda: obrers, dissenyadors d’interiors, especialistes en restauració i en manteniment (de la llar, jardí, piscina), empreses per al lloguer.\nUna venda eficaç comença amb un agent personal i atent\nCatalunya, i sobre tot la Costa Brava, atrau a molts compradors estrangers. Immo Plaza es l’enllaç ideal cap al mercat de béns immobles. Parlem freqüentment amb Francesos, Holandesos i gent de Benelux, els qui estarien encantats de continuar donant-li forma al seu futur sota el sol Espanyol.\nL’ajudarem amb molt de gust. Com a servei addicional li proporcionarem la Guia del venedor. És un clar trajecte de passos a seguir on vostè mateix podrà veure el que abasta la venda d’una propietat. Aquesta Guia del venedor requereix emplenar el formulari de contacte de venda… Ofereix als seus propietaris un servei de gestió de lloguer per a la seva llar, gestió completa o lliurament de claus.


Els consells esportius de les Terres de l'Ebre celebren poder reprendre l'activitat esportiva - Imagina Ràdio\nNotíciesCovid-19EsportTerres de l'Ebre\nEls consells esportius de les Terres de l’Ebre celebren poder reprendre l’activitat esportiva\nEls consells esportius celebren ser equiparats a l'esport federat\nDesprés d’uns mesos tots els consells esportius catalans reprenen l’activitat arran de l’aprovació de les noves mesures aprovades pel Procicat. Com reivindicaven els consells, el Govern a partir d’aquest dilluns permet que els infants i joves amb llicència dels consells esportius, més de 200.000 a tot Catalunya, dels quals més de 5.000 estan a les Terres de l’Ebre, puguin tornar a accedir a l’activitat esportiva.\nEl president dels Consells Esportius de Catalunya, Jaume Domingo, ha valorat positivament les mesures aprovades, que no solament permetran la represa esportiva dels esportistes amb llicència dels consells esportius, sinó també la represa esportiva de milers d’adults que participen en l’Esport Popular: “Poder reprendre els entrenaments és un primer pas per arribar a la normalitat esportiva al país”, ha assegurat Domingo, que ha afegit que “aquesta temporada no hem de pensar en competicions, sinó en poder garantir una pràctica esportiva per a tots els esportistes dels consells esportius”. Per a Antoni Gilabert, president de l’Agrupació Territorial de Consells Esportius de les Terres de l’Ebre, es tracta d’una justa equiparació “perquè les últimes setmanes els consells esportius hem reclamat al Procicat i al Departament de Salut una flexibilització de les mesures en l’àmbit esportiu no federat que permetés reprendre l’activitat esportiva amb equitat per als dos models esportius reconeguts a Catalunya”. De moment es podran reprendre els entrenaments, ja que les competicions organitzades pels consells esportius no es reprendran.\nMalgrat això, els consells esportius lamenten que aquestes mesures “arriben tard” i asseguren que en les darreres setmanes s’han sentit discriminats i demanen que d’ara endavant es mantingui l’equitat entre els dos models esportius del país (el federat i el dels consells esportius), alhora que reclamen que se’ls tingui en compte de cara a possibles noves mesures.\nLes mesures vigents relacionades amb l’esport son les següents: s’equiparen les activitats esportives dels consells esportius i esport federat pel que fa a poder entrenar amb més de 6 persones i participar en les competicions permeses; les instal·lacions i equipaments esportius en espais tancats podran seguir oberts amb un aforament màxim del 30% i amb activitats grupals de màxim 6 persones amb mascaretes i distància de seguretat; i les instal·lacions i equipaments que són a l’aire lliure seguiran oberts amb un aforament del 50% i control d’accés.\nArticle anteriorNova sala de telecomandament a l’Hospital de Móra d’Ebre\nArticle següentLa Plataforma veïnal d’Ascó veu “insuficients” les bandes instal·lades a la cruïlla de la C-12 per reduir la velocitat\nEls Bombers actuen en 8 incendis a les Terres de l’Ebre sota temperatures extremes


Sixte Moral 27-12-2016 9:05 Lectures 2542\nJa sabem que mai no plou a gust de tothom, sempre hi ha un “però”.\nAquesta refrany el podríem aplicar a alguna de les darreres decisions presses i anunciades (algunes no) del Ple de l’Ajuntament a instàncies de la regidoria d’Urbanisme. Per una banda més enllà de estar-hi, o no, d’acord podria qualificar-se d’una bona gestió el fet de prorrogar els convenis amb l'Incasòl i amb la promotora Immobiliària Subirats Berenguer. Els acords impliquen la renovació per 2 i 4 anys respectivament dels acords vigents per seguir protegint la Platja Llarga i traslladant els drets urbanístics a l'Eixample Nord. El regidor va qualificar els convenis com “un pas més en el compromís de protegir definitivament la Platja Llarga, sobretot defensant els interessos de la ciutat”.\nJa es prou conegut que sobre l’Eixample Nord hi ha posicions enfrontades i contràries. Hi ha una majoria al consistori que considera que cal començar a pensar en la planificació dels sector mentre hi ha una força que creu que caldria reconsiderar en bona part la situació d’aquesta part de la ciutat.\nUna altra de les decisions que s’han aprovar recentment ha estat la modificació puntual del Pla General d'Ordenació per permetre els usos hotelers i de restauració en el sòl de desenvolupament industrial, terciari i de serveis en aquells elements que formin part del Catàleg de Patrimoni arquitectònic. En definitiva es tracta de dotar de la possibilitat de donar d’activitats, que no només generin negoci, sinó que ajudin a mantenir determinat patrimoni que han perdut part dels seus usos i d’aquesta manera puguin seguir mantenint-se.\nSi aquestes dues notícies al meu modest entendre són positives i cal reconèixer que el treball de la regidoria d’Urbanisme sembla molt positiu per anar afrontant i trobant solucions als temes de les estructures urbanístiques de la ciutat ens ha sorprès llegir que la Revisió del Pla General s’ajorna i no es començarà a debatre fins la propera legislatura.\nSorprèn perquè, al marge de ser un dels elements del pacte entre les dues forces que avui estan al govern, creiem que es de nou perdre l’oportunitat de gestionar el futur de la ciutat. Ens hem manifestat aquí mateix en diverses ocasions que la revisió d’aquest Pla s’hauria d’haver començat ja fa anys, fer el debat en els moments en que no hi havia cap mena de pressió constructora hagués pogut fer-se amb molta més perspectiva.\nAmb el nou acord sobre els compromisos de Platja Llarga a l’Eixample Nord l’Ajuntament guanya temps per poder treballar-ne la planificació. Certament és així però aquesta planificació ja fa temps que es podria haver fet. El regidor afirma que: «El que estem fent és planificar, a poc a poc. No tenim pressa, no s’urbanitzarà l’Eixample Nord».\nJa sabem que no es tracta de construir però sí de planificar i planificar amb sentit de globalitat, debat global que garanteix la revisió del POUM. Postergar un cop més el debat sobre El POUM és allargar un procés que possiblement s’hauria d’haver començat ja fa temps.\nLa situació econòmica de crisi, el perills de les grans infraestructures que s’han reclamat durant molt de temps, la necessitat d’un nou sol que combini petita indústria i/o logística compatible amb la proximitat i fins i tot en mig d’habitatges hauria de fer pensar que hi ha una certa urgència per saber com volem la fesomia de la ciutat en els anys a venir.\nPossiblement hi deu haver arguments prou importants per anar retardant el procés de revisió del Pla General -es parla de la nova llei d’urbanisme- però també reiteradament d‘ençà del 2008 s’ha anat repetint que la necessitat de la reforma era ineludible i alhora una prioritat política que no s’ha concretat encara.\nCreiem que cal activar la revisió del PGOU per diversos motius i sobretot pel moment que estem vivint, encara amb una certa crisi però remuntant, que són claus per definir trajectòries com a ciutat en el mitjà i llarg termini. Qui governa decideix legítimament i amb plena sobirania. És evident i els seus raonament deu tenir per no començar a fer d’una vegada la revisió completa i global, malgrat els programes electorals. Però hi ha una continuïtat de modificacions puntuals, com la que comentàvem abans de la dotar d’usos hotelers o de restauració determinats edificis en zones concretes, que són poc significatives però n’ hi ha també en temes de futur que poden ser una oportunitat per generar els necessaris debats que cal en la planificació de la ciutat i passen com un mer tràmit administratiu a base de modificacions puntuals. Els propis processos de debats i participació que regula la revisió d’un pla poc tenen a veure amb els procediments de les modificacions puntuals. I algunes d’aquestes modificacions crec que haurien merescut un debat més ampli i de manera rigorosa i aprofundida i sobretot en perspectiva global de ciutat.\nLa complexitat de la modificació del Pla segur que requereix una lectura aprofundida i uns debats oberts de tots els sectors socials del nostre territori. S’esbossa en la revisió un futur que segons com es gestioni pot ser carregat d’oportunitats o pot esdevenir una llosa sobre el futur col·lectiu de la ciutat i el territori. És doncs el moment de reclamar, més enllà de les posicions institucionals de voler retardat el debat sobre la planificació de la ciutat, un ampli debat que compti de manera directa i real amb la ciutadania.\nEl govern es dota de més temps per planificar però caldria evitar que això es convertís en una pèrdua de possibilitats i oportunitats de conformar un futur físic que serveixi per generar més riquesa i cohesió.


Crònica castellera – Pàgina 110 – Fes Ta Festa – La cultura popular a la ràdio i a internet\nEls Minyons de Terrassa carreguen el 3 de 10 en la darrera diada de la temporada. Feia quatre anys que no s’assolia el castell més alt de tots els que es fan. El món casteller celebra el reconeixement dels castell com a patrimoni de la humanitat . La darrera diada important de l’any ha permès …\nEls Minyons de Terrassa completen la tripleta màgica a Granollers com a preludi de la seva diada on volen fer el 3 de 10. Els de Gràcia descarreguen per primer cop el 3 de 8 i els Xics de Granollers fan el primer 4 de 8 de l’any. La Colla Jove Xiquets de Vilafranca s’estrena …\nEls Capgrossos de Mataró celebren la condició de nova colla gamma extra alçant la tripleta. Els Minyons de Terrassa basteixen el 3 de 9 a Manresa i a Guissona. El cap de setmana casteller ens ha portat alguns registres destacats, amb intents de castell de 9 en quatre places. A Mataró els Capgrossos van estrenar …\n« Anteriors 1 … 109 110 111 … 120 Següents »


Sortida a Barcelona: cementiri de Montjuïc i ruta Salvat-Papasseit per la Barceloneta - CEC Banyoles\nDiumenge 21 de gener vam realitzar la sortida corresponent a la cinquena conferència. Vam anar al cementiri de Montjuïc, construït el 1883, que compta amb nombrosos mausoleus i escultures d’un alt valor artístic, especialment les obres realitzades en el tombant de segle d’estil modernista.\nVisitàrem les tombes de: Joan Salvat-Papasseit, on hi vam llegir el poema Passeig, la de Jacint Verdaguer, Àngel Guimerà i Santiago Rusiñol, autors referenciats aquest curs. També altres panteons singulars: família Batlló, Bonaplata, Godó, etc.\nEns dirigírem al Fossar de la Pedrera, que és un espai de memòria a les víctimes de la repressió i de la guerra civil. És també una fossa comuna on estan enterrats 4.000 afusellats antifranquistes, molts d´ells executats al “Camp de la Bota” (entre 1939-1953). Al mausoleu on està enterrat el president Lluís Companys, llegírem poemes de J. Salvat-Papasseit de les Conspiracions i vam retre el nostre petit homenatge, acabant l´acte amb l´himne d’ “Els Segadors”, a totes les víctimes i patriotes que van lluitar per la nostra pàtria.\nA continuació ens vam dirigir al “Moll de la Fusta” on hi ha l´escultura dedicada a Joan Salvat-Papasseit i iniciàrem la ruta a peu llegint poemes i recordant la biografia del poeta i les seves estades en indrets de la Barceloneta: carrer Argenteria on va morir, Fossar de les Moreres, passeig del Born, església de Sant Miquel del Port i el carrer on va viure amb la seva esposa i filles.\nUn agradable passeig per un barri amb molta història i un migdia i tarda a la vora del mar, en un dia força càlid, assolellat i lluminós, i amb la col.laboració de moltes persones en les lectures dels poemes.\nCinquena conferència del 2n curs d´Història de la Literatura Catalana. Les... Curs de Patrimoni Paleontològic: Conferència “Introducció a la paleontologia....


Sis grups editorials concorren per a publicar la segona edició del 'Diccionari de la llengua catalana' de l'IEC\nLa Societat Catalana d'Història de la Ciència i de la Tècnica obté reconeixement internacional\nEl conseller d'Agricultura demana el suport de l'IEC 'per a validar l'acció pública amb el rigor científic de l'Acadèmia'\nJavier Tejada, de la Societat Catalana de Física de l'IEC, guardonat amb el Príncep de Viana de la Cultura 2006\nLa Societat Catalana de Matemàtiques intervé en l’organització de l’Assemblea General de la Unió Matemàtica Internacional\nLa VI Jornada de Biologia Evolutiva destaca la bona salut de la recerca biològica a Catalunya\nFrancesc Nadal, nou president de la Societat Catalana de Geografia\nEl nou DIEC es posarà a la venda per Sant Jordi del 2007, l'any del Centenari\nSis empreses o grups editorials han presentat propostes en el concurs públic convocat per a la publicació de la segona edició del Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (DIEC), que és el diccionari normatiu. El nou DIEC es posarà a la venda per Sant Jordi del 2007, en el marc de la commemoració del Centenari de l'Institut, fundat l'any 1907.\nPer data de presentació, aquestes són les empreses o grups que han concorregut:\nHermes Editora General, candidatura de l'agrupació editorial formada per\nCastellnou Edicions, que lidera el grup, més Edicions Bromera, Editorial Claret i Editorial Moll.\nColumna Edicions, del grup Planeta.\nEdicions 62 i Enciclopèdia Catalana\nAlbertí Editors, Cossetània Edicions, Eumo Editorial, L'Arc de Berà, Pagès Editors i Edicions Vicens Vives.\nEl termini per a presentar propostes es va tancar el proppassat 23 de juny i, abans de formalitzar-les, es van interessar per la convocatòria dinou empreses. A final de juliol es podria fer pública l'oferta guanyadora i l'Institut ha de lliurar l'original com a màxim el 16 d'octubre vinent. La segona edició del DIEC constarà de 69.986 articles o entrades, que superen en 2.420 les 67.566 de l'actual.\nEn la primera edició del DIEC, publicat l'any 1995, van ser cinc els grups presentats al concurs, que va guanyar el grup liderat per Enciclopèdia Catalana i Edicions 62, amb tres editorials més: Publicacions de l'Abadia de Montserrat, Editorial Moll i Edicions 3 i 4. Aquesta primera edició va ser prologada per Emili Giralt i Raventós, president de l'IEC en aquella època, i conté una introducció a càrrec d' Antoni M. Badia i Margarit, aleshores president de la Secció Filològica de l'Institut. Fins ara, se n'han editat 144.738 exemplars, a més de 10.121 de la versió manual i 1.800 en CD-ROM.\nEls antecedents del Diccionari de la llengua catalana de l'IEC es remunten als primers treballs lexicogràfics iniciats per l'IEC l'any 1911, que van prendre cos el 1932 amb la publicació del Diccionari general de la llengua catalana, dirigit i prologat per Pompeu Fabra. Una segona edició, prologada per Carles Riba, es va publicar l'any 1954, limitada per les exigències de la censura vigent durant la dictadura franquista. Posteriorment, aquest diccionari va ser repetidament reeditat i, sobretot a partir de 1980, amb la restitució de les institucions democràtiques i la normalització lingüística, es va convertir en una eina indispensable en l'ensenyament i per a l'ús de la llengua pròpia.\nLa filial de l'IEC s'incorpora al Comitè Espanyol de la Unió Internacional d'Història i Filosofia de la Ciència, juntament amb dues institucions més\nLa Societat Catalana d'Història de la Ciència i de la Tècnica (SCHCT), presidida per Antoni Roca, ha estat una de les institucions fundadores del Comitè Espanyol de la Unió Internacional d'Història i Filosofia de la Ciència - Divisió d'Història de la Ciència i Tecnologia (IUHPS - DHST). D'aquesta manera, la filial de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC) obté el reconeixement internacional, després que el 1994 comencés a participar en la representació espanyola a l'IUHPS de manera no oficial.\nAntoni Roca, president de la SCHCT\nEl Comitè Espanyol estarà format per dues altres institucions, l'Asociación para la Historia de la Cienca Española, presidida per Julio Samsó, alhora soci de la SCHCT, i la Sociedad Española de Historia de las Ciencias y de la Técnica, amb Joan Riera com a president. Cadascuna de les tres entitats aporta dos representants, que equivaldran a sis vots, de cara als pròxims congressos, que tenen lloc cada quatre anys. Està previst que el proper se celebri al juliol del 2009 a Budapest.\nL'objectiu del comitè, que compta amb el suport del Ministerio de Educación y Ciencia, serà impulsar i canalitzar la participació espanyola en la IUHPS - DHST, procurant que l'experiència internacional reverteixi en la cultura, l'educació i la investigació en l'àmbit de la història de les ciències i de les tècniques.\nLa SCHCT participarà en la Segona Conferència Internacional de la Societat Europea d'Història de la Ciència, que tindrà lloc a Cracòvia del 6 al 9 de setembre d'enguany. La filial de l'IEC és una de les fundadores de l'ens europeu i ha participat en la redacció dels seus estatuts i en totes les seves reunions i activitats.\nL'IEC compta amb tres societats filials, a banda de la SCHCT, que ja tenen representació internacionals: la Societat Catalana de Matemàtiques, que és una de les quatre societats majors representades a la Unió Matemàtica Internacional; la Societat Catalana d'Estudis Clàssics, membre en ple dret de la Federació Internacional de les Associacions d'Estudis Clàssics, i la Societat Catalana de Geografia, que compta amb la representació del seu president en el Comitè Espanyol de la Unió Geogràfica Internacional. La presència internacional de l'Institut està també garantida en la Unió Acadèmica Internacional (UAI), on l'IEC és membre en ple dret des del 1923, tres anys després de que se celebrés la primera assemblea a Brussel·les. Els representants de l'IEC a la UAI són Anscari Mundó i Josep Guitart.\nLa SCHCT en el context internacional, per Antoni Roca, president de la SCHCT:\nEl conseller d'Agricultura demana el suport de l'IEC "per a validar l'acció pública amb el rigor científic de l'Acadèmia"\nJordi William Carnes i Salvador Giner signen l'acord de col·laboració que posa en xarxa la informació de mapes de sòls de Catalunya i les Illes Balears\nEl conseller d'Agricultura, Jordi William Carnes, va expressar la voluntat de comptar amb la col·laboració de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC), "per a validar l'acció pública amb el rigor científic de l'Acadèmia nacional". El titular del Departament d'Agricultura, Ramaderia i Pesca (DARP) i el president de l'IEC, Salvador Giner, van signar el passat 28 de juny el conveni pel qual ambdues institucions col·laboren en la difusió de la informació dels mapes de sòls de Catalunya, a través del web de l'IEC, de manera oberta i gratuïta.\nJordi William Carnes i Salvador Giner signen el conveni de col·laboració\nSalvador Giner va subratllar "l'interès punyent de l'Institut per difondre el coneixement públic de la ciència" i "posar a l'abast de la comunitat científica internacional projectes com el que avui presentem". Per la seva part, el conseller va voler destacar la satisfacció "no protocol·lària, sinó pràctica i immediata" que suposa la investigació liderada per l'IEC. En aquest sentit, Carnes va esmentar que el seu departament té molt avançat l'avantprojecte de llei del sòl d'ús agrícola, malgrat que preveu que el calendari legislatiu no permetrà completar-lo.\nL'acord, signat a la seu de Barcelona de l'IEC, s'inscriu en el projecte de recerca "Protecció de sòls", que impulsa la Secció de Ciències i Tecnologia de l'IEC (SSCCT), per a facilitar l'accés a tots els usuaris d'informació de sòls de Catalunya i les Illes Balears a la documentació cartogràfica disponible. El conveni parteix de la tasca desenvolupada pel DARP mitjançant el Mapa de sòls (1:25.000) de Catalunya, la principal font d'informació existent sobre aquest àmbit a Catalunya.\nEn el mateix acte, va intervenir Jaume Porta, catedràtic d'Edafologia de la Universitat de Lleida, membre de l'IEC i director del projecte de recerca. Porta va presentar i explicar el funcionament de la pàgina web (http://www.iec.cat/mapasols/), on els usuaris podran consultar una fitxa tècnica de cada mapa, una imatge escanejada i enllaços al DARP i a altres institucions. A cadascuna de les fitxes constarà la institució promotora de la informació i la manera de poder accedir a la informació original.\nMercès al projecte "Protecció de sòls", per primer cop, una informació molt dispersa, però indispensable per a conèixer la distribució i característiques dels sòls, serà de fàcil accés per a tots els usuaris d'informació de sòls, amb l'objectiu de planificar el territori, l'agricultura o l'arquitectura del paisatge.\nImatge del web on es poden consultar els mapes de sòls\nEls mapes de sòls tenen, entre d'altres, la finalitat de sintetitzar en un únic document les propietats claus dels sòls, accessible també a una persona no especialista. La informació que aporten permet una planificació territorial basada en criteris de protecció dels sòls de més qualitat. Per tant, té les utilitats següents: actuacions sobre el territori; aplicar la llei del Pla territorial general de Catalunya; promoure un desenvolupament urbanístic sostenible, d'acord amb la Llei d'Urbanisme; donar suport a l'inventari dels paisatges de Catalunya, segons el que preveu la Llei de Protecció, gestió i ordenació del paisatge; assignar usos al territori; projectar en arquitectura del paisatge partint d'un coneixement dels sòls; desenvolupar indicadors per a un desenvolupament sostenible; delimitar zones humides costeres, i estudiar assentaments en arqueologia.\nL'equip està dirigit per Porta i format per Miquel Aran, Jaume Boixadera, Marta López-Acevedo, Núria Llussà, Rosa M. Poch, M. Rosa Teira i Josep M. Villar. El grup ha recopilat mapes i dades procedents de diversos organismes, fonamentalment del DARP, i també del Departament de Medi Ambient i Ciències del Sòl de la Universitat de Lleida –a Catalunya– i de l'Instituto Nacional para la Reforma y el Desarrollo Agrario (IRYDA) –a les Illes Balears–.\nEn la signatura i presentació del conveni hi van estar presents Joaquim Agulló, president de la SSCCT de l'IEC, i Joan Ràfols i Joan Palet, president i vicepresident, respectivament, de la Institució Catalana d'Estudis Agraris (ICEA), filial de l'Institut.\nEl físic navarrès està considerat un prestigiós expert internacional en el camp del magnetisme i la superconductivitat\nEl físic Javier Tejada, membre de la Societat Catalana de Física, filial de l'Institut d'Estudis Catalans (IEC), ha estat guardonat amb el Premi Príncep de Viana de la Cultura 2006, concedit pel Govern de Navarra a persones i institucions que destaquin per la seva rellevància cultural, artística o literària.\nJavier Tejada va rebre el premi de mans dels prínceps d'Astúries\nFoto: Govern de Navarra\nJavier Tejada (Castejón, Navarra, 1948) està considerat un prestigiós expert de projecció internacional en el camp del magnetisme i la superconductivitat. Catedràtic del Departament de Física Fonamental de la Universitat de Barcelona i director del Laboratori UBX (UB-Xerox), és membre de la Societat Catalana de Física, des del 1991, i també de la Real Sociedad Española de Física, la New Academy of Sciences i l'American Physical Society.\nEl físic navarrès és autor de més de dos-cents cinquanta treballs científics en revistes de gran impacte en la comunitat científica (Science, Phsysical Review Letters, Physical Review B, Europhysics Letters, Applied Physics Letters o Nature Materials). Entre els seus èxits científics hi ha la primera evidència experimental de l'efecte túnel de la magnetització (1992), i els descobriments de l'efecte túnel ressonant d'espín, de la coherència quàntica d'espín (1999) i de la deflagració magnètica quàntica (2006).\nJavier Tejada compta amb quinze patents d'àmbit internacional en col·laboració amb empreses i institucions, i ha estat distingit amb el Premi d'Innovació Educativa del Ministeri d'Educació i Ciència (1983), la Medalla Narcís Monturiol de la Generalitat de Catalunya (1994), el Premi Internacional del la Fundació Xerox (1998) i la Distinció de la Generalitat de Catalunya per a la Promoció de la Investigació Universitària (2001), entre d'altres.\nDiscurs de Javier Tejada:\nLa reunió se celebrarà per primer cop a l’Estat espanyol, el mes vinent, a Santiago de Compostel·la\nEls dies 19 i 20 d’agost tindrà lloc a Santiago de Compostel·la l’Assemblea General de la Unió Matemàtica Internacional (IMU), amb la participació de la Societat Catalana de Matemàtiques (SCM), filial de l’IEC. La SCM organitza aquesta trobada científica internacional, que primer cop se celebra a l’Estat espanyol, conjuntament amb la Sociedad Española de Matemática Aplicada i la Sociedad de Estadística e Investigación Operativa.\nL’Estat espanyol representava anys enrere el 0,5 % de la producció mundial de ciències exactes. Actualment, aquest percentatge ha augmentat fins al 4 %, un creixement que situa l’Estat en la desena posició mundial. Una mostra més d’aquesta projecció internacional és el fet que la reunió de la IMU se celebri enguany en la capital gallega.\nLa reunió anual de l’IMU marca les pautes internacionals en les matemàtiques dels propers quatre anys (els objectius en investigació i educació de les ciències exactes) i també decideix el jurat de les properes medalles Fields, considerades els premis Nobel de les matemàtiques. Actualment l’IMU està formada per gairebé setanta països agrupats en funció de la seva importància en el camp de les ciències exactes.\nLa trobada, organitzada per la Societat Catalana de Biologia, supera per primer cop el centenar d'inscrits\nLa VI Jornada de Biologia Evolutiva, organitzada per la secció de Biologia Evolutiva de la Societat Catalana de Biologia de l'IEC, va aplegar el passat 3 de juliol més de cent participants en unes sessions que van tractar temes relacionats amb la recerca en el camp de la biologia evolutiva. La Jornada va evidenciar, gràcies a l'ampli ventall de comunicacions presentades, el bon estat de salut de la recerca en aquest terreny de la biologia.\nD'esquerra a dreta, Marta Riutort, Montserrat Papaceit i Carme Segarra\nEl centenar d'inscrits a la Jornada –el primer cop que s'assoleix aquesta xifra– van assistir a comunicacions orals presentades per experts en les diferents matèries, que van tractar temes com la genètica de poblacions, la filogènia molecular i filogeografia, la detecció de selecció passant per l'evolució de proteïnes o d'orgànuls.\nLa conferència inaugural de la Jornada va anar a càrrec de Jesús Gómez-Zurita, que va parlar sobre "Partenogènesi, hibridació i escarabats: un dilema evolutiu resolt amb filogènies moleculars".\nSegons ha apuntat Marta Riutort, membre del departament de Genètica de la Universitat de Barcelona i coordinadora de la Jornada, "a més dels temes clàssics que acostumem a tractar en la Jornada, enguany també s'ha parlat sobre temes més novedosos, com ara, les comparacions a escala genòmica o la creació de noves bases de dades moleculars". Riutort ha considerat que el desenvolupament de la Jornada exposa les possibilitats de projecció que presenta la recerca en biologia evolutiva a Catalunya.\nResums de les comunicacions:\nL'Assemblea General Ordinària de la Societat Catalana de Geografia va escollir, el passat 14 de juny, com a nou president a Francesc Nadal Piqué, que substitueix en el càrrec a Maria Dolors Garcia Ramon. Nadal, que va encapçalar l'única candidatura que es va presentar per proveir els càrrecs vacants (que havien de cessar reglamentàriament enguany) comptarà amb Antoni Luna i Garcia com a vocal primer, i Mireia Baylina Ferré com a vocal segona.\nFrancesc Nadal, nou president de la SCG\nFrancesc Nadal i Piqué (Sant Sadurní d'Anoia, 1958) es va doctorar en geografia per la Universitat de Barcelona l'any 1985 amb una tesi sobre les annexions dels municipis del Pla de Barcelona (1874-1904). Actualment, és professor titular de geografia humana de la Universitat de Barcelona, on imparteix classes de geografia cultural i d'història de la cartografia. En col·laboració amb els geògrafs Luis Urteaga i José Ignacio Muro ha publicat els llibres Geografía, estadística y catastro en España (1856-1870) (Barcelona, 1996) i El territori dels geòmetres. Cartografia parcel·lària de la província de Barcelona (1845-1895) (Barcelona, 2006), mentre que en col·laboració amb Luis Urteaga ha publicat el llibre Las series del mapa topográfico de España a escala 1:50.000 (Madrid, 2001). Membre de la Junta de Govern de la Societat Catalana de Geografia entre 1984 i 1987 i de 1992 ençà, i vicepresident durant els anys 1999-2006.


L'Ajuntament encarrega estudis sonomètrics als polígons industrials - somlesFranqueses\nL'Ajuntament encarrega estudis sonomètrics als polígons industrials\nLes proves es realitzaran a demanda dels veïns afectats pels sorolls de diverses empreses\nDimarts, 30 de juny de 2020 | 19:10h\nL'Ajuntament de les Franqueses durà a terme durant aquest mes de juliol sonometries en diversos punts dels polígons industrials del Congost i del Pla de Llerona. El mesurament dels nivells acústics de les empreses es farà des de zones properes als domicilis dels veïns que han presentat queixes per soroll excessiu d'algunes empreses.\nEn algun cas, fins i tot, els veïns han constituït una plataforma per denunciar els forts sorolls que senten des de casa seva en qualsevol moment del dia, com és el cas de Prou Soroll a Can Macià.\nAquesta és la segona sonometria que es realitza als polígons durant el 2020 i ha de servir per confirmar si els nivells acústics generats per les empreses són correctes o sobrepassen els límits establerts per la llei. En aquest cas, l'Ajuntament demanarà les correccions pertinents als responsables dels focus de soroll excessiu.


Actualitzada 06/09/2021 a les 08:19\nVeïna de Súria, psicòloga, divorciada, de 38 anys i mare de dos fills\n© Xavier Novell\nXavier Novell, que fa unes setmanes va renunciar com a bisbe de Solsona per motius “estrictament personals”, hauria deixat el càrrec al mantenir una relació sentimental amb una dona. Es tractaria d’una veïna de Súria, psicòloga de professió, de 38 anys d’edat, divorciada i amb dos fills. Així ho va confirmar ahir el rector de Torà, Fermí Manteca, que anteriorment havia estat rector de Súria. Segons Manteca, es desconeix el parador actual de Novell però comenta que el que més greu ha sabut entre els rectors de la diòcesi és que hagi marxat “amb una nota de premsa i sense acomiadar-se dels seus sacerdots”.\nPer a Manteca, la decisió de Novell “és legítima”, però “penso que ho hauria d’haver explicat als sacerdots del seu bisbat”. Pel que sembla, la dona havia viscut al Marroc i, després de separar-se, es va establir a Manresa. A més de psicòloga, és també escriptora de novel·les de gènere eròtic.\nNovell continuarà sent bisbe emèrit de Solsona, segons fonts eclesiàstiques, i ha de sol·licitar a la Santa Seu la dispensa de la promesa de celibat i d’obediència. Això tornaria el prelat a la condició de laic sense sortir de l’Església. Aquest procés és llarg perquè requereix un detallat estudi dels fets i la declaració de les persones implicades. Novell portava setmanes absent del bisbat de Solsona, abans i després de la seua renúncia. L’article del Dret Canònic pel qual el papa va acceptar la renúncia estableix que aquesta es produeix “si per malaltia o una altra causa greu quedés disminuïda la seua capacitat per exercir”. La seua forta personalitat i la manera de dirigir la diòcesi li van provocar algunes enemistats entre els rectors del seu apostolat.\nVa despertar diverses polèmiques en els seus més de deu anys en el càrrec. Després de declarar que l’avortament és el “genocidi més greu de la humanitat”, també va criticar la llei de l’eutanàsia. Així mateix, va fer unes controvertides declaracions sobre l’homosexualitat, que va vincular a la “falta de figura paterna”.\nNo hi ha un pam de terra ferma!!!. Ell que tantes lliçons de moralitat donava...\nUn col·lectiu de sacerdots progressistes: “Esperem que el bisbe que arribi ens escolti a tots”


Brillantina catalana | Jordi Bordes | BARCELONA | Cultura | El Punt Avui\nBrillantina catalana Brillantina catalana Brillantina catalana Brillantina catalana + Brillantina catalana E-mail\nJoan Lluís Goas aposta a ‘Grease' per un repartiment doblat que cantarà en català o castellà a les Arenas\nSally (Edurne) quan destapa la seva part salvatge , al final del muntatge. ALBERT SALAMÉ.\nBrillantina catalana Brillantina catalana Brillantina catalana Brillantina catalana Brillantina catalana E-mail\nCoco Comín i Manu Guix han fet més elèctric el ritme de ‘Grease' i l'han deixat en 2 hores\nQui diu que no és possible? El productor Joan Lluís Goas se suma a l'aventura de fer una oferta doble del mateix musical en català i castellà. Perquè això sigui possible cal que bona part del repartiment sigui català, per tenir una producció econòmicament assumible: uns dos milions i mig d'euros. Grease estrena aquest vespre en castellà la seva nova temporada. L'estrena en català serà el 29 de novembre. Aquest musical també arrisca convertint La Cúpula del nou centre comercial Arenas en un teatre per a 1.500 localitats. S'hi estaran només onze setmanes.\nPer ara, ja han venut unes trenta mil entrades, entre reserves i espectadors en funcions prèvies. Si la resposta del públic és bona, hi haurà temporada de comiat del muntatge, després d'un any de gira (amb temporada inclosa a Madrid), el Nadal vinent. Goas té clar que prefereix marxar amb gent al carrer. Això li ha permès tornar amb el musical que més èxits ha aconseguit. Es va estrenar el setembre del 2006 i s'hi va estar fins passar les festes del 2007, 15 mesos seguits, només aturats per les vacances d'estiu. Després va fer gira. Segons les dades d'Adetca a Barcelona va sumar prop de 445.000 espectadors.\nHi ha poca cosa a dir de la nova posada en escena del musical Grease, un títol que sempre ha tingut molt bona resposta de públic a Barcelona. Ara no hi ha el director Ricard Reguant. Sí que hi són els seus dos anteriors companys: Comín i Guix. Comín manté la labor de coreografia i assumeix la direcció escènica, i Guix repeteix de director musical.\nLa presentació del musical Grease es va fer dimecres passat a l'auditori del Museu del Rock. No és una casualitat, ni un gest de bon veïnatge. I és que, per a final de mes, també es prepara la inauguració d'una exposició sobre material de Grease, com ara una guitarra elèctrica signada pels dos actors protagonistes de la pel·lícula.\nTot i que la força d'aquest musical és l'energia de les cançons, Comín celebra el treball interpretatiu i sobretot el coreogràfic de tota la companyia. El temps de l'obra s'ha ajustat i s'acosta a les dues hores, gràcies a un ritme trepidant en els canvis d'escenes. Hi ha Sally, la rossa ingènua (Edurne, en la versió castellana; Diana Roig, en la catalana). Hi ha Zucco (Jordi Coll), el jove romàntic que prefereix ocultar aquesta debilitat davant de la penya. Hi ha transformació de cotxe: de rampoina a vehicle personalitzat descapotable. Hi ha també grades que s'enretiren per donar espai al joc escenogràfic. I sí, segur, hi ha ball per enlluernar l'audiència americana de la televisió dels anys cinquanta.\nEl rock és la benzina d'aquest espectacle. Guix comenta que ha incorporat un parell de temes del musical original (va ser d'aquest llibret que posteriorment arribaria la pel·lícula protagonitzada per John Travolta i Olivia Newton-John). Són dues partitures que serveixen de música incidental en el film però que ara recuperen el seu protagonisme original.\nEl Punt Avui. Nacional 15-11-2011, Pàgina 42


Jaume Ferrer - El contracte social | NacióManresa\nJaume Ferrer | 16/11/2018 a les 09:37h\nVa ser un francès un dels primers a anomenar-ho així. També en varen parlar anglesos com Locke. I quan parlem de contracte entenem que hi ha d'haver un cert equilibri, perquè si no fora allò que s'anomena la llei de l'embut. Social vol dir que hi ha alguna cosa més enllà de l'individu aïllat que no sigui solament un mercat on es fa compravenda de tot.\nBé, el Banc Mundial, que encara que de vegades ho sembli no és poca cosa, també en parla en un extens informe titulat "Cap a un nou contracte social". Parla abans de tot d'una crisi de confiança. I la confiança té un component important que és la percepció, és a dir, com ho veiem tot plegat. El que fa el document és posar xifres, gràfiques, capítols, resums i conclusions al que en la barra d'un bar apareix com a conversa lleugera tot fent un cafè (encara és massa d'hora per començar a beure...). Que si els joves que ara entren al mercat laboral ho tenen molt més magre que nosaltres (ja no som joves), que si jo encara cobraré alguna cosa de pensió però aquest joves no (em fa cosa que ho tinguin tan assumit, potser perquè ho veuen tan lluny). L'estat d'ànim que reflecteixen aquestes cantarelles és doncs pessimista, reflecteix inseguretat pel que ha de venir immediatament i desconfiança envers el futur. Avui no veig possible una pel·lícula ingènua, lluminosa, amb música de xabadabadà com aquelles dels anys 60, dues pel·lícules per sessió, tota la tarda...\nQuè ha passat, diu el Banc Mundial? Doncs que (resumint molt i simplificant al màxim), abans el mercat laboral global (entès com a ocupació renumerada, que no treball, aquest sí que no s'acaba mai) ha passat d'1,5 bilions de persones a 2,9 en aquests darrers 30 anys. Que la classe mitjana de l'occident cristià se'n va en orris i la nova classe mitjana asiàtica és una altra cosa. I d'aquí ve que els joves es troben envoltats de treballs "part-time" i de "gig" economia, més conegut en argot sindical com a precarietat. Que la percepció europea i americana del que és ser pobre encara és diferent malgrat que les dades d'ambdós s'assemblin cada dia més, i que l'estabilitat social és condició per l'estabilitat econòmica (resistència als xocs que han de venir) i el creixement o prosperitat. I també que es dona una polarització cada cop més aguda dels mercats laborals (els que hi són dins i els que no hi estan convidats), que també és intergeneracional. Parla de la polarització social, la polarització del vot, i no sé com s'ho fa venir, però també parla de Catalunya i Escòcia. Que parlin de tu encara que sigui malament...\nI com defineix el que és una relació laboral equilibrada, no erosionada? Doncs com una relació que comporti un salari decent, una seguretat raonable en i del lloc de treball, unes xarxes de protecció reals, unes condicions que permetin la conciliació de la vida familiar i laboral, l'oportunitat d'aprendre al llarg de la teva vida, la negociació dels drets... En fi, cap idea que surti del que es considera moderat i tranquil.\nI això qui ho paga? Doncs uns impostos progressius raonables que taxin el capital també, no solament el treball atrapat fiscalment. Res en què no pogués no estar d'acord un senyor assegut en un saló d'un hotel de Bretton Woods a New Hampshire una melancòlica tarda de tardor.\nPerò tot és qüestió de percepcions que modelen els estats d'ànim. I notícies fins ara massa poc difoses com el cas CUM-EX (pregunteu al Sr. Google) que impliquen dividends, transferències entre almenys 3 països, "short selling", i que sumen 55 bilions d'euros "mangats" a les hisendes europees, i que a més són perpetrats per banquers i advocats. I que de fet això sí que és "fer Europa". Solament l'1% de dalt pot cometre un delicte així, per volum i per sofisticació del coneixement. O notícies de l'altre cantó de l'Atlàntic com l'anomenat "Capital Return Program" d'Apple, per cert una màquina de fer molts, molts, molts calers, un sistema de recompra d'accions (que no és delicte però qüestiona fins el fons de qui és la propietat), que donen doncs beneficis sense prosperitat, que diuen els coneixedors. Tot això són notícies que deixen en un altre "paper" les reflexions sobre el nou contracte social que es fa el Banc Mundial i molta més gent de lletra.\nEl poder de les dades per a la indústria, i per a moltes coses més (15/03/2019)\nAra que tinc 20 anys no sé si tinc prou força (però qui dia passa, any empeny) (15/01/2019)\nEl contracte social (16/11/2018)


Creació de l’Institut de Formació Mèdica i Lideratge del CoMB (IFMiL), un espai de referència en la formació i el lideratge professional – Professionalisme\nEl juny del 2019 es posa en marxa l’Institut de Formació Mèdica i Lideratge (IFMiL), amb un ampli catàleg de cursos de formació online i presencial, adaptat a les necessitats del moment dels professionals sanitaris. Suposa una reformulació de l’oferta formativa del Centre d’Estudis Col·legials potenciant la virtualització i les modalitats online.\nL’Institut ofereix als metges i metgesses que exerceixen a Catalunya formació mèdica transversal, no clínica o d’especialització. Una formació innovadora i de qualitat centrada en aspectes relacionals, competencials i estratègics que permetin als professionals transformar el model d’atenció sanitària actual potenciant el lideratge i el professionalisme.\nImpulsa un nou model de formació basat en la innovació tecnològica i metodològica que fa possible un aprenentatge més ple i profitós que fomenta l’intercanvi d’experiències i la pràctica professional. Ofereix una oferta formativa transversal, pràctica i moderna, tant pel que fa a continguts com a les metodologies, però, alhora, humanista, reflexiva i impregnada dels valors que són inherents a la nostra professió, especialment el compromís amb els pacients i amb la societat.\nL’IFMiL ofereix formació a mida a empreses i entitats, cursos adaptats a les necessitats de l’equip. Des del disseny i desenvolupament del programa formatiu, amb l’equip docent idoni i la realització de sessions teòrico-pràctiques adequades en cada cas.\nL’IFMiL s’està posicionant dins un sector amb molta competència i amb multitud d’agents que ofereixen propostes formatives d’actualització als metges i metgesses de Catalunya.\nL’IFMiL neix amb l’objectiu de ser un espai de referència en el qual els professionals puguin adquirir els coneixements, les habilitats, i les competències per esdevenir bons líders. Hem estat sensibles a les necessitats formatives de la professió sobretot pel que fa al lideratge creant un itinerari específic de formació en lideratge. L’objectiu és crear una pedrera de professionals mèdics amb capacitats i habilitats per liderar la transformació del sistema sanitari català.\nEl mes de setembre de 2021 s’inicia la primera formació de postgrau en “Visió estratègica, habilitats i valors per al lideratge mèdic” amb 30 crèdits ECTS (acreditat per la Universitat de Barcelona)\nFormació i desenvolupament per a Assistents Clínics\nEn tots els àmbits d’atenció del sistema sanitari català hi ha un gran nombre d’auxiliars i professionals no sanitaris que exerceixen un rol molt útil i destacat en l’atenció a les persones. En un entorn de manca de professionals mèdics i d’infermeria en el que es van implantant nous models d’atenció i incorporant noves professions, creiem necessari oferir una formació transversal i específica per a aquests professionals.\nAbril 2021: 1a edició\nSetembre 2021: 2a edició (08/09) i 3a edició (29/09)\nPrincipals dades d’activitat IFMiL\nActe de presentació de l’Institut (juny 2019) amb una jornada de lideratge.\nIncorporació d’un equip expert en el món de la formació continuada: gerent + 4 pedagogs\nProjectes de formació a mida per a centres, entitats, organitzacions i laboratoris: 15 (això inclou propostes formatives ja produïdes per l’IFMiL que s’ofereix als membres de l’organització, com els projectes que inclouen el disseny i la producció d’un producte formatiu concret).\nMaterial formatiu sobre la Llei de l’Eutanàsia\nNou màster d’estètica (renovació continguts i equip docent. Nova edició actualitzada que s’iniciarà a l’octubre de 2021).\nPresència a Twitter, Instagram i Linkedin\nCampanyes d’adwords a google per a determinats cursos.\nPresentació de l’Institut de Formació Mèdica i Lideratge (IFMiL), 20 de juny de 2019


Gratallops: Arriba la 3ª edició ’La 13 graus i mig’ amb caminada | EbreActiu.cat, revista digital per a la gent activa | Terres de l'Ebre...\nGratallops: Arriba la 3ª edició 'La 13 graus i mig' amb caminada\nLa cursa tindrà lloc el diumenge 23 d’octubre i per primer cop, també hi haurà un traçat més curt de 7,5 quilòmetres de caminada no competitiva que recorre camins de carro dels voltants de Gratallops i amb un perfil que permetrà que la puguin gaudir persones de totes les edats.\nLa cursa tindrà lloc el diumenge 23 d'octubre i per primer cop, també hi haurà un traçat més curt de 7,5 quilòmetres de caminada no competitiva que recorre camins de carro dels voltants de Gratallops i amb un perfil que permetrà que la puguin gaudir persones de totes les edats.\nGratallops acollirà el proper 23 d'octubre la 3ª edició de 'La 13 graus i mig', una cursa circular d'uns 15 quilòmetres en la que els participants podran gaudir del paisatge de la Serra del Montsant i alguns dels pobles que l'envolten. La carrera s'inicia a Gratallops i passa per diversos camins i corriols i aquest any passa per primer cop per Bellmunt del Priorat. El nom d'aquesta cursa fa referència als graus mínims d'alcohol que ha de tenir un vi d'aquesta zona per obtenir el segell de la D.O.Q Priorat.\nEn aquesta edició i, per primer cop, també hi haurà un traçat més curt de 7,5 quilòmetres de caminada no competitiva que recorre camins de carro dels voltants de Gratallops i amb un perfil que permetrà que la puguin gaudir persones de totes les edats.\nL'esdeveniment començarà a dos quarts de 9 del matí amb el lliurament de dorsals a la plaça del Piró, que precedirà la reunió informativa que tindrà lloc a tres quarts de 10. A les 10 en punt començarà la cursa pròpiament dita i a les 10:15 la caminada, mentre que a les 12 es lliuraran els premis en les categories de 1r, 2n i 3r classificat masculí i femení. També s'entregarà una bossa a cada corredor i es realitzarà un sorteig d'obsequis cortesia dels establiments i entitats col·laboradores. Per últim, a les 13:00 del migdia, es tancarà el control d'arribada i es realitzarà un vermut popular obert a tothom.\nLes inscripcions estan obertes a través del web de la cursa fins al dia 16 d'octubre, tot i que les inscripcions es tancaran abans en cas que s'arribi als 135 corredors per la cursa i 135 participants per la caminada. El preu de la inscripció, que inclou assegurança personal d'accidents i avituallaments és de 13 euros.\nGratallops celebra la seua cursa per muntanya


RECOLLIDA – PREMET25\nEix 2: RECOLLIDA\nRecollir més i amb més qualitat\nTots els residus dels quals no s’ha pogut prevenir la producció cal garantir que acaben en una instal·lació que en permeti el reciclatge en qualitat. I la clau de volta, en aquest punt, és l’augment de la recollida selectiva. L’experiència dels darrers anys a l’àrea metropolitana mostra que la separació en origen permet reciclar més materials i de més bona qualitat que la separació mecànica dels residus un cop s’han barrejat. Per tant, per garantir el reciclatge de qualitat, més enllà de fer una bona separació un cop recollides les diverses fraccions, cal aconseguir que aquestes fraccions hagin estat ben separades ja des les llars i els comerços.\nEl principal repte de la gestió de residus a l’àrea metropolitana és trencar la situació d’estancament de la recollida selectiva i arribar al 55% de reciclatge de residus l’any 2025. Per assolir-ho, el programa es marca l’objectiu que l’any 2025 les fraccions orgànica i resta es recullin pel porta a porta o amb contenidors intel·ligents.\nLa fracció orgànica dels residus municipals és la principal fracció generada i representa gairebé el 40% del total de residus municipals que es generen. Fins a un 60% d’aquesta fracció es produeix a les llars, mentre que el 40% restant prové del sector comercial, especialment de la restauració i el comerç de productes alimentaris. Per millorar la recollida d’aquesta fracció, tant en quantitat (recollir més) com en qualitat (millor), es proposen actuacions com ara l’extensió de la recollida porta a porta domèstica o un servei de recollida comercial individualitzat. Sistemes, ambdós, que a més permeten aplicar bonificacions als usuaris.\nParal·lelament als sistemes de bonificació de la recollida de la fracció orgànica, es despleguen també sistemes que incentivin la participació en la recollida selectiva de les fraccions inorgàniques. En aquest sentit, es desincentiva l’ús del contenidor de la resta mitjançant l’accés amb targeta identificativa i/o limitant-ne l’obertura a uns dies determinats. D’aquesta manera, l’esforç es concentra a separar millor en origen, descartant cada cop més l’ús del contenidor gris.\nLínia 3. Disseny d’un sistema de recollida i seguiment que permeti bonificar en funció dels resultats\nL’ús d’instruments econòmics incentivadors de la recollida selectiva és una de les assignatures pendents. Per això s’estableix que l’any 2025 els municipis de l’àrea metropolitana hauran d’haver incorporat un sistema de bonificació o pagament per ús del servei de recollida. També s’establirà un marc de col·laboració entre l’AMB i els municipis per tal de poder modular també la taxa metropolitana de tractament de residus (TMTR) a escala individual en funció del comportament de la recollida selectiva.\nComplementàriament amb la millora de la recollida selectiva de les principals fraccions dels residus, cal millorar la recollida d’aquells residus que no tenen contenidors específics. En aquestes fraccions s’inclouen mobles, piles, olis, aparells elèctrics i electrònics (AEE), i especialment el tèxtil, pels quals caldrà treballar en la optimització dels canals de recollida.\nLínia 5. Impulsar un marc normatiu que afavoreixi (la prevenció de residus i) la recollida selectiva\nAmb l’aprovació d’una ordenança metropolitana sobre prevenció i recollida de residus es pretén millorar el marc normatiu que regula actualment la gestió, promovent la recollida selectiva i la reutilització de residus, i creant un marc homogeni i complet per a tots els municipis de l’àrea metropolitana.\nCal una nova definició del concepte de deixalleria que permeti adaptar-les als nous reptes i objectius definits per la política metropolitana de gestió de residus. D’una banda, cal fomentar l’aportació a les deixalleries dels residus per als quals no hi ha una recollida específica, i de l’altra, cal que les deixalleries esdevinguin centres d’impuls de noves activitats, com ara la reparació i la reutilització de determinats productes.\nEix 2 Recollida


10 passos per crear enquestes en línia eficaces | Martech Zone\n10 passos per crear enquestes en línia eficaces\nDimarts, setembre 27, 2011 Dijous, setembre 19, 2013\nEines d’enquestes en línia com Zoomerang són fantàstics per recopilar i analitzar dades de manera eficaç i eficient. Una enquesta en línia ben elaborada us proporciona informació clara i pràctica per a les vostres decisions empresarials. Passar el temps necessari per endavant i crear una excel·lent enquesta en línia us ajudarà a obtenir taxes de resposta més altes, dades de més qualitat i serà molt més fàcil de completar pels enquestats.\nAquí hi ha 10 passos per ajudar-vos crear enquestes eficaços, augmentar la taxa de resposta de les vostres enquestesi millorar la qualitat general de les dades que recopileu.\nDefiniu clarament l'objectiu de l'enquesta - Les bones enquestes tenen objectius centrats que s’entenen fàcilment. Dediqueu temps per identificar els vostres objectius. La planificació prèvia ajuda a garantir que l'enquesta faci les preguntes adequades per assolir l'objectiu i generar dades útils.\nMantingueu l'enquesta curta i centrada - Ajuda curta i centrada tant en la qualitat com en la quantitat de respostes. En general, és millor centrar-se en un únic objectiu que intentar crear una enquesta mestra que cobreixi múltiples objectius. La investigació de Zoomerang (juntament amb Gallop i altres) ha demostrat que una enquesta hauria de trigar 5 minuts o menys a completar-se. De 6 a 10 minuts és acceptable, però veiem que es produeixen taxes d’abandonament significatives al cap d’11 minuts.\nMantingueu les preguntes senzilles - Assegureu-vos que les vostres preguntes arribin al punt i eviteu l'ús d'argot, argot o acrònims.\nUtilitzeu preguntes tancades sempre que sigui possible - Les preguntes de l'enquesta tancades donen als enquestats opcions específiques (per exemple, sí o no), cosa que facilita l'anàlisi dels resultats. Les preguntes tancades poden adoptar la forma de sí / no, d'opció múltiple o d'escala de qualificació.\nMantingueu coherents les preguntes de l’escala de valoració mitjançant l’enquesta - Les escales de valoració són una manera excel·lent de mesurar i comparar conjunts de variables. Si opteu per utilitzar escales de classificació (per exemple, de l'1 al 5), mantingueu-la constant durant tota l'enquesta. Utilitzeu el mateix nombre de punts a l’escala i assegureu-vos que els significats d’estada alta i baixa siguin coherents durant tota l’enquesta. A més, utilitzeu un número senar a l’escala de puntuació per facilitar l’anàlisi de dades.\nOrdenació lògica - Assegureu-vos que l'enquesta flueix en un ordre lògic. Comenceu amb una breu introducció que motivi els participants a completar l'enquesta (p. Ex., "Ajudeu-nos a millorar el nostre servei. Contesteu la següent enquesta breu"). A continuació, és una bona idea començar a partir de preguntes més àmplies i després passar a aquelles d’abast més estret. Finalment, recopileu dades demogràfiques i feu qualsevol pregunta sensible al final (tret que feu servir aquesta informació per filtrar els participants de l'enquesta).\nFeu una prova prèvia de l'enquesta - Assegureu-vos de provar prèviament l'enquesta amb alguns membres del vostre públic objectiu i / o companys de feina per trobar problemes i interpretacions de preguntes inesperades.\nTingueu en compte el moment en què envieu invitacions a l'enquesta - Les estadístiques recents mostren les taxes d’obertura i de clic més elevades que tenen lloc els dilluns, divendres i diumenges. A més, la nostra investigació demostra que la qualitat de les respostes a l'enquesta no varia d'un dia a la setmana fins a un cap de setmana.\nEnvieu recordatoris per correu electrònic de l'enquesta - Tot i que no és adequat per a totes les enquestes, enviar recordatoris a aquells que no han respost prèviament sovint pot proporcionar un impuls significatiu en els índexs de resposta.\nPenseu en la possibilitat d’oferir un incentiu- Depenent del tipus d’enquesta i del públic de l’enquesta, oferir un incentiu sol ser molt eficaç per millorar les taxes de resposta. A la gent li agrada la idea d’aconseguir alguna cosa pel seu temps. La investigació de Zoomerang ha demostrat que els incentius solen ser augmentar les taxes de resposta un 50% de mitjana.\nA punt per començar? Inscriviu-vos a un compte bàsic de Zoomerang gratuït, apliqueu els passos anteriors, inicieu l'enquesta i prepareu-vos per analitzar els vostres resultats en temps real. Estigueu atents a les properes publicacions on aprofundiré en les funcions d’enquesta més avançades, juntament amb formes innovadores d’incorporar enquestes en línia a la vostra estratègia empresarial general. Enquesta feliç!\nActualment utilitzeu enquestes en línia per al vostre negoci? Heu trobat útils aquests consells? Uniu-vos a la conversa a la secció de comentaris a continuació.\n26 de novembre de 2014 a les 6:22\nGràcies per aquests consells tan bonics :)


Ens volen cosmopolites en castellà\n13 abril 2021 22:35\nJaume Vicens | 28 maig 2019\nEls darrers incidents amb motiu d’agressions a persones que han volgut parlar en mallorquí, una en un cafè de Son Ferriol i una altra en un hospital públic, si no vaig errat, m’han fet recordar els versos de Joaquim Rubió i Ors: «Cantant amb la pròpia llengua / com un estrany en ma pàtria / fui tingut...» Aquesta reiteració d’incidents és simptomàtica perquè, ben segur, per cada dues persones que compareixen denunciant una agressió, n`hi deu haver vint-i-cinc que passen desapercebudes. Esdevé també d’aquesta manera en els casos de maltractament a dones i a criatures, tal com denuncien les professionals de l’assistència social.\nÉs indicatiu, d’aquesta poca transcendència pública, la de les agressions, el fet que el president de l’OCB hagi advertit, en el decurs d’una roda de premsa que va protagonitzar fa un parell de setmanes, que la gent no ha de “girar la llengua”, tot i la pressió contrària, i també que és convenient denunciar tots els casos d’abusos comesos. La reproducció intermitent d’aquests incidents, i els crits d’alerta que corresponen, demostra que la perfecció en l`ús normal de la llengua catalana està lluny de concretar-se. És com si estiguéssim exposats, fóssim propensos, a una mala passa de malaltia desatesa, o a un llarg costum de resignació que hagués de ser inevitable.\nImpera un nacionalisme espanyol complet, mig de radical i mig de no tan radical però més efectiu, que vol la nostra llengua en un estat permanent de desori, desballestada, desproveïda d’una mínima atenció ordenada i eficaç, en permanent situació de dificultat assumida, de desavantatge continuat; subordinada, la llengua catalana, a les directrius de la Instrucción Pública, que només impugna la nostra ambició, perquè la llengua castellana la tenen a disposició general i obligatòriament, com és de domini públic. Aquesta és la realitat, els defectes de l’autonomisme adjudicat a les províncies.\nLes institucions espanyoles sí que és ver que estan ben acreditades; tant que gairebé tothom s’hi acomoda. Unes institucions que a les bones, i sovint —avisen, si ho creuen oportú— també a les males, procuren anorrear tot allò que troben que no és convenient. La mala praxi de transformar la convivència en problemes que nosaltres, els mallorquins que volem parlar la nostra llengua, hem de patir. El català encara el volen com a mer instrument per a la cultureta d’anar per casa; a Mallorca, dialecte minoritari i, en termes generals mantingut, sobretot, gràcies a la bona voluntat i el sacrifici de les famílies més rústiques. L’ànima del provincià ha de ser la de l’anarquia dialectal —per paga costa tant organitzar els requisits de mínims. El castellà, en canvi, llengua universal; la de l’expressió viva, assimilada unànimement. La idea històrica imposada, més o manco subtilment —va per temporades—, que la innecessària fixació social de la llengua catalana no ha de crear incomoditat a ningú perquè sempre tendrem avinent la satisfacció de poder ser cosmopolites —hi ha llengües a voler i alternatives!—; l’eficiència de la llibertat inclusiva.\nAra que hi som convé recordar allò que diuen, que només els feixistes reconeixen l’Estat com a valor suprem; o sigui, que amb la pólvora cremada de l’article 155 el Govern espanyol pot dotar-nos de consciència i de voluntat imposada. Vol dir això que el marc de convivència que s’hauria d’ocupar del benestar indispensable, en termes de justícia i reconeixements equitatius, està supeditat. És a dir, que per a ells la llibertat és una qüestió acadèmica; un tema de talent personal, el del seus representants, que utilitzen per assenyalar els límits imposats. Els denominats unionistes organitzen la llibertat que no els correspon, la dels altres, prescindint de la nostra experiència de llibertat. Vet aquí la llei de la impotència que ens demanen, que hem d’acceptar com a la millor de les llibertats possibles.\nEl poder absolut de la paraula en llengua catalana, arruïnat. Voluntat d’extermini lingüístic que, tal com deia Lluís Solà, no té mai conseqüències legals (perquè actuen amb la impunitat que els proporciona la força armada, siguem francs). En canvi, sí que en tenen sempre, de conseqüències, els nostres intents de restauració: la seva administració de justícia ens ho recorda constantment. Aquesta és la manera de distorsionar que té l’espanyolisme, de dreta i d’esquerra, per utilitzar una denominació avui en dia ja molt convencional. A partir de diverses escenificacions, per activa o subtilment, propaguen la sensació que tots els valors són universals, però que uns sempre ho són més que els altres.\nLlengua que sempre ha d’anar a remolc, a la defensiva, amb una única aspiració, la dels representants polítics, de modificar els terminis de les resolucions, inevitablement sempre desfavorables. És la improvisació tàctica primer de tot, abans que la supeditació a les necessitats reals dels ideals. Governen, els unionistes, de tal manera que aparentment mai no hi ha ni guanyadors ni perdedors, fins que tanmateix la realitat caparruda els desemmascara. L’ordre —els inconvenients que sempre superen els avantatges— que no perd mai la compostura, rehabilitat sempre seguit, per mor de l’aparent diversificació d’ofertes que proporciona el Sistema.\nQuan una llengüa com la catalana, esta en perill i sofreix discriminació, la única solució possible per a solucionar-ho és ferla llengüa preferent de l´administració, hauria de ser la llengüa per defecte de l´administració en totes les comunicacions a no ser que algú ho demani en castella expressament, i també hauria de ser la llengüa d´utilizació diaria a les escoles, de no ser així el catala sempre sera una llengüa en perill d´extinció.\nUn altra alternativa seria tenir un estat propi, a Andorra el catala sobreviu gracies aixo.\nPer insular, fa dervers d'un any\nPer ses Ñols intolerants, barco de rejilla!


Instal·lacions Energia Eòlica a Mallorca, Palma, Manacor | Sigma Enginyeria\nInstal·lacions Energia Eòlica\nL´energia eòlica és l´energia cinètica del vent. El vent es conseqüència de la radiació solar al nostre planeta, que degut al seu arrodoniment s´originen diferències d´insolació.\nAquestes diferències d´insolació originen diferents zones tèrmiques que provoquen diferències de densitat en les masses d´aire. A l’equador, l´aire quan s´escalfa torna més lleuger (menys dens) i ascendeix a les capes altes de l´atmosfera deixant darrera d´ell una zona de baixa pressió; als pols, l´aire pesa més (més dens) i descendeix augmentant la pressió. Per tant l´aire es mou des de les zones de major pressió atmosfèrica cap a les de menor pressió.\nSi a més tenim en compte el moviment rotacional de la Terra, apareixen les forces de Coriolis, que actuen damunt la massa d´aire en moviment fent que es desviï cap a la dreta a l’hemisferi nord i a l´esquerra a l’hemisferi sud.\nEn l´actualitat, l´aplicació més generalitzada de l´energia continguda al vent és la producció d´electricitat mitjançant aerogeneradors.\nApliacions de l'Energia Eòlica\nL´Aplicació típica de l´energia eòlica és la producció d´electricitat i el bombeig d´aigua mitjançant petites màquines eòliques.\nLes instal·lacions eòliques es poden classificar en dos grups:\n· Aerogeneradors Connectats a la Xarxa Elèctrica de Distribució General.\nA la vegada es pot classificar en dos subgrups, aerogeneradors que injecten tota l´energia generada a la xarxa i aerogeneradors que utilitzen l´energia per a consums particulars i que utilitzen la xarxa per injectar l´excés de producció i per agafar energia durant períodes de poc vent.\n· Aerogeneradors a Instal·lacions Aïllades o Autònomes.\nEs solen destinar a l´electrificació de vivendes. Aquests sistemes normalment utilitzen aerogeneradors síncrons amb rectificador i inversor i emmagatzematge amb bateries.\nEn qualsevol cas, quan s´utilitza més d´un aerogenerador la instal·lació rep el nom de parc eòlic.\nTambé s´utilitzen els aerogeneradors per constituir sistemes híbrids amb fotovoltaica (eòlic-fotovoltaiques) o amb grups dièsel (eòlic-dièsel) per proporcionar energia a comunitats aïllades.\nComponents dels Aerogeneradors.\nDe manera general, els aerogeneradors consten dels següents subsistemes:\n· Subsistema de Captació.\nÉs l´encarregat de transformar l´energia cinètica del vent en energia mecànica de rotació.\n· Subsistema de Transmissió Mecànica.\nÉs el tren de potència de l´aerogenerador, format per un arbre d´engranatges de baixa velocitat, acoblaments, fre, caixa multiplicadora d´engranatges i un arbre d´alta velocitat.\n· Subsistema de Generació Elèctrica.\nSón tots els components que s´encarreguen de del procés de conversió d´energia mecànica en energia elèctrica.\n· Subsistema d´Orientació.\nEl canvi d´orientació del vent incident fa necessària la orientació del rotor, que sempre serà perpendicular a la direcció del vent.\n· Subsistema de Regulació.\nEncarregat d´incrementar la captació d´energia cinètica del vent, millorar la potència elèctrica generada i garantir un funcionament segur de la màquina.\n· Subsistema Suport.\nFormat per la torre i la góndola (estructura d´acer on es munten la majoria dels subsistemes de la màquina i la carcassa que, dissenyada de forma aerodinàmica, els protegeix dels agents atmosfèrics).