Hoće li BiH do kraja godine biti izbačena iz Vijeća Evrope\nHome Politika BiH Hoće li BiH do kraja godine biti izbačena iz Vijeća Evrope\nEvropski sud za ljudska prava našu državu etiketira kao nedemokratsku, a svima je jasno šta to znači, poručio Vehabović.\nBosna i Hercegovina može snositi posljedice ukoliko do kraja godine ne prilagodi Ustav i Izborni zakon odlukama Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, kazao je za „Avaz“ sudija Evropskog suda za ljudska prava Faris Vehabović.\n– Informacija koja se pojavila u medijima da je Evropski sud za ljudska prava dao BiH neki rok nije istina. Međutim, rok je dalo Vijeće Evrope. Tačnije, Komitet ministara Vijeća Evrope donio je odluku kojom poziva BiH da do kraja ove godine implementira presudu u slučaju ”Sejdić – Finci”, kao i druge presude koje su uslijedile. Odlukom je utvrđeno da BiH još nije implementirala spomenute presude – pojasnio je Vehabović.\nDodao je da se u odluci navodi da je u BiH sljedeća izborna godina i da se novi izborni ciklus ne bi trebao provesti prema starom zakonu.\n– U suprotnom, opet ćemo imati diskriminatorne izbore, i pozvali su se na član 46. Evropske konvencije o ljudskim pravima, koji je prvi put spomenut u presudi “Zornić”. To je član koji predviđa svoju primjenu onda kad postoji sistematsko kršenje ljudskih prava, kao što je to slučaj u BiH. Na osnovu tog člana, Sud je utvrdio da BiH nije demokratska država i da se na trenutni Ustav BiH pristalo radi uspostave mira te da je kao nužno zlo prihvaćen pojam konstitutivnih naroda – naglasio je Vehabović.\nPrema njegovim riječima, krajnje je vrijeme da se presude Suda provedu, ali u potpunosti, bez kompromisa.\n– BiH je još prije pet-šest godina bila na tapetu Vijeća Evrope. Čak jedna od mjera je bila da se suspendira iz članstva u Vijeću Evrope. To bi naštetilo BiH kao državi. Nadam se da do toga neće doći. Nefunkcionalnost i diskriminacija idu ruku pod ruku. Zbog toga Evropski sud za ljudska prava BiH etiketira kao nedemokratsku državu. Svima je jasno šta to znači – poručio je Vehabović.\nOvom prilikom istakao je da će svaki pokušaj da se umanje obaveze BiH, i to na način da se prave neki „truhli kompromisi“, rezultirati sankcijama.\n– Umanjenje ugleda BiH je evidentno, a članstvo u Vijeću Evrope naravno da jeste jedna od važnih stavki u tom imidžu BiH – zaključio je Vehabović.\nImamo li nelegitimnu vlast\nVehabović ističe da je Sud na ovaj način pozvao na zaštitu pojedinačnih ljudskih prava, a ne na zaštitu konstitutivnih prava.\n– Spominje se da bi bilo dobro da se ovo sve završi do kraja ove godine, a kako bi se 2022. mogli održati izbori prema novom Izbornom zakonu i novim odredbama Ustava BiH. Dakle, BiH mora građane uvesti u centar zbivanja. Ovaj problem postoji već četiri izborna procesa, doveli smo se u opasnost da imamo nelegitimnu vlast – istakao je Vehabović.\nPrevious articleSlovenija skinula oznaku tajnosti sa non-papera o BiH: Njegov autor je dobro poznati političar\nNext articleZnate li koliko svakog mjeseca od plate dajete državi?


Ates Soft | Podržali smo prvi UpWork meetup\nPodržali smo prvi UpWork meetu…\nU subotu, 22.04. u Deli prostoru za kreativno delovanje održan je prvi WorkUp meetup koji je okupio preko 70 feelancera iz Niša i okoline. Bila je ovo jedinstvena prilika da čujemo različite priče i iskustva ljudi koji se freelancingom bave 5 i više godina. Među izlagačima je bilo ljudi koji dolaze iz različitih branši, ali je najveći broj prisutnih bio iz IT-a.\nAtes Soft se predstavio učesnicima kao jedan od sponzora događaja. Za nas je takođe bilo interesantno da stupimo u kontakt sa freelancerima. Prema dosadašnjem iskustvu, kroz nekoliko projekata imali smo veoma uspešnu saradnju.\nSmatramo da je za IT zajednicu jedna od ključnih stvari povezivanje, kao i osnaživanje mladih ljudi koji su na početku karijere.\nApril 27, 2017 By Marija MarkovićNews\nTeam building Ates Soft- Zlatibor, UvacJob Fair 2017


Gauland je u obraćanju omladinskom pokretu partije izjavio da Nemci moraju da preuzmu odgovornost za 12-godišnju vladavinu Adolfa Hitlera i njegove nacističke stranke, ali da je to samo mali deo istorije te zemlje, prenosi nemačka novinska agencija DPA.\nAnegret Kramp-Karenbauer, generalni sekretar Hrišćansko demokratske unije nemačkog kancelara Angele Merkel, navela je na društvenoj mreži Tviter da su za Gaulanda i njegovu partiju "50 miliona žrtava rata i Holokaust gomila ptičjeg izmeta". Prema njenim rečima, Gaulandovi komentari otkrivaju pravu prirodu partije koja je popularna u srednjoj klasi.


Članak se bavi analizom evroskepticizma u tri velike i prilično različite države Evropske unije, takođe, on ukazuje na diverzifikovanost ideoloških pitanja političkih partija u ovim državama. Evroskepticizam se poslednje decenije ustalio u političkom diskursu Evrope. Sa povećanjem broja članica Evropske unije, nametnula su se mnoga nova pitanja vezana za opstanak i budućnost EU. Sa jedne strane evroentuzijasti zastupaju ideju da će ulazak u EU osnažiti njihov uticaj nacionalnih država u Evropi, dok skeptici tvrde da tako samo još dodatno umanjio suverenitet države u okviru EU. Uz pomoć komparativne analize u ovom radu se predstavlja savremena politička situacija u Evropskoj uniji. Posebna je pažnja obraćena na političke partije i na njihove ideološke stavove koji oblikuju evroskepticizam današnjice.\nАнтонић, Слободан: Вишијевска Србија, Чигоја штампа, Београд, 2011.\nАнтонић, Слободан: „ЕУ скептицизам у Србији“, зборник Србија у предворју Европске уније: искушења и могуће исходиште уредник Гордана Живковић, Институт за европске студије, Београд, 2010.\nAylott, Nicholas: „Softer but Strong: Euroscepticism and Party Politics in Sweden“, Opposing Europe? The Comparative Party Politics of Euroscepticism (Aleks Szczerbiak, Paul Taggart), Oxford university press, Oxford, 2008.\nBelloni, Roberto: „European Integration and the Western Balkans: Lessons, Prospects, and Limits“, Journal of Balkan and Near Eastern studies, Trento University, Trento, 2009.\nBusch, Klaus; Wilhelm Knelangen: „German Euroscepticism“, Euroscepticism: Party politics, national identity and european integration (Robert Harmsen; Menno Spiering), Rodopi, Amsterdam, New York, 2004.\nГелнер, Ернест: Нације и национализам, Матица српска, Нови Сад, 1997.\nGifford, Chris: The Making of Eurosceptic Britain Identity and Economy in a Post-Imperial State, Ashgate e-Book, Aldershot, 2008.\nХофбауер, Ханес: Проширење ЕУ на Исток – од Drang nach Osten до интеграције периферије у ЕУ, Филип Вишњић, Београд, 2004.\nКнежевић, Милош: Евроскептицизам, Заслон, Београд, 2008.\nLees, Charles: “The Limits of Party-Based Euroscepticism in Germany”, Opposing Europe? The Comparative Party Politics of Euroscepticism (Aleks Szczerbiak, Paul Taggart), Oxford university press, Oxford, 2008.\nСмит, Ентони, Национални идентитет, Библиотека 20. век, Београд, 1998.\nSunnus, Milena: „Swedish euroscepiticsm: democracy, sovereignty and welfare“, Euroscepticism: Party politics, national identity and European integration (Robert Harmsen; Menno Spiering), Rodopi, Amsterdam, New York, 2004.\nSzczerbiak, Aleks and Taggart, Paul: „Opposing Europe: Party Systems and Opposition to the Union, the Euro and Europeanisation“, SEI Working Paper, University of Sussex, Sussex, 2000.\nTeschner, Julia: „No longer Europe’s Europhiles? Euroscepticism in Germany in the 1990s“, Journal of European Integration, Routledge, London, 2000.\nUsherwood, Simon: „Bruges as a Lodestone of British Opposition to the European Union“, Collegium, College of Europe, Bruges, 2004.\nWellings, Ben (2011): „Political Resistance to European Integration and the foundations of contemporary English nationalism“ www.psa.uk\nPERIODIKA Nacionalni interes 3/2013 УДК 316. 653: 32(4-672EU) 81-102


Vanja Eremić i Nevena Sajić u Zvezdi | OK Crvena Zvezda\nVanja Eremić i Nevena Sajić u Zvezdi\nVanja Eremić je od danas član Crvene zvezde. Budući da se radi o iskusnom igraču koga odlikuju kvalitetan napad i prijem servisa, biće značajno pojačanje za Zvezdinu primačku dijagonalu. Vanja je prošle sezone igrao za ekipu Novog Pazara, pre toga za subotički Spartak i novosadsku Vojvodinu.\nI ženska ekipa se dolaskom mlade Nevene Sajić pojačala na primačkoj poziciji. Nevena je rođena 2003. godine. Odbojkom je počela da se bavi u Lazarevcu, a nastupala je i za pionirsku reprezentaciju Srbije. Poslednje dve godine je igrala za beogradsku Vizuru.


Ćurić: Poraz nikada nije dobar, ali spustićemo se na zemlju! - pravdabl.com\nĆurić: Poraz nikada nije dobar, ali spustićemo se na zemlju!\nFudbaleri Leotara poraženi su na svom terenu u derbiju 11. kola Prve lige Republike Srpske od Zvijezde 09 sa 0:1, a pobjedonosni gol postigao je najbolji akter susreta Ognjen Stjepanović u 39. minutu.\nUtakmica je odigrana po veoma teškom terenu, a domaćin je od samog početka imao inicijativu. U šestom minutu šansu za domaće je imao Miloš Sekulović, ali nije uspio da pogodi pravo mjesto. Poslije primljenog gola Trebinjci su nastavili da napadaju, ali nisu uspjeli ozbiljnije da ugroze gol Miluna Avramovića, koji je sjajno intervenisao u 68. minutu nakon šuta Stefana Paranosa.\nPoslije prvog poraza na svom terenu, drugog u prvenstvu, šef stručnog štaba Leotara Oleg Ćurić bio je razočaran igrom svojih fudbalera, naročito u prvom poluvremenu.\n– Igrači nisu ispoštovali ono što smo se dogovorili prije susreta i poraz je bio neminovan. Krivo mi je što se radi o fudbalerima od kojih se očekuje više. Bili su indolentni na terenu, a to ne priliči nekom ko nosi dres Leotara. Moraćemo da podvučemo crtu sa nekim stvarima. Možda je ovaj poraz i dobra prilika da se neke stvari spuste na zemlju, jer smo poslije neočekivano dobrih rezultata na startu prvenstva malo previše poletjeli – naglasio je Ćurić.\nTags: FK LEOTAROleg Ćurić\nNext post V. D. GENERALNOG ŽRS ŠTITI ''DUBOKA DRŽAVA'' I INSPEKTORKA OZRENKA ?!\nPrevious post Liga šampiona 2020/2021: Meridian poklon od 20 KM bez uslova!


Mogući neredi na utakmici izmedju Ukrajine i Kosova\n“FIFA je kazala da je broj navijača ograničen na oko 1.000, ali nećemo znati koliko je to ispoštovano do samog početka meča. Veliki je rizik od incidenata na i van stadiona. Poslednja stvar koja Evropi treba u ovom treutku je izliv agresivnog nacionalizma”, rekla je direktorka organizacije Fare Pijara Povar.


SAD snažno ulazi u istočni Mediteran - Tramp se nije snašao na početku pandemije\nT. Lazović / Avaz.ba 02.08.2020\nGEOPOLITIKA Saša Toperić za “Avaz”: Ratni brodovi na Mediteranu, borba za bogate rezerve plina\nToperić na ratnoj liniji razgraničenja u Libiji u vrijeme ofanzive Haftara na Tripoli\nU vodama Mediterana trenutno ima blizu 120 ratnih brodova iz različitih zemalja, a nekoliko incidenata je već moglo prouzrokovati eskalaciju, rekao je u razgovoru za “Dnevni avaz”, dr. Saša Toperić, potpredsjednik Transatlantske mreže lidera iz Vašingtona.\nToperić važi za jednog od najboljih poznavalaca situacije u regiji Mediterana, posebno u pogledu borbe za prevlast u pomorskoj regiji bogatoj zalihama plina. Procjenjuje se da će istočni Mediteran u narednom period biti jedno od glavnih svjetskih žarišta. Toperić je nedavno u saradnji s čuvenim “Brookings” institutom kao urednik objavio knjigu pod naslovom “Pomorski sporovi na istočnom Mediteranu: Put za napredak” libanskog autora Roudija Baroudija.\n- SAD su učinile mnogo na energetskoj diverzifikaciji i energetskoj sigurnosti u regiji istočnog Mediterana. Američki energetski gigant “Chevron” je u procesu kupovine “Noble Energy” kompanije koja je značajno prisutna u regiji, pa će tako i američki interes još više ojačati, što je dobro. Moj institut aktivno radi na nekoliko projekata u regiji, ali trenutno nisam u mogućnosti više reći o tome – navodi Toperić. Kako su ranije pisali mediji, mnoge države su zainteresirane za ovo područje.\nAmeričko geološko istraživanje procjenjuje da u tom području ima oko 120 triliona kubnih metara prirodnog plina. Plinovodi će biti ključni resurs za transfer zaliha ovog energenta, ali ako se uzmu u obzir države koje čine regiju, a to su Kipar, Egipat, Grčka, Izrael, Liban, Libija, Sirija i Turska, onda je jasno da će biti veliki broj izazova. Postoji mogućnost da upravo to donese bolju regionalnu saradnju, ali je jednaka mogućnost da to izazove i nove konflikte. Prema Toperićevim riječima, s posebnom pažnjom se u Vašingtonu prati i situacija u Libiji.\n- Libija je težak Gordijev čvor. Mnogo raznih interesa se preklapa preko te ratom napaćene zemlje. Amerika nije pretjerano bila angažirana u Libiji, ali se i to mijenja ulaskom Rusije, koja ima cilj uspostavljanje vojne baze na istoku ove zemlje – ističe on.\nToperić upozorava da će pandemija sigurno utjecati na predstojeće predsjedničke izbore u SAD.\nŠansa za Bajdena\n- Hoće. Da nije bilo korone, iskreno, uz sve gafove predsjednika Donalda Trampa (Trump), nisam siguran da bi Džo Bajden (Joe Biden) imao šanse pobijediti na izborima. Ekonomski rast je nizao rekorde, a ono što je Amerikancima u kontekstu vanjske politike relevantno jeste odlučan stav naspram Kine je Trump imao. Ali, Trump se nije snašao dobro na početku pandemije, a i izborni skup koji je održao u polupraznoj dvorani u jeku pandemije nije dobro primljen ni u redovima republikanaca. Teško je predvidjeti ishod posebno što još nije jasno kako će sami izbori u novembru izgledati upravo zbog pandemije – dodaje Toperić.\nViše o temi Saša Toperić\n10.06.2018 u 11:47\n19.04.2018 u 09:49\nSaša Toperić SAD Mediteran Geopolitika Plin


TRAGEDIJA| Detalji ubistva i samoubistva: Starac koji je ubio komšiju bio bolestan | Story\nRatko Simić (76), koji je iz još neutvrđenih razloga tokom vikenda ubio komšiju Milovana Grabovca (85) pa izvršio samoubistvo u dobojskom mjestu Glogovica, bio je teško bolestan i dezorijentisan u posljednje vrijeme, saznaju “Nezavisne“.\nNaime, riječ je o komšijama iz dobojskog mjesta Božinci Donji, koji su se u subotu ujutro sukobili u Glogovici, a zatim je sedamdesetšestogodišnjak, poslije prepirke i fizičkog sukoba, na lokalnom putu pucao iz pištolja na osamdesetpetogodšnjaka\n“Niko ne zna šta se tačno desilo, jer se Simić koji je živio na velikom imanju i nije poznato da se družio sa Grabovcem čija je kuća malo dalje. Taj dan na putu gdje su se sukobili nikog nije bilo, a sudeći po tragovima na tijelu, vjerovatno su se naguravali”, kaže izvor “Nezavisnih”.\nIz Policijske uprave Doboj naveli su da je policija oko 10.30 zaprimila prijavu da je M.G. preminuo u dobojskoj bolnici od posljedica povreda koje je zadobio vatrenim oružjem.\n“Nakon izlaska na teren, policija je pronašla tijelo R.S. koji je počinio samoubistvo puškom u dvorištu svoje kuće u Božincima Donjim”, naveli su iz policije.\nPolicija je izvršila uviđaj uz prisustvo dežurnog tužioca.\nPrevious PRIČA medicinske sestre iz Vogošće o borbi s COVID-19: Uzmem kćerkicu, privučem k sebi da je grlim, ljubim, jer nisam sigurna da li ću sutra to moći\nNext IZNENADA PREMINUO LJEKAR (35): Velika tuga pogodila ceo REGION! Sumnja se na…


Otpušavanje vodovodne mreže | Vodoinstalater Beograd\nOtpušavanje vodovodne mreže vršimo tokom cele godine i praznika za sva fizička i pravna lica. Otpušavanje vodovodne mreže, uvođenje vodovodne mreže, odgušenje vodovodne mreže, kompletna zamena vodovodne mreže su neke od usluga koje pružamo 24h dnevno na celoj teritoriji Beograda.\nOtpušavanje vodovodne mreže – Vodoinstalater Beograd\nKvalitetno održavanje vodovodne mreže je veoma važno za svako domaćinstvo, kao i poslovni prostor. Čim uočite neke promene u radu vodovodne mreže, najbolje je da pozovete stručno lice koje će doći na Vašu adresu i obaviti kompletnu proveru celog sistema. U slučaju zapušenosti vodovodne mreže, preporučuje se brza reakcija kako bi se problem odmah rešio pre nego što se poveća. Kada je vodovodna mreža zapušena, pored toga što gubite funkcionalnost prostora, uvek postoji rizik od nastanka poplave. Da ne biste rizikovali veću štetu i veće troškove, pozovite nas odmah, a mi ćemo na Vašu adresu doći u najkraćem vremenskom roku.\nOtpušavanje vodovodne mreže obavljamo svakodnevno na celoj teritoriji Beograda. Za ovu intervenciju koristimo najsavremeniju opremu kojom rukuju naši stručni vodoinstalateri. Posedujemo iskustvo i znanje kako bismo Vam pružili najbolju uslugu u gradu. S obzirom da odgušenje vodovodne mreže obavljamo u svim gradskim opštinama, slobodno možemo reći da svakodnevno dobijamo pozive kada je ova intervencija u pitanju. Uzrok zapušenosti vodovodne mreže može biti i taloženje kamenca, rđe i ostale prašine koje se nalaze u vodovodnim cevima. Za profesionalno otpušavanje vodovodne mreže proveravamo kompletnu mrežu i pronalazimo mesto koje sprečava dotok vode do slavine, odnosno slab pritisak vode.\nOtpušavanje vodovodne mreže vršimo za pravna i fizička lica, po najpovoljnijim cenama. Naše usluge su Vam dostupne gde god da se nalazite, dovoljan je samo jedan poziv. Naša specijalnost su i hitne intervencije gde je brz dolazak na adresu i brzo otklanjanje kvara nekada presudno. Sve vodoinstalaterske usluge obavljaju kvalifikovani i stručni vodoinstalateri, spremni da u svakom trenutku pođu na teren. Bez obzira da li je reč o privatnom ili poslovnom prostoru, odgušenje vodovodne mreže vršimo podjednako za sve. Nakon intervencije Vam dajemo račun i garanciju za kvalitet urađenih usluga. Dostupni smo 24h, sedam dana nedeljno, tokom cele godine. Radimo čak i za vreme praznika.


Vesti online / Sport / Fudbal / "Rekao sam Piksiju da odmah sve kaže!"\nmozzartsport.com, Informer A\n"Rekao sam Piksiju da odmah sve kaže!"\nLegendarnog asa Crvene zvezde i Milana, a sada predsednika Fudbalskog saveza Crne Gore, Dejana Savićevića, nisu iznenadile teške optužbe Dragana Stojkovića Piksija, na račun doskorašnjeg predsednika crveno-belih Dragana Džajića, prenosi "Mocart sport".\nNaprotiv, Savićević je u razgovoru za dnevni list "Informer" otkrio da je još ranije savetovao Stojkovića da u javnost iznese svoja saznanja.\n"Govorio sam Piksiju kada je preuzeo klub da odmah kaže sve što ima i što zna. Da ne ćuti ni o čemu. Nije me poslušao jer je hteo da zaštiti svog prethodnika Dragana Džajića. E pa lepo ga je zaštitio, a lepo je i njega Džaja zaštitio", rekao je Savićević za "Informer".\nMožda je došao trenutak da se na Marakani konačno utvrditi koje sve odgovoran za veliko posrtanje nekadašnjeg šampiona Evrope i sveta.\n"Nije na meni da pričam o tome šta bi sada trebalo da se radi, da li bi trebalo da se raščisti situacija u klubu i da se utvrdi ko je šta radio. Međutim, kao bivšem saigraču, žao mi je zbog svega što se dešava u Zvezdi", zaključio je Savićević.\nDragan Stojković Piksi je u razgovoru za "Informer" prethodnih dana govorio o transferima Vladimira Stojkovića, Nikole Žigića i Milana Biševca, kao i o drugim problemima sa kojima se susreo po dolasku na mesto predsednika Crvene zvezde. Posle toga je, prema saznanjima "Informera", Više tužilaštvo u Beogradu formiralo "predmet Džajić".\nFUDBAL Piksi: Laž je da je Džajić ostavio Zvezdu sa dva miliona evra u plusu!\nFUDBAL Stoičkov hoće na klupu Zvezde: Neka me Džaja pozove i dolazim\nHRONIKA Tužilaštvo formiralo ''predmet Džajić'', Piksi spreman da svedoči\nSubota 19.07.2014. 13:32\nŠTA JE SAD CIGANIJO ? TRKA KO JE VIŠE OPLJAČKAO ? NIKO NIJE REKAO DA DŽAJIĆ NIJE OPLJAČKAO ZVEZDU . ON JE ABOLIRAN MILOŠĆU PREDSEDNIKA DRŽAVE . DAKLE SUD I TUŽILAŠTVO SU REKLI DA JE ON LOPOV I TO OSTAJE DOVEKA . PREDSEDNIK JE ISKORISTIO SVOJE PRAVO I OPROSTIO LOPOVU ALI NIJE IZBRISAO LOPOVLUK . PIKSI LOPOV KOME SU KEKA I BANDA OKO ZVEZDE VODILI KLUB . VUČIĆ GOVNO KOJE SE "BORI PROTIV KRIMINALA" ALI NIKAKO DA UHAPSI LOPUŽE IZ ZVEZDE . CIGANSKA POSLA UŽIVO ...\nSubota 19.07.2014. 14:27


5 nezvaničnih vrsta depresije - Psihocentrala\n5 nezvaničnih vrsta depresije\nSvetska zdravstvena organizacija svrstava depresiju na treće mesto najčešćih bolesti širom sveta, i predviđa da će do 2030. godine biti na prvom mestu\nDepresija ima mnogo lica, među kojima postoje ona koja nisu lako prepoznatljiva, i koja ne spadaju u zvaničnu dijagnozu.\nDepresija je poput salate. Salate su zapanjujuće raznolike. Obilna salata od kelja i kinoe, kremasta salata od krompira, voćna salata- sve su to salate.\nKako onda grupisati tako različite stvari? Na dva načina: prvo- salata se pravi sa više komponenti (ne možete imati jedan sastojak i nazvati ga salatom). I drugo- svi sastojci salate povezani su u celinu prelivom.\nDepresija je slična. Sa devet odvojenih zvaničnih simptoma (od kojih je potrebno pet ili više za uspostavljanje dijagnoze) postoji stotine mogućih kombinacija. Sve te kombinacije imaju neke zajedničke osobine – preliv, takoreći.\nGlavni sastojci za preliv\nBez obzira na sveukupnu razlnolikost simptoma koje neko ima, tri stvari su uobičajene:\nPromene raspoloženja: prema studiji u koju je bilo uključeno oko 1.200 depresivnih ispitanika, 97% osoba sa depresijom bori se sa svojim raspoloženjem. Hronično se osećaju nesrećno, beznadežno ili bespomoćno.\nAnhedonija: nešto više od 96% osoba sa depresijom pati i od anhedonije– stanja u kome je sposobnost da se osete radost, zadovoljstvo, ili uživanje stavljena na pauzu.\nUmor: oko 94% osoba sa depresijom oseća se umorno i iscrpljeno, sa izuzetno niskim nivoom energije.\nNakon ova tri navedena simptoma postoji ogroman spektar simptoma i stotine mogućih profila. Da stvar bude komplikovanija, neki od simptoma nalaze se na suprotnim krajevima spektra. Na primer, i gubitak apetita i prejedanje su simptomi. Isto važi i za kontradiktorne simptome poput osećaja uznemirenosti naspram osećaja težine i sputanosti. Ili, u otežavajućim okolnostima, kombinacija oba simptoma koji se smenjuju.\nU svakoj kombinaciji depresija je ozbiljna. Svetska zdravstvena organizacija svrstava depresiju na treće mesto najčešćih bolesti širom sveta, i predviđa da će do 2030. godine biti na prvom mestu.\nJedna od studija otkrila je da fMRI, odnosno funkcionalna magnetna rezonanca može pomoći u razvrstavanju osoba u različite neurofiziološke podtipove depresije. Ovo zauzvrat može pomoći u predviđanju tretmana koji bi bili najdelotvorniji. Ali, sve dok fMRI skeniranje, ili druge biološke mere ne postanu deo uspostavljanja dijagnoze, moramo se oslanjati na najzastupljeniji metod otkrivanja simptoma- samoinicijativu osobe da zatraži pomoć.\nI zato, kada slušamo iskustva osoba sa depresijom, šta otkrivamo? Neke od različitih profila, poput ovih pet koje predstavljamo u nastavku teksta.\nNezvanične vrste depresije\nZa melanholični tip ličnosti, neki istraživači tvrde da bi zapravo trebalo da bude dijagnoza.\nOva vrsta depresije je sumorna i duboka. Ništa više nije prijatno. Životna zadovoljstva isparavaju. Čak i uz lepo iznenađenje ili neke dobre vesti, podignuto raspoloženje se rasprši i nestane nakon nekoliko minuta.\nStoga ima smisla da osobe sa ovim tipom ličnosti nemaju želju da se druže ili se bave svojim omiljenim aktivnostima. Jer, u čemu je poenta kada im na kraju uvek bude sasvim svejedno?\nPovrh svega, osim što se osećaju malodušno ili prazno, još jedan čest osećaj je osećaj krivice – krivica zbog nemotivisanosti, krivica zbog bolesti, krivica čak i zbog postojanja.\nMelanholičnom tipu ličnosti najgore je ujutru. Često prijavljuju poboljšanje raspoloženja i povećanje nivoa energije kako dan odmiče. Situaciju otežava uobičajeno buđenje satima pre alarma, što čini da jutarnja agonija duže traje.\nStudija objavljena u časopisu Anksioznost i depresija ispitala je 260 osoba sa depresijom i otkrila da 75% njih ispunjava kriterijume anksioznog distresa. Anksiozni distres definiše se kao prisustvo najmanje 2 od sledećih simptoma- osećaj napetosti, neuobičajeni osećaj nemira, poteškoće u koncentraciji zbog brige, strah da se ne desi nešto užasno, i osećaj potencijalnog gubitka kontrole.\nAnksioznost je deo odgovora na pitanje zašto depresija često ostaje neotkrivena. O depresiji obično razmišljamo kao o osećaju tuge ili nemogućnosti ustajanja iz kreveta. Ne mislimo na depresisju kada se osećamo uznemireno, napeto i iscrpljeno. Ne mislimo na depresiju kada nismo u stanju da bilo šta uradimo jer smo rastrgnuti brigama, a raspon pažnje nam je sveden na minimum. Ne mislimo na depresiju kao na jezivu strepnju da će se dogoditi nešto strašno, niti kao na ideju da ćemo odjednom pući i potpuno poludeti. Ali sve navedeno može biti deo depresije.\nPrema jednom interesantnom poređenju- anksioznost je punoglavac, a žaba depresija. Anksioznost dolazi prva, obično godinu ili dve pre depresije – a zatim se transformiše u drugačiji oblik. Drugim rečima, ako nas briga odvede u depresiju, anksioznost može biti i uzrok i simptom te depresije.\nTakođe, što je osoba starija, depresivne epizode postaju sve ispunjenije anksioznošću.\nMeta-analiza 57 različitih studija u kojima je ukupno učestvovalo oko 7.000 učesnika sa posttraumatskim stresnim poremećajem (PTSP) otkrila je da je više od polovine takođe imalo i depresiju.\nMeđu traumama je postojala hijerarhija – oni koji su preživeli vojne, ratne traume, i oni koji su preživeli napad druge osobe, poput silovanja ili seksualnog zlostavljanja, bili su podložniji depresiji u odnosu na one koji su preživeli traume poput prirodnih katastrofa.\nTraume u koje su uključeni međuljudski donosi mogu promeniti vaša uverenja o svetu: mogu poljuljati sposobnost poverenja; mogu uzrokovati verovanje da vas ljudi mogu izdati u bilo kom trenutku; ili da će ljudi iskoristiti vaše slabosti. Sve ovo ume da bude duboko depresivno.\nPored toga, moguće je da su trauma i depresija dvosmerna ulica. Uzmimo za primer traumu koja nastaje usled vršnjačkog nasilja. Na prvi pogled maltretiranje lako može direktno da se poveže sa depresijom, ali veoma je verovatno da su deca koja se već bore sa depresijom- ona koja se već osećaju bespomoćno i samokritično – lakša meta za nasilnike.\nOtežano isceljenje od gubitka\nSmrt voljene osobe. Kraj romantične veze. Iako su okolnosti veoma različite, obe situacije predstavljaju gubitak. Ne postoji „pravi“ način da se osoba izleči od gubitka, i nema roka u kome je potrebno da ponovo počnete da se osećate dobro, ali ponekad prirodni proces isceljenja bude otežan.\nJedna od studija u kojoj je učestvovalo skoro 5.000 osoba sa depresijom pokazala je određene zanimljivosti karakteristične za depresiju izazvanu raskidom ili smrću. Tuga i nemogućnost da se u bilo čemu pronađe zadovoljstvo bile su sasvim očekivane. Zanimljivo je da su hrana i san ostali po strani, zanemareni. U nekim drugim vrstama depresije, ljudi se bore sa svojim osećanjima hranom, ili spavanjem, kao načinom da pobegnu, ali kod gubitka i tuge, i san i apetit su isparili. Kao da je telo odlučilo da štrajkuje.\nUticaj neuspeha i padova\nGubitak posla, izbacivanje iz škole, ili neuspeh na neki spektakularan ili javni način ponekad mogu biti pokretači depresije. Jedna od studija otkrila je da ova vrsta depresije ide u duetu sa ekstremnim umorom, previše spavanja i sveprisutnim pesimizom. Ukratko opisan kao „jednostavno ne mogu“.\nOsećaj krivice i hronično nezadovoljstvo takođe mogu biti dva dodatna simptoma depresije povezane sa neuspehom. Nakon neuspeha, logično je da osoba razmišlja o tome šta je pošlo po zlu, i šta je mogla da uradi drugačije. Kada se ovakve misli vrte u krug dovode do osećaja krivice.\nDepreisja nije poznata po tome što je jasna i laka za kategorizaciju. Baš kao i ovih pet nezvaničnih vrsta depresije, i njihovi izuzeci, kao i mnogi drugi profili, i dalje su legitimna depresija.\nAli bez obzira na specifične simptome, depresija se leči. Nema potrebe da patite, ni vi, ni bilo ko koga volite. Iako lečenje depresije ponekad može da deluje više kao umetnost nego kao egzaktna nauka, ne zaboravite da rešenje uvek postoji.\nPrethodni tekstGde nas u telu bole emocije?\nSledeći tekst7 tajni za vezu koja traje


Upravljanje projektima: Julski kvalifikacioni test\nby Timea Bezdan - Friday, 26 June 2020, 2:32 PM\nObaveštavamo vas da će se julski kvalifikacioni test i popravni kolokvijumi održati online u četvrtak 09.07.2020., prema sledećem rasporedu:\n11:00 - redovni studenti\n17:00 - zaposleni studenti\nKvalifikacioni testovi i popravni kolokvijumi će se polagati online, koriščenjem mTutor platforme putem sledećeg linka: http://testus.singidunum.ac.rs/\nMolim vas da ispoštujete grupe kako sistem ne bi bio preopterećen. Studenti koji pokrenu test u terminu grupe u koju nisu raspoređeni biće diskvalifikovani i njihov test će biti poništen.\nVreme izrade testa je 20 minuta, test sadrži 30 pitanja.\nBiće obavezno korišćenje kamere, studenti koji nemaju kameru, potrebno je da instaliraju Google Meet aplikaciju na svom mobilnom telefonu i da je aktiviraju prilikom polaganja testa i da budu prisutani za vreme polaganja na https://meet.google.com/ucp-skiw-unv.\nTest se realizuje samostalno na osnovu sopstvenog znanja. Platforma mTutor ima zaštitne mehanizme od malverzacija i ukoliko platforma mTutor detektuje takav pokušaj, test će se prekinuti automatski.\nPreporuka je da za vreme izrade testa koristite Google Chrome ili Mozilla Firefox pretraživač. Testu možete pristupiti i putem mobilnog telefona.\nZa prijavu na sistem koristi broj indeksa u formatu godina upisa, pa broj indeksa bez znakova interpunkcije npr: 2017123456. Nakon prijave odabraćete test i pokrenuti rad.\nSve vreme trajanja kvalifikacionog testa i popravnog kolokvijuma, profesor i asistent će biti dostupni na Google Meet platformi preko sledećeg linka: https://meet.google.com/ucp-skiw-unv. Na link se prijavljujete isključivo ukoliko se bude javio neki problem.\nJulski kvalifikacioni test obuhvata pitanja iz sledećih poglavlja:\n1. Uvod u upravljanje projektom\n2. Procesi upravljanja projektom\n3. Upravljanje integracijom projekta\n4. Upravljanje obimom projekta\n5. Upravljanje vremenom projekta\n6. Upravljanje troškovima projekta\n7. Upravljanje kvalitetom projekta\n8. Upravljanje ljudskim resursima na projektu\n9. Upravljanje komunikacijama na projektu\n10. Upravljanjem rizikom na projektu\n11. Upravljanje nabavkom na projektu\nJump to... Jump to... Silabus Podaci o predmetu Podrška zaposlenim studentima Obaveštenja Rezultati ispita i kolokvijuma Arhiva Gradivo za I kolokvijum Gradivo za II kolokvijum Gradivo za završni ispit Dodatni materijal Gradivo za I kolokvijum Gradivo za II kolokvijum Gradivo za završni ispit Dodatni materijal


Rezultati pretraživanja (224)\nNaslov Gradski muzej Varaždin\nNaslov Nekad najbrojniji - a danas?\nIzdavač Hrvatski lovački savez\nNaslov Ante Kovačević: Kijevo i okolica\nIzdavač Općina Kijevo\nNaslov Programi u prigodi obilježavanja 75. obljetnice\nNaslov Umjetničke zbirke - Piperata / Mihičić\nIzdavač Otvoreno pučko učilište\nNaslov Gradski muzej Vukovar, 27. 05. 1998.\nNaslov Muzej Međimurja\nNaslov Split, Croatie\nIzdavač Poglavarstvo grada Splita - Ured projekta Split 1700\nNaslov Biograd za druge austrijske vladavine


Denis Kolundžija | 17. dec 2018.\nPosle 23 godine postojanja danas izlazi poslednji broj ovog nedeljnika, među medijima konzervativnih svetonazora možda i jedinog koji je otvoreno kritikovao predsednika SAD Donalda Trampa.\nOdluku o gašenju Vikli standarda saopštio je u petak vlasnik lista – Kleriti medija grup. Dan ranije zaključen je, ispostaviće se, poslednji broj ovog nedeljnika koji je pokrenut 1995. godine i koji je bio prilično uticajan u američkim konzervativnim krugovima u prvoj deceniji 21. veka.\n„Vikli standard se borio sa istim onim problemima s kojima su se borili brojni drugi magazini širom zemlje“, izjavio je Rajan Mekiben, predsednik i izvršni direktor Kleriti medija grup. „Uprkos značajnim investicijama u izdanje, finansijski rezultati u proteklih pet godina bili su takvi da je bilo neminovno da bude doneta određena odluka. Nakon pažljive analize svih opcija, postalo je jasno da je upravo ovo potez koji moramo da povučemo.“\nLikovanje Donalda Trampa zbog gašenja lista otuda nimalo ne iznenađuje: na Tviteru ga je nazvao „patetičnim“ i „nečasnim“, a samog Kristola „propalim prognozerom“ i neznalicom\nPortparol izdavača je saopštio da su svi zaposleni u listu dobili otkaz, s tim da će dobiti celu platu za decembar.\nVikli standard nikad nije imao zavidan tiraž niti je donosio veliku zaradu, ali se u nekim svojim fazama zato mogao dičiti uticajem u konzervativnim krugovima – slovio je čak za list koji se obavezno nalazio u predsedničkom avionu tokom oba mandata Džordža Buša mlađeg.\nMeđutim, s pojavom Donalda Trampa dolazi do razmimoilaženja s konzervativnim pokretom u SAD, pre svega zbog kritičkog tona prema kandidatu i potonjem predsedniku SAD: štaviše, suosnivač i dugogodišnji urednik lista Bil Kristol postao je jedan od najglasnijih Trampovih protivnika tokom izborne kampanje, i to je ostao do danas.\nLikovanje Donalda Trampa zbog gašenja lista otuda nimalo ne iznenađuje: na Tviteru ga je nazvao „patetičnim“ i „nečasnim“, a samog Kristola „propalim prognozerom“ i neznalicom.\nKao posledica takvog kursa lista došlo je i do znatnog pada tiraža: do pre pet godina nedeljnik je imao tiraž veći od 100.000 primeraka, da bi prošle godine pao na 72.000, a prema podacima oditora BPA Vorldvajd, samo od 2016. do 2017. godine tiraž je opao za 10 procenata.\nPrepolovljeni tiraži štampe u Srbiji\nSudbina Vikli standarda pokazuje da se u industriji printa i dalje osećaju posledice velike ekonomske krize 2007-2008, kada su problemi s kojim su se već neko vreme suočavali štampani mediji samo drastično eskalirali i doveli do gašenja velikog broja listova širom sveta.\nSamo do 2010. godine u SAD je oko 170 listova ili prestalo da postoji ili je ukinulo štampano izdanje. U Velikoj Britaniji je između 2005. i 2015. ugašeno blizu 200 lokalnih listova. Svoje štampano izdanje 2016. ukinuo je dnevnik Independent, a ove godine, nakon 66 godina izlaženja, i kultni britanski muzički nedeljnik Nju mjuzikl ekspres.\nGašenje novina nije mimoišlo ni Srbiju. U proleće 2007. na kioscima se nalazio čak 21 dnevni list, da bi ih 10 godina kasnije bilo svega 10, s tim da su u međuvremenu pokrenuta četiri dnevnika, od kojih su dva preživela, naveo je u svojoj prošlogodišnjoj analizi „Štampa u Srbiji od 2007. do 2017“ Robert Čoban, predsednik Kolor pres grupe.\nU istom periodu, broj političkih i njuz magazina ostao je isti (šest), s tim da su u međuvremenu tri ugašena, a tri pokrenuta, dok je jedan novopokrenuti nedeljnik, Njuzvik, posle devet meseci postao mesečnik (da bi na leto 2017. prestao da izlazi).\n„Ukupni tiraži svih štampanih izdanja (dnevnika, nedeljnika, mesečnika) u proseku su prepolovljeni u odnosu na 2007. godinu, oglašivački budžeti su takođe manji nego u periodu pre ekonomske krize. Internet portali pojedinih štampanih izdanja postigli su veliku posetu i značajne prihode, ipak nedovoljne da pokriju gubitke koji su se dogodili na tradicionalnim platformama“, napisao je Čoban u autorskom tekstu za „Nedeljnik“.\nDrastično opadanje broja zaposlenih\nSlična je situacija i u SAD, gde u poslednje dve godine, što koincidira s izborom Donalda Trampa za predsednika, pojedini veliki američki listovi beleže rast broja pretplatnika na onlajn izdanje. Istovremeno, prema podacima istraživačkog centra Pju, tiraži dnevnih listova tokom radne sedmice u 2017. godini manji su za 11 odsto u odnosi na 2016, dok su tiraži nedeljnih izdanja dnevnih listova manji za 10 odsto.\nTime je nastavljen trend koji je započet početkom devedesetih godina prošlog veka – 1990. godine ukupni tiraži američkih dnevnih listova tokom radne sedmice bili su 62,3 miliona, a do 2017. smanjeni su tačno za polovinu, dakle samo 31 milion primeraka.\nU proleće 2007. na kioscima se nalazio čak 21 dnevni list, da bi ih 10 godina kasnije bilo svega 10, s tim da su u međuvremenu pokrenuta četiri dnevnika, od kojih su dva preživela\nU kombinaciji konstantnog pada tiraža i smanjenih prihoda od oglasa, sudbina printa teško da je mogla biti drugačija, naročito u eri dominacije digitalnih medija. Međutim, problemi za štampana izdanja krenula su mnogo pre ekonomske krize i digitalnih medija: prema američkom ministarstvu rada, broj radnih mesta u novinskoj industriji u SAD opao je sa 458.000 (jun 1990) na 183.000 (mart 2016), što je skoro 60 odsto. Istovremeno, broj zaposlenih u onlajn medijima porastao je sa 30.000 na 198.000.\nU pogledu prihoda od oglašavanja, štampani mediji u SAD izgubili su od, po prihodima rekordne, 2005. godine (49,4 milijarde dolara) do 2017. gotovo dve trećine prihoda od oglasa. Procena je da je prošle godine ukupan prihod iznosio oko 16,5 milijardi dolara, s tim da je trećina tih prihoda potekla od oglašavanja na internetu. Upravo se oglašavanje na raznim digitalnim platformama smatra glavnim razlogom za pad prihoda oglašavanja u tzv. tradicionalnim medijima, uključujući i televiziju.\nU Srbiji, međutim, najveći deo budžeta za oglašavanje, oko 55 odsto, odlazi na i dalje najuticajniji ovdašnji medij – televiziju, dok se printu, osim tiraža, iz godine u godinu smanjuje i udeo od prihoda od oglašavanja – sa 25 odsto u 2008. pao je na 17 odsto u 2016. godini, navedeno je u studiji „Prava mera medija“ koju je ove godine objavila Asocijacija medija.\nMože se reći da je pad oglašavanja u štampanim medijima uslovljen i rastom digitalnih medija, konstatuje se u studiji, koju su radili medijski stručnjaci i profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Galjina Ognjanov.\nZbog pandemije korona virusa samo onlajn izdanje lista Koha Ditore\nNestajanje medija Štampa Vikli standard\n← Opet ćemo se naći na „istoj strani“\nMatić: Nelustrirani deo DB-a je ojačao i opet stekao pozicije u društvu →


Apartman Milano Beograd - Smeštaj u Beogradu\nApartman Milano Beograd - Palilula\nApartman Milano Beograd se nalazi u Dalmatinskoj ulici, ispod Vukovog Spomenika. Mnoge autobuske, trolejbuske i tramvajske linije imaju stajališta u blizini apartmana, tako da je povezanost sa svim delovima grada odlična. Do Terazija i užeg gradskog jezgra potrebno je samo 15 minuta lagane šetnje. Mnogobrojni restorani, kafići, trgovinske radnje, banke i sve ostalo što može zatrebati gostima, se nalaze u ulici Bulevar Kralja Aleksandra. Terapijski centar za govornu patologiju „Union Health“ je takođe smešten u Dalmatinskoj ulici, na samo par minuta od ovog stana na dan.U blizini ove lokacije se nalaze i Elektrotehnički, Mašinski, Arhitektonski i Građevinski fakultet Beogrdskog Univerziteta. Tašmajdanski park, kao jedan od najlepših parkova u Beogradu sa muzičkom fontanom i igralištima za decu, nalazi se na samo 5 minuta šetnje. Parkiranje ispred zgrade pripada 3. zoni, a javna garaža „Vukov spomenik“ se nalazi na samo 100ak metara udaljenosti. Union Health – terapijski centar za govornu patologiju se nalazi takođe u blizini ovog apartmana.\nApartman Milano Beograd je moderan i s ukusom uređen stan, površine 40m2. Sastoji se iz dnevne sobe, spavaće sobe, kuhinje, kupatila i predsoblja. Dnevni boravak ima ugaonu garnituru koja se po potrbi razvlači u ležaj, LCD TV, šank sa 2 stolice lepo uklopljen u enterijer sobe. Spavaća soba ima prostran bračni krevet, garderober, noćni stočić, LCD TV. Kuhinja opremljena svim kuhinjskim uređajima i omogućava brzu pripremu obroka. Kupatilo je sa tuš kabinom, modernom i kvalitetnom sanitarijom. U predsoblju postoji ugradni orman za odlaganje stvari. Interesantan dizajn enterijera i dobra kombinacija boja koje preovladavaju čine ovaj stan na dan prijatnim za boravak.\nTRON i DALMA su apartmani koji se nalaze u blizini ove lokacije.


Novi savez, Romi Srbije, podržao proteste 1 od 5 miliona\nNekoliko ljudi poginulo od udara groma na planini u Poljskoj |\nMerkel: Nisam postavila rok za rešenje spora oko Bregzita |\nDodik: Od Hrvatske treba tražiti da rigorozno kazni napadače na Srbe kod Knina |\nCrnadak: Institucije Hrvatske treba da kazne odgovorne za napad na Srbe kod Knina |\nIzraelski predsednik: Odnosi sa SAD ne zavise od jedne stranke |\nTači: Ubrzo ću doneti odluku o raspisivanju izbora |\nTužilac: Stanišićev svedok Bosnić akter proterivanja Hrvata iz Slunja |\nMakron: Moguće rešenje o Bregzitu za 30 dana u okviru ispregovaranog |\nUhapšeni zbog falsifikovanja dokumenta radi uzimanja kredita |\nMihаjlović: Jeremić beži od izborа jer znа dа gа grаđаni ne žele |\n► Novi savez, Romi Srbije, podržao proteste 1 od 5 miliona\nRomska Partija na čelu sa Srđanom Šajnom i Jedinstvena stranka Pravde, čiji je predsednik Dejan Matić, potpisale su sporazum o političkoj saradnji i saopštile da se taj novi savez, Romi Srbije, pridružuje protestima "1 od 5 miliona", preneo je Glas Amerike.\nŠajn je izjavio da se pridružuju saopštenim zahtevima na protestima nezadovoljnih građana širom Srbije.\n"Paketi, šećer i patike prvenstveno su namenjeni biračima ove zajednice. U zavisnosti od ukupne izlaznosti svih birača, glasovi Roma i Romkinja odlučuju o 12 odsto poslaničkih mesta u Skupštini Srbije. Iz navednog logično je pitanje, ima li bez Roma i Romkinja istinske demokratije", rekao je Šajn.\nOn je naveo da osam odsto ukupnog biračkog tela u Srbiji čine Romi, kao i da se sa glasovima Roma i Romkinja do sada najviše manipulisalo.\nStranke su ocenile da put do postizanja dogovora između Beograda i Prištine mora da se trasira dijalogom u Skupštini Srbije, a da se potvrdi u unutrašnjem dijalogu sa narodom, navodi se u saopštenju Saveza.\nLider Jedinstvene stranke Pravda Dejan Matić rekao je da osuđuje najave formiranja novih političkih stranaka, koje bi da okupljaju Rome, a iza njih u suštini stoje većinske partije.\n"Tu se radi o nečasnim principima i sprovode se u saradnji sa onim pripadnicima romske zajednice kojima je demokratija vredna litar ulja i kilogram šećera", naveo je on.\nKako se navodi u saopštenju, jačanje glasa marginalnih grupa i okupljanje Roma i Romkinja u političkom životu pravno uređene države je koheziona snaga tog političkog saveza.\nJedan od pet miliona: Rektorka da traži smenu Siniše Malog ili blokada Rektorata\nUdruženje "Jedan od pet miliona" najavilo je danas da ukoliko Rektorat Univerziteta u Beogradu ne ispuni njihov zahtev do septembra, da od predsednice Vlade Ane Brnabić zatraži...\nUdruženje "Jedan od pet miliona" saopštilo je danas da pozdravlja odluku pojedinih opozicionih političkih organizacija da ne učestvuju na narednim okruglim stolovima na Fakultetu...\nJedan od organizatora protesta "Jedan od pet miliona" Srdjan Marković izjavio je danas da su pripadnici Vojske Srbije tokom protesta u subotu prekršili Pravnilik o vojnim ovlašćenjima...\nSrđan Marković: Slika ove vlasti jesu pesnice na mlade ljude\nOrganizator protesta "Jedan od pet miliona" Srđan Marković, koga je pretuklo obezbeđenja zgrade Predsedništva Srbije, kazao je danas da ne postoji nikakav zakon koji bi se odnosio na...\nIntervju Miroslav Milićević: Pod naprednjacima Srbija nazaduje\nProteklih nekoliko godina na konferencijama za štampu dolazilo je do agresivnog i neprimerenog ponašanja pojedinih novinara koji su, pokušajima da promene temu sastanka i napadima na članove Saveta, ometali održavanje prezentacije - kaže potpredsednik Saveta za borbu protiv korupcije u razgovoru za Novi magazin\nVučić: Da Albanci dobiju sve, a Srbija ništa - moj potpis nećete dobiti nikada\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da u postojećim okolnostima nije moguće da Srbija prizna nezavisnost Kosova i da je potrebno nastaviti dijalog Beograda i Prištine u cilju postizanja kompromisnog rešenja.\nStojković: Odlazak je bio neminovan, Srbija kao umorna starica\nMaja Pavlović štrajk glađu nastavlja ispred Predsedništva\nVlasnica Kanala 9 iz Novog Sada Maja Pavlović, koja treći put štrajkuje glađu, predala je danas zahtev da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić primi na sastanak, u okviru svog obećanja iz 2016. godine da će primati građane jednom mesečno od 5.00 do 8.00 časova. Ona štrajk glađu nastavlja ispred Predsedništva.\nUdruženje "Jedan od pet miliona" najavilo je danas da ukoliko Rektorat Univerziteta u Beogradu ne ispuni njihov zahtev do septembra, da od predsednice Vlade Ane Brnabić zatraži razrešenje ministra finansija Siniše Malog, nastupa blokada te ustanove.\nZelenović: Vučić nema politiku već unižava institucije i živote ljudi\nPredsednik Zajedno za Srbiju i predsedavajući Saveza za Srbiju Nebojša Zelenović ocenio je da predsednik države i Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandar Vučić "nema nikakvu politiku, ne poštuje nikakve vrednosti, bilo koga ili bilo šta - njegov jedini cilj je lična i neograničena vlast, a za ostvarenje tog cilja ne postoje zabranjena sredstava".\nVučić: Zamoliću nadležne da pokažu snimak sa naplatne rampe kod Doljevca\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će "učiniti sve što je u njegovoj moći" da mediji dobiju snimak nadzornih kamera sa naplatne rampe kod Doljevca od 31. januara ove godine, za vreme udesa u kom je učestvovalo vozilo direktora "Koridora Srbije" Zorana Babića. U toj nesreći poginula je jedna osoba.\nTužilac: Stanišićev svedok Bosnić akter proterivanja Hrvata iz Slunja\nTužilac na haškom procesu Jovici Stanišiću i Franku Simatoviću-Frenkiju dokazivao je danas da su srpske snage 1991. iz Slunja proterale većinsko hrvatsko stanovištvo, sugerišući da je u tome učestvovao i svedok Stanišićeve odbrane Mile Bosnić.\nŠarčević: Centar za matične ćelije se gradi kao Skadar na Bojani\nMinistar prosvete Mladen Šarčević rekao je danas da je gradnja Centra izvrsnosti sa bankom matičnih ćelija u Kragujevcu "kao Skadar na Bojani" zbog problema sa Jedinicom za upravljanje projektima (JUP) i izvođačem radova i najavio novi tender.\nIntervju Boris Varga: Licemerne su obe strane\nTo nisu okrugli stolovi poznati u tranzicionom iskustvu kao oni za demoratizaciju i fer izbore s kraja osamedesetih, već simuliranje demokratije i pokušaj da buduće izbore u Srbiji slaba opozicija a priori predstavi kao falsifikovane, a vlast svoje učešće u pregovorima kao garanciju za slobodne, fer i demokratske izbore - kaže za Novi magazin politikolog i novinar Boris Varga


Mediji: Da li je Makronov angažman na svetskoj sceni njegov adut za izbore\nHomeVestiMediji: Da li je Makronov angažman na svetskoj sceni njegov adut za izbore\nIzvor: Ludovic Marin/POOL/AFP\nFrancuski predsednik Emanuel Makron koji se od početka svog mandata angažovao na rešavanju medjunarodnih pitanja, verovatno će svoj angažman na svetskoj sceni iskoristi kao prednost za predsedničke izbore zakazane na proleće 2022. godine, preneo je pariski list „20 minuta“ (20 Minutes).\nMakron i njegovi saradnici znaju da je spoljna politika „isplativa“ za svakog kandidata na predsedničkim izborima, iako se Makron još nije zvanično kandidovao.\nU francuskim medijima kruže priče da će Makron tek u januaru a možda i kasnije saopštiti svoju kandidaturu.\nDatum predsedničkih izbora još nije određen, ali se pretpostavlja da će biti 10. i 24. aprila, pošto u Francuskoj izbori uvek budu održani u dva krugu, jer je retko da jedan kandidat u prvom krugu osvoji većinu glasova.\nList „20 minuta“ preneo je da je Makron više angažovan u rešavanju medjunarodnih pitanja i uključen je u pitanja klimatskih promena, bavi se rešavanjem krize sa Australijom o podmornicama, odnosima sa Alžirom i Velikom Britanijom i situacijom u Maliju.\nDok se Makron bavi medjunarodnim pitanjima, premijer Žan Kasteks (Jean Castex) sa svoje strane obilazi Francusku i sluša brige ;gradjana kao što su cene gasa ili opadanje kupovne moći.\nStručnjaci smatraju da Makron želi da Francuska preuzme vodjstvo ;u rešavanju mnogih svetskih pitanja medju kojima je rast moći ujedinjene Evrope i dodaju da on kao predsednik svakako ima prednost od ostalih kandidata na predsedničkim izborima, jer predsednik ima već odredjeni kredibilitet jer je šef države.\nNa sve to, ne treba zaboraviti da će Francuska od 1. januara preuzeti mesto šestomesečnog predsedavanja Evropskom unijom, što mnogi smatraju da će to biti dodatni adut za Makrona.\nCentrista Makron pobedio je 2017. godine u drugom krugu predsedničkih izbora kandidatkinju ekstremne desnice Marin Le Pen (Marine), koja je i za ove izbore najavila svoju kandidaturu.\nPomoćnik reditelja koji je Aleku Boldvinu dao pištolj iz kojeg je ubijena snimateljka: Šokiran sam\nNamaz od crvenih paprika i oraha


Igra koja pleni milione -\nIgra koja pleni milione\nŠah je igra miliona, kako je svojevremeno jedan autor dao naziv šahovskom udžbeniku. Od davnina, šah se utemeljivao i zalazio sve dublje i dublje u svakodnevicu našeg Sveta. Mnogi tretiraju šah kao nauku, neki vid filozofije, ali šah je ipak našao mesto u svetu sporta i kao takav visoko se pozicionirao i pripada drugoj grupi sportova prema nacionalnoj kategorizaciji sportova.\nDanas se šah igra na svim kontinentim. Svetska šahovska federacija FIDE je pre nekih sedam godina istraživla na tu temu i došla do cifre od 600 miliona ljudi što ga svrstava među najpopularnijim i najmasovnijim igrama na svetu.\nZašto je šah sve popularniji i ko su najveći promoteri šaha pitaju se mnogi? Ono što šah čini drugačijim od ostalih sportova jeste poistovećivanje sa stvarnim životom. Potez koji povučeš, može te odvesti, kako u igri tako i u životu na različiti put, put uspeha ili put neuspeha. Tanka je linija između dva puta. Čovek tokom svog života vuče milione i milione poteza, a da toga često nije svestan, od onih manje važnih, šta ću da obučem, šta ću da pojedem ili popijem, pa do onih koji su bitni za njegov opstanak, s kim ću da se družim, koju školu ću da upišem, čime ću da se bavim u životu, s kim ću da živim. I u šahu povlačimo poteze koji će nam doneti pobedu, poraz ili nerešen ishod.\nUčeći šah, deca se od najranijeg uzrasta uče strpljenju, disciplini, samokontroli, jačaju koncentraciju, psihu i pamćenje, ali možda i najvažnije uče se da prihvate normalno poraz i iz njega izađu još jači. Danas značaj šaha uviđaju mnoge zemlje pa šah ubacuju u obavezno osnovno obrazovanje. U našoj zemlji šah je od pre desetak godina još uvek izborni predmet. Možda je sledeći korak odlučujući.\nŠah je iz godine u godinu popularniji u našoj zemlji,zahvaljujući uvođenju šaha kao izborni predmet i od pre šest godina svrstavanje šaha u kalendar školskih takmičenja pod pokroviteljstvom Ministarsva prosvete, naučnog i tehnološkog razvoja , podršku Ministarsva sporta uz partnerstvo Šahovskog saveza Srbije za učenike osnovnog obrazovanja. Prve godine 2015. grad domaćin je bio Vrbas, 2016 Niš, Beograd 2017, Zrenjanin 2018. i 2019 Pirot.\nOve godine završna smotra učenika trebala je da bude ponovo u Beogradu, ali na žalost, Korona je poremetila mnoga sportska zbivanja, pa i ovo.\nSvi se nadamo da će ova neman uskoro biti iza nas, pobeđena, a da će šahovska borilišta ponovo biti puna.\nTaggedBeogradmiodrag stankovićmom secret magazinprobudi tajnu u sebirazonodašahsport


Limenkice za besplatnu predstavu - MAMIN SVET\nHome Brinite o sebi\tLimenkice za besplatnu predstavu\nU Dečjem kulturnom centru Beograd (Takovska 8) i ove sezone se nastavlja akcija „Limenkica-ulaznica“ u okviru projekta „I ja brinem o svojoj planeti“. U nedelju 24. novembra u 12 časova mališani će moći da pogledaju predstavu „Pipi Duga Čarapa“, a ulaznica za istu je pet praznih, iskorišćenih limenki koje će se potom reciklirati. Donosilac još 10 praznih limenki dobija jednu knjigu po izboru („Limenkicu recikliram – knjigu biram“). Jesenji deo sezone trajaće tokom oktobra, novembra i decembra, a predstave se izvode svake nedelje u 12.00h u Dečjem kulturnom centru Beograd.\nAkcija je, kako su saopštili organizatori, zasnovana na principu da deca usvajaju dobre navike i kroz igru i zabavu, kao i odgovoran odnos prema okruženju u kome žive. Limenke od soka i ostalih napitaka, konzerve od hrane i metalna ambalaža predstavljaju otpad koji se uspešno reciklira neograničen broj puta, a na taj način se smanjuje količina otpada na deponijama i pomažemo očuvanju prirodnih resursa i energije.\nOva akcija nastavak je trogodišnje uspešne saradnje Pozorišta koje reciklira i “Riken fondacije”, a program sprovodi nevladina organizacija Eko Art, uz podršku Riken fondacije za reciklažu limenki i kompanije Ball pekidžing Evropa (Ball Packaging Europe).\nViše informacija o projektu: http://www.youtube.com/watch?v=81DnQ8tcxco.\nLimenkice za besplatnu predstavu was last modified: 21 novembra, 2013 by Angelina Radulović\nPročitajte i ovo: "Ko se boji mraka još", radionica u Prirodnjačkom muzeju\nŠkola gitare „Čupavko“\n9. avgusta 2011.


Zvonko Popović: - I posle 2-6, znali smo da ćemo izbaciti Kvins Park Rendžers! – Crno-bela Nostalgija\nZvonko Popović: – I posle 2-6, znali smo da ćemo izbaciti Kvins Park Rendžers!\ncbnostalgija - 17. februara 2019. 3. avgusta 2019.\nJedan od igrača koji su dali bitan doprinos osvajanju Partizanove devete titule prvaka 1982/83 je Zvonko Popović. Zajedno smo evocirali uspomene na to doba i vreme kada je Partizan pod vođstvom Miloša Milutinovića prigrlio šampionski pehar.\n– Zvonko, igrači koji su osvojili titulu 1982/83 su isti oni igrači koji su sezonu ili dve pre toga završili na šestom i osmom mestu. Šta se to promenilo dolaskom Milutinovića?\n– Miloš nas je, najkraće rečeno, relaksirao. Vratio bih se na sezonu pre njega. Ja sam debitovao upravo kod Tome Kaloperovića. Sezona 1981/82 bila je specifična. Mi smo imali dobar tim, ali su činjenice da je raspored bio zgusnut i mnoštvo povreda, uticale da taj šampionat završimo bez plasmana u Kup UEFA. Zbog Svetskog prvenstva u Španiji sezona se završila negde početkom maja. Igralo se u ritmu sreda-nedelja. Kaloperović je u ekipu uveo dosta nas mladih – pored mene, tu su bili Čava Dimitrijević, Vermezović, Mance…Pali smo u finišu i završili kao šesti. Pored toga, Toma je bio specifičan. On je zaista stabilizovao ekipu posle Duvandžića, ali je kod njega bio strog režim, prožet jakim treninzima. Više smo viđali kondicionog trenera Opavskog nego loptu. A onda je u leto 1982. stigao Miloš Milutinović, i totalno opustio ekipu, u pozitivnom smislu. Kao da je pustio da stvari teku prirodnim tokom, napravio je sjajnu atmosferu u ekipi, nama kao da je pao veliki teret sa leđa, i u toj situaciji nekako spontano svako je dao svoj maksimum.\n– Kada ste postali svesni da možete do prvog mesta na kraju sezone?\n– Praktično već na pripremama na Tari. Ali ne iz razloga što smo potcenjivali ostale ekipe (realno, na papiru nismo imali najjaču ekipu), već zato što smo kroz tu atmosferu bili najzad svesni svog kvaliteta i da je došao čas da on ispliva. A konkretno, mislim da su nas dve utakmice protiv najvećeg konkurenta, Dinama, uverile da smo zreli za zvanje prvaka. Dinamo je bio aktuelni šampion, a mi smo ga pobedili u Zagrebu sa 4-3, u antologijskoj utakmici, a kasnije u maju, na Zvezdinom stadionu, vratili smo se posle 0-2 na poluvremenu i izborili remi. Kad smo u Mostaru završili jesen na prvom mestu, to nam je takođe ulilo dodatnu dozu samopouzdanja.\n– Imate zanimljivu anegdotu sa zagrebačke utakmice, tačnije pre nje?\n– Da, upravo ta anegdota govori koliko smo bili uvereni u svoj kvalitet. Naime, boraveći u zagrebačkom hotelu Interkontinental , trener Milutinović i Mance su vreme pre utakmice skratili igranjem šaha, koji su obojica dobro igrali. Došao je momenat da krenemo na utakmicu, ali su Miloš i Mance nastavili da igraju, ne obazirući se. Već smo kasnili a oni su i dalje igrali, rekli su da će poći tek kad završe partiju, kad god to bilo!? Partiju su u nekom momentu završili, čitava ekipa je čekala da oni završe sa šahom, i krenuli smo na Maksimir sa zakašnjenjem. To govori koliko je atmosfera bila relaksirana, koliko je ekipa bila sigurna u sebe i bez ikakve treme.\n– To nije jedina anegdota sa Milošem?\n– Naravno. Posle već pomenute utakmice protiv Veleža u Mostaru, kada smo igrali 0-0 i završili jesenji deo prvenstva na prvom mestu, mi igrači smo bili pod tuševima, pevali i veselili se uspehu. Uskoro nam se pridružio i trener Milutinović, sa cigarom i u odelu i on je stao pod tuš sa nama. Bio je sasvim nekonvencionalan u odnosu sa igračima.\n– Miloš je imao i posebne metode treninga?\n– Da, dok smo kod Kaloperovića, koji je takođe bio izuzetan trener, ali drugačijeg kova, imali akcenat na sticanju snage i čvrstoj disciplini, kod Milutinovića je bilo mnogo opuštenije. Nije nam, kao Toma, slao saradnike u kontrolu u 11 uveče, da provere da li smo kući ili smo u gradu. Miloš je umeo da podeli ekipu na treningu, na primer, „danas igraju oženjeni protiv neoženjenih“ i slično. Uz to, bio je sjajan demonstrator, nema toga što nije umeo s loptom. Sećam se da je na jednom zagrevanju šutirao golmanu Stojiću. Miloš pogodi rašlje, a sa juga skandiraju „Nije loše, Miloše“, on sledeću opet pošalje pod prečku.\n– Bili ste standardni u jesenjem delu sezone, ali ne i u proleće, koji je bio razlog?\n– Razlog je taj što sam po završetku jesenje polusezone otišao na pripreme mlade reprezentacije (selektori Osim i Gerum) i tamo doživeo težu povredu meniskusa. Tada se nosio gips po 12 dana, kasnije je sledila duga rehabilitacija, a eto, danas je ta intervencija postala rutinska poput vađenja zuba, i dosta brže se igrači posle takve povrede vraćaju na teren.\n– Vratimo se sezoni 1982/83. Dinamo nam je bio glavni rival, iako je na kraju posustao i završio kao treći?\n– Tačno, Dinamo je bio aktuelni šampion i imao je sjajnu ekipu, sa Ćirom Blaževićem na klupi. Imam utisak da smo u to doba, osamdesetih, najbolje utakmice igrali protiv Hajduka, ali eto, Dinamo je te sezone ipak bio naš glavni konkurent, i te dve utakmice protiv njih su za večno sećanje. Inače, nije bilo lako ući u tim Partizana u to vreme. Dođe ti da poželiš da ti se klupski drug napije i zakasni na trening, da bi se tebi otvorilo mesto u ekipi, hahaha. Imali smo moćan tim – Moca Vukotić kao lider i klasa za sebe, odmah iza njega iskusni reprezentativci Stojković, Trifunović, Klinčarski (koji je mogao da igra na svim pozicijama), pa Preki, onda mlađa garda, Varga, Žile, Ješa, i na kraju mi najmlađi – Vermez, Mance, Čava i ja. Odbranu su činili Radović, Rojević, Radanović, Kaličanin…Živković je izuzetno igrao, on je igrao na nekoliko pozicija, od štopera preko veznog do krila i špica, i na koju god poziciju da ga staviš, on maestralno odigra.\n– Gde Vam je bilo najteže igrati?\n– Meni u Osijeku. Što zbog tradicionalno oštre igre domaćina, što zbog stanja terena. Nigde nije bilo lako ali izdvajam Osijek. Dok sam posle bio na pozajmici u Vojvodini, sa Milonjom Đukićem, njemu su upravo u Osijeku slomili nogu, možda mi se i to dodatno urezalo u sećanje na Osijek kao ne baš prijatnu sredinu za gostovanje. Tuzla je takođe bila uvek neugodna, ali Sloboda je, za razliku od Osijeka, uvek imala nekoliko vrsnih igrača u napadu. Sarajlić, Hukić, Šećerbegović, Kovačević…pa danas takva četiri igrača nemate u celoj srpskoj Superligi, a tada ste ih imali u jednoj ekipi koja je dolazila, da se niko ne uvredi, iz provincije. I drugačiji fudbal se igrao, danas se igra čistije, igra je podređena znalcima i ja to pozdravljam. Mislim da je fudbal u tom smeru krenuo posle starta Goikočee nad Maradonom, čitava fudbalska javnost je tada shvatila da se znalci moraju sačuvati, jer oni i čine fudbal najvećom igrom na svetu. A pre 30 godina, ne znam šta je trebalo da se desi pa da se na jednom meču dodele dva ili tri crvena kartona, recimo neka opšta tuča. Danas je to redovna pojava, dva lakša starta s leđa, povlačenja za dres, i eto crvenog kartona.\n– Nažalost, po osvajanju titule prvaka, u Kupu šampiona nismo daleko dogurali. U drugom kolu Dinamo iz Berlina je bio bolji od nas, u onoj čuvenoj utakmici u Beogradu falio nam je jedan gol…\n– Tamo smo izgubili 0-2, u Beogradu je Prekazi dao gol sa preko 30 metara ali ostalo je 1-0, nedovoljno. Imali smo dosta šansi. Dobro se sećam, kad smo već kod trivija, da je negde u drugom poluvremenu jedan golub sleteo na prečku gola na jugu, iznad Boda Rudvalajta, golmana Dinama koji je to veče briljirao. Primetio ga je, nije ni pokušao da ga otera. I pored nekoliko dobrih šansi mreža Dinama je ostala netaknuta. Inače, mi smo još pre utakmice od naše policije dobili informaciju da će Dinamo nastupiti bez dva igrača, Geca i Šlegela. Oni su iskoristili gostovanje u Beogradu, rekli da idu da se malo prošetaju po gradu, i otišli pravo u ambasadu tadašnje zapadne, SR Nemačke. Ekspedicija berlinskog Dinama se dala u potragu ali bilo je kasno, njih dvojica su emigrirala. A u domaćem prvenstvu, te 1983/84, takođe smo bili blizu osvajanja titule, ali usledile su neke stvari koje se nazivaju „Zvezdinim prolećem“ i morali smo da se zadovoljimo drugim mestom.\n– Naredne sezone, 1984/85, usledila su dva antologijska dvomeča protiv Kvins Park Rendžersa i Videotona, kako ih pamtite?\n– Kvins Park nas je dočekao na Arsenalovom Hajberiju. Povedemo 2-1, oni nam posle daju pet golova. Tek u povratku kući smo došli sebi…„ljudi, šta smo to uradili, pa mi smo izgubili 2-6?“\nAli, bili smo svi uvereni u prolaz. Mi smo, inače, imali običaj da vreme u karantinu pred neku od bitnijih utakmica, skratimo tako što smo organizovali interne kladionice. Igramo, na primer, protiv Zvezde u nedelju, mi pre toga organizujemo klađenje. Nije to bila neka velika lova, ali čisto da se razonodimo i ubijemo vreme. Ja kažem pred derbi, „biće 1-0 za nas“, Žile prognozira „pobeđujemo ih 2-0“, i tako dalje. Dan pred revanš protiv Kvins Parka videli smo Engleze kako na našoj Blatuši treniraju i igraju „ševe“, i bili smo iznenađeni da im je tehnika bila baš tanka. Odustali smo od naše interne kladionice jer su se bukvalno svi kladil da sigurno prolazimo dalje. Tako je i bilo, dobili smo ih 4-0 u utakmici koja će zauvek ostati upamćena.\nŠto se tiče Videotona, ne mogu da pričam detaljno o tome jer nisam putovao u Sekešfehervar i ne znam detalje oko pristupa ekipe utakmici. Iako sam kolo pre toga u domaćem prvenstvu bio među najboljima u Vinkovcima, za mene i Vučićevića nije bilo mesta među šesnaest igrača planiranih za meč protiv Videotona, pa smo se vratili vozom u Beograd, dok je ostatak ekipe otišao za Mađarsku. Ipak, i posle tih 0-5, u Beogradu je do poluvremena bilo 2-0 za nas, ali dva čuda u dva kola bila su ipak nešto nedostižno.\nTreba znati da je tada svima u klubu bio prioritet domaće prvenstvo, da se uzme titula, ili ako to nije moguće, da se što bolje plasiramo, da budemo u vrhu tabele. A Evropa – dokle stignemo. U to vreme nije bilo nikakvog priliva novca od UEFA, pa eliminacija u nekoj ranoj fazi nije teško padala ljudima u klubu. Upravo tada, kada sam ja igrao za Partizan, došlo je i do preokreta u shvatanju uloge naše omladinske škole. Mi sad kažemo da je do osamdesetih Partizan izdržavao školu, a sada škola izdržava Partizan. Kad god smo imali više od pola tima iz naše škole, bili smo dominantni.\n– Kuda Vas je vodio fudbalski put posle Partizana?\n– Bio sam na pozajmici u podgoričkoj Budućnosti, pa u Vojvodini, a karijeru sam završio u francuskom Anžeu. Počeo sam u crno-belom dresu Partizana, u njemu se afirmisao, a završio u takođe crno-belom Anžeu.\n– Pošto radite kao trener u omladinskoj školi Partizana, ko vam je uzor?\n– Gvardiola, svakako. Pomerio je granice fudbala. Uživam uz špansku ligu, desi mi se da neke utakmice Reala i Barselone gledam po nekoliko puta, uvek ima nešto novo da se primeti i sazna. Evo, sad kad ste me zvali, gledao sam po četvrti put jedan od „El Klasika“.\n– Hvala Vam, Zvonko, na izdvojenom vremenu i što ste podelili Vaša sećanja sa nama!\n– Hvala i Vama na pozivu, uvek sam tu za Vas, za bilo kakvu fudbalsku priču iz vremena moje karijere, ako smatrate da mogu da Vam pomognem.\nTagovano intervju, Popović\nMiloš Cvijanović Cvijo (1946-2019) – odlazak u najlepša spominjanja\nTermini TV Arene i Superlige: tamo gde mozak prestaje


Tokom vikenda, 25. i 26. maja, u Zenici je održan edukativni NTC seminar za odgajatelje u predškolskom obrazovanju, u saradnji sa JU Predškolski odgoj i obrazovanje Zenica. Dr. Ranko Rajović, autor NTC programa, saradnik UNICEF-a za rano obrazovanje i predsjednik Komiteta svjetske Mense za darovitu djecu, održao je i predavanje za roditelje o značaju predškolskog obrazovanja i rane stimulacije djeteta.\nNTC (Nikola Tesla Centar) sistem učenja je specijalizovani edukativni program, baziran na saznanjima iz neurofiziologije i pedagogije, namijenjen za rad sa djecom predškolskog i školskog uzrasta. Cilj programa je da potpomogne i održi razvoj bioloških potencijala djeteta, podstičući misaonu aktivnost, razvoj intelektualnih i kreativnih sposobnosti, inteligencije i stvaralačkog mišljenja svakog djeteta. Dodatna vrijednost programa je to što omogućava da se otkrivaju darovita djeca i ubrza njihov razvoj.\n“NTC sistem učenja odgovara na pitanja ‘Kako stimulisati velike potencijale nasih mališana prije polaska u školu?’ – odnosno u ključnom periodu za razvoj važnih centara u mozgu. Program stavlja u centar odgovornost roditelja, koji i nisu svjesni da (ne)dozvoljavanem pojedinih aktivnosti onemogućavaju pravilan razvoj svoje djece. Primjera je mnogo, roditelji brane djeci da skaču, vrte se u krug, ili im npr. olakšavaju obuvanje cipela kupujući isključivo one bez pertli – čineći im medvjeđu uslugu. Mozak se razvija u pokretu – 3-4 sata sjedenja jesu jednako 40.000 pokreta manje! Djeca imaju instinktivnu potrebu da se kreću, a naša uloga nije da ih u tome spriječimo, nego im dozvolimo, ali obezbjeđujući im sigurno (i stimulativno) okruženje”, istakao je dr. Rajović.\nSeminar će polaznicima, kako odgajateljima, tako i roditeljima, omogućiti praktičnu primjenu Programa u radu sa djecom, obogaćujući svakodnevni rad elementima koji sprječavaju poremećaje pažnje i razvijaju brzinu razmišljanja i zaključivanja.\nPodsjećamo, prvi seminar za odgajatelje u FBiH održan je prošle godine u Goraždu, kada je i započeta saradnja sa Preventom BH i Hastor fondacijom kao sponzorima, koji su omogućili i održavanje seminara u Zenici.\n„Drago nam je da zajedno sa Fondacijom Hastor sarađujemo i na ovom projektu. Jedan od naših strateških ciljeva jeste upravo obrazovanje i razvoj mladih, a kroz moto ‘Obrazovanje izbor pobjednika’. Ovo što smo mogli vidjeti i naučiti u protekla dva dana ovdje u Zenici, upravo su vrijednosti koje njeguju Fondacija Hastor i Prevent u BiH te smo zato i odlučili podržati NTC program. Nadamo se da su roditelji i vaspitači zadovoljni seminarom i da će primjenjivati ove metode u svom budućem radu sa djecom.”, izjavila je Aida Hasić, PR Preventa BH.\nNTC sistem učenja primjenjuje se u 14 zemalja u svijetu, kao i u nekoliko gradova u Bosni i Hercegovini (Bijeljina, Banja Luka, Trebinje, Goražde, Mostar, Brčko, Zenica), a uspostavljena je saradnja i sa drugim gradovima širom BiH u kojima su planirana predavanja u narednom periodu.\nPored Sponzora, održavanje seminara pomogli su i Međunarodna škola Zenica te Općina Zenica, ustupajući prostorije za rad, u koordinaciji sa Mensom Bosne i Hercegovine, čiji članovi aktivno učestvuju u realizaciji seminara.


Winter Carnage Festival 2013 - Stara škola za stare i mlade | HARDWIRED MAGAZINE\nPosle otkazivanja bendova GOSPEL OF THE HORNS i NETHERBIRD, Winter Carnage festival se faktički pretvorio u poveći domaći metal festival, dok su jedni hedlajneri bili stranci. Prilično interesantna postavka bendova izmamila je solidan broj ljudi, tako da je klub Gun bio dobro popunjen. S druge strane, pitanje je koliko je bilo prodatih karata, jer je sigurno bilo mnogo ljudi koji su ušli preko osam bendova, spiskova i slično. No, to je stvar organizatora tj. Zlabog Promotions-a, a kad smo već kod njih, još jednom im treba pružiti ruku na dobroj organizaciji.\nAlitor na Winter Carnage Festu 2013. godine, photo Marko Ristić\nDa, bilo je pritužbi da je cena karte previsoka. 700 dinara za osam bendova je mnogo? Uz dužno poštovanje prema svima, uz apsolutnu svesnost da kao pojedinci veoma loše živimo i da zaista vlada ogromna besparica, 700 dinara samo za jednu od dve hedlajn grupe koje su nastupile je super cena, a kamoli za još šest bendova. Da, bilo je pritužbi zbog još jednog koncerta u Gun-u. Slažem se, i meni je taj prostor dosadio, ali Beograd nema bolji prostor, produkcijski zadovoljavajući, a finansijski pristupačan kao Gun. Ruku na srce, više bih voleo da se ovakvi koncerti nekad održe u Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, ali očigledno tako nešto nije lako odraditi iz više razloga. Uostalom, jedni od hedlajnera ovog festivala, Norvežani ENDEZZMA, nastupiće 5. marta u Jagodini, u klubu Talir, pa je to odlična prilika za sve koji su se uželeli nekih drugih prostora i gradova…\nDeeper Down na Winter Carnage Festu 2013. godine, photo Marko Ristić\nSvirka je počela na vreme, ali kako to obično biva kada učestvuje veliki broj bendova, vreme između nastupa se oteglo, pa je ceo karavan počeo da kasni, što je koncertu dalo novi šmek. Publika je zaista bila raznovrsna, a bilo je lepo videti mnogo mladih ljudi, faktički klinaca koji su tek na početku, nazovimo ga tako, svog metal puta. Od opskurnih black fanova, preko death fanatika, pa sve do thrash-era u dubokim belim patikama, publika je još jednom dobila pozitivnu ocenu. Naravno, bilo je dosta onih kojima je bitnije da nameste frizuru ili izbace jezik patika iz farmerki nego da čuju bendove, ali šta da se radi, živimo u takvom vremenu…\nVehementer na Winter Carnage Festu 2013. godine, photo Marko Ristić\nČast zagrevanja i rashlađivanja, odnosno podrške pre i posle svirki hedlajnera imali su bendovi ALITOR, DEEPER DOWN, VEHEMENTER, DEADLY MOSH, SOUL IN CAGE i ZLOSLUT, od kojih bih izdvojio Deadly Mosh, jer je taj sastav pokazao najveći potencijal. Hitični su, a opet žestoki, tako da je i prijem kod fanova bio sasvim solidan. S druge strane, najviše sam očekivao od nastupa Vehementer, pa sam se i razočarao jer je njihov nastup bio prosečan. Međutim, lično gledano, najslabiji udarac zadali su upravo – Endezzma.\nEndezzma na Winter Carnage Festu 2013. godine, photo Marko Ristić\nČitali ste u intervjuu sa ovim Norvežanima da iza njihove osnovne ideje, ideje vodilje, leži zanimljiva teorija kako je smrt zajedno sa nama od rođenja, pa je njihov izgled bio veoma prikladan toj tematici. Sa vizuelne strane itekako ubedljivi, ali sa muzičke – ne baš. Na snimcima bolje zvuče nego na bini, odnosno sinoć. Možda nije bio njihov dan, ali mora se napomenuti da imamo nekoliko domaćih black bendova koji bi ovaj sastav razjurili sa stejdža. Endezzma, u osnovi svira nešto što se (ne)popularno naziva black ’n’ roll, u live izvedbi krajnje prosečnog i praznog izraza. Jednostavni ritmovi, podosta dosadni rifovi, a ni Mortem nije imao najbolje vokalno veče. Ipak, oni su faktički tek na početku karijere, a sinoćnom svirkom su pokazali da mesta za napredak itekako ima. Pesme sa njihovog debi albuma „Erotik Nekrosis“ neuporedivo bolje zvuče na CD-u nego sa bine, što nije pozitivno za pomenuti stil.\nBombarder na Winter Carnage Festu 2013. godine, photo Marko Ristić\nRane usled male razočaranosti Norvežanima zalečili su mi istinske legende jugoslovenske rock scene – BOMBARDER. Bombarder je toliko veliki bend, usviran do bola, da bez problema mogu da ih zamislim na solo koncertu na Hipodromu ili Partizanovom ili Zvezdinom stadionu. Na stranu što nisu toliko popularni, ali je činjenica da takav prijem zaslužuju nakon svih ovih godina. Nešo, taj stari vuk i majstor, suvereno je vladao binom i, uz stare i novije Bombarder hitove, karakterističnim humorom uveseljavao prisutne fanove. Čini mi se da je na njihovih nekoliko prethodnih koncerata koje sam imao prilike da vidim atmosfera bila mnogo bolja od one sinoćne, ali to je više zbog toga što su mnogi klinci imali prilike da ih gledaju po prvi put. Da, primetila se ta znatiželja – mnogi su samo stajali želeći da vide to čudo zvano Bombarder. A to čudo ponudilo je eksplozivan repertoar kakav nemaju mnogo poznatiji inostrani thrash i speed sastavi. Ushićenost publike tokom odlično izvedenih himni poput „Speed metal manijak“ ili „Kuga“ teško je opisati, odnosno dočarati. Još teže je opisati kako je Nešo iskusno privolio namrštenog i nabildovanog lika iz obezbeđenja da „pređe na našu stranu“. Jednostavno, morali ste biti tamo. Ako niste, pa šta reći… Vi gubite.\nAlitor Deadly Mosh Deeper Down Endezzma Klub GUN Soul in Cage Vehementer Winter Carnage Festival Zloslut\nYou must be logged in to post a comment.


InfoBrcko.com - Krstajić o preuzimanju Zmajeva: Reprezentacije s velikim potencijalom se ne odbijaju\nKrstajić o preuzimanju Zmajeva: Reprezentacije s velikim potencijalom se ne odbijaju\nKrstajić o preuzimanju Zmajeva: Reprezentacije s velikim potencijalom se ne odbijaju\tIstaknuto\nLegenda bh. nogometa Dušan Bajević više neće voditi reprezentaciju Bosnu i Hercegovinu, a jedan od glavnih kandidata za preuzimanje klupe Zmajeva Mladen Krstajić za srbijanske medije rekao je da ne bi mogao odbiti poziv našeg saveza.\nPod Bajevićevim vodstvom, a nakon odlaska Roberta Prosinečkog, naša država je propustila šansu da se kroz baraž plasira na Evropsko prvenstvo, pa je novi početak i imenovanje novog selektora neminovno u narednom periodu.\nKrstajić u razgovoru za medije iz Srbije nije ni potvrdio ni demantovao da će postati naredni selektor Zmajeva, ali je rekao da se reprezentacije s velikim potencijalom ne može odbiti.\n"Ne mogu ni da potvrdim ni da demantujem ovu informaciju. Trenutno sam u poslu oko pravljenja rakije, ali razmišljam i o povratku u nogomet. Reprezentacije sa velikim potencijalom se ne odbijaju", naveo je Mladen Krstajić, a prenosi b92.net.\nBajević bi klupu Zmajeva trebao napustiti nakon utakmica Lige nacija protiv Nizozemske i Poljske, nakon čega se očekuje da NS BiH pronađe novog selektora.\nMladen Krstajić je, podsjećamo, od 2017. do 2019. godine bio selektor Srbije, a ranije je obavljao funkciju predsjednika Radnika iz Bijeljine.


Ristović: Obilaze nas ministri, gde su bili 4 godine, i zašto su dozvolili da Zaječarci žive gore nego ikada? | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / Ristović: Obilaze nas ministri, gde su bili 4 godine, i zašto su dozvolili da Zaječarci žive gore nego ikada?\nDanas je održana konferencija za novinare na kojoj je govorio doktor Nenad Ristović kandidat za gradonačelnika na listi „Dr Nenad Ristović -Pobeda za naš grad -DS, SDS, LDP, Nova stranka“.\nRistović je govorio o tribinama koje su održane u zaječarskim selima u prethodnim danima, ali i kampanji koju vodi lista „Aleksandar Vučić -Brže, jače, bolje“.\n„Jedan čovek je preko noći postao i predstavnik privredne komore, neko ko predstavlja sportski savez, organizator je boks meča. U slobodno vreme ide i deli sadnice besplatno, u aprilu kada ni jedan pravi domaćin to ne sadi. Oni dele uvele voćke. Pokazali su da nemaju ni ideju ni plan, ni ljude“, istakao je Ristović i dodao:\n„Obilaze nas ministri, gde su bili 4 godine, i zašto su dozvolili da Zaječarci žive gore nego ikada? Nama je potreban ministar policije koji će doći i koji može učiniti samo jedno, omogućiti da organi rade svoj posao i da se pohapse svi koji su 4 godine otimali budućnost naše dece. Ne želimo da spominjemo šta sve rade. Zloupotrebljavaju službena vozila i službene telefone, iz susednih opština u radno vreme dolaze radnici koji uskaču u naša sela, u naša dvorišta i štale i pitaju da li ćete glasati i za koga“.\nRistović je danas poručio građanima Zaječara:\n„Ponudili smo jasan plan i ideje, ljude koji umeju, mogu, znaju, oni su pošteni i vredni, to su oni ljudi koji jedini mogu da pokrenu ovaj grad, oni koji se ne kriju iza nečijih leđa i zato dragi Zaječarci 23. aprila izađite i glasajte za našu listu“.


35. Festival na Dunavskom ostrvu – 600 sati muzike u Beču - TU Magazin\n35. Festival na Dunavskom ostrvu – 600 sati muzike u Beču\nBy redakcija on\t May 29, 2018 DOGAĐANJA, TURIZAM, ZANIMLJIVOSTI\nNa Dunavskom ostrvu u Beču, od 22. do 24. juna ove godine, održaće se 35. najveći evropski muzički festival na otvorenom. Ovogodišnji program nudi veliki broj bina i tematskih platformi sa ukupno 600 sati programa.\nCeo muzički program na festivalu će već tradicionalno trajati ukupno 600 sati, a brojnoj okupljenoj publici i svetu predstaviće se muzički izvođači svih muzičkih pravaca, od panka, elektronske i rok muzike do hip-hopa i nekog lakšeg zvuka za starije.\nNa festivalu će biti ukupno 11 bina, a istovremeno će nastupati mnogi svetski poznati kao i domaći bendovi. Od izvođača treba izdvojiti bend Portugal The Man, koji iza sebe odnedavno ima i nagradu Gremi za najbolje grupno izvođenje hit pesme Feel it Still, i nemačka hip-hop grupa Antilopen Gang koja je ostvarila veliki uspeh sa svojim prošlogodišnjim albumom „Anarchie und Alltag“. Od domaćih izvođača treba pomenuti Fedde le Grand, Münchener Freiheit i Wiener Blond.\nDunavskom ostrvu se ove godine na festivalu, osim više od 200 živih nastupa raznih muzičara, organizuju i razne dečje i sportske aktivnosti. Za najhrabrije posetioce će na raspolaganju biti karaoke-bina, kao i adrenalinaska zabava „bag jump“, skakanje sa 3,5 metra na vazdušni jastuk, ili „stage flying“, letenje iznad publike na visini od 160 metara.\nOrganizatori ove godine očekuju očekuju oko tri miliona posetilaca, a program festivala možete pogledati na zvaničnoj internet stranici.


Početna strana - Info Knjigovođa\nDođite na naše predavanje: Tipični primeri grešaka, kao i greške utvrđene u postupcima poreske kontrole u primeni propisa o PDV-u…\nPostanite član naše zajednice, registrujte se i pratite nas, koristite naše konsultante za unapređenje Vašeg poslovanja, edukujte se i uz nas radite bolje, a ne više…\nRADIONICA: Tipični primeri grešaka, kao i greške utvrđene u postupcima poreske kontrole u primeni propisa o PDV-u…\nZnačajan segment usluge čini i izveštavanje prema grupi gde vršimo izradu grupnih izveštajnih paketa u skladu sa politikama grupacije.\nNaše usluge poreskog savetovanja eliminišu ili smanjuju svaki potencijalni poreski rizik i omogućuju postizanje maksimalne poreske efikasnosti.\nNaš računovodstveni servis za vas može da obavlja kompletno vođenje, ili pak možete da nam prepustite samo određena područja.\nPoboljšajte kvalitet, unapredite poslovanje i procese uz naše stručne treninge\nBRZO, TAČNO, AŽURNO, SIGURNO ZA USPEŠNO I ZAKONITO POSLOVANJE\nPoslednje objave na našem portalu\nAll 8 /Edukacije 0 /Edukacije - Trenutno 0 /Edukacije - U planu 0 /Edukacije - Zavrsene 0 /Finansijski konsalting 1 /Knjigovodstvo 0 /Opšti konsalting 6 /Poresko savetovanje 6 /Video seminari i obuke 1\nCash flow za likvidnost – Excel primer\n07.05.2020/by Ljiljana Milovanović\n06.05.2020/by Ljiljana Milovanović\nAll 8 /Edukacije 0 /Edukacije - Trenutno 0 /Edukacije - U planu 3 /Edukacije - Zavrsene 5 /Finansijski konsalting 0 /Knjigovodstvo 0 /Opšti konsalting 0 /Poresko savetovanje 0 /Video seminari i obuke 0\nPredavanje – Ekonomska škola\n24.12.2019/by Ljiljana Milovanović\nRadionica – Biznis i stres\n07.10.2019/by Ljiljana Milovanović\nPredavanje – TIPIČNI PRIMERI GREŠAKA U PRIMENI PROPISA O PDV\n29.09.2019/by Ljiljana Milovanović\n20.09.2019/by Ljiljana Milovanović\nTrening – Kako se boriti sa stresom u biznisu\nTrening – Uspešno pregovaranje\nTrening – Timski rad\nZnačaj i svrha finansijskog izveštaja i poreskog bilansa…\n01.12.2018/by Ljiljana Milovanović\nKome je namenjena platforma\nOva platforma namenjena je privrednim subjektima, preduzetnicima, fizičkim licima koja obavljaju neku delatnost, vlasnicima kapitala, računovođama, pre svega računovođama početnicima.\nPlatforma je mesto gde se razgovara o inovacijama u ovoj oblasti, razmenjuju se iskustva među kolegama, daju se brojni primeri kako sprovesti određene propise u praksu. Platforma predstavlja idealnu priliku da nadogradite teorijska znanja stečena tokom školovanja i napravite svoje prve profesionalne korake na osnovu znanja i praktičnog iskustva koje se putem platforme prenosi korisnicima.\nPlatforma je idelano mesto da dobijete savet koji vam je potreban u vezi sa optimalnim računovodstvenim i poreskim rešenjem. Česte izmene propisa, nedovoljno precizne odredbe i neuređenost pojedinih poslovnih modela, nedoslednost u opredeljivanju stavova Ministartva Finansija i postupanju Poreske uprave, nedovoljna edukacija i korišćenje stručne literature, mogu dovesti do grešaka u primeni propisa . Kazne koje mogu da proisteknu iz neadekvatnog praćenja zakonskih regulativa i nepridržavanja istih mogu značajno ugroziti poslovanje, kako finansijski tako i samu mogućnost opstanka određenog biznisa.\nČesto vlasnici ili direktori deo administrativnih i operativnih poslova preuzimaju na sebe – treba imati u vidu da to nije najadekvatnije korišćenje njihovog vremena i resursa. Informacije potrebne direktoru (i/ili vlasniku) radi lakšeg (i uspešnijeg) upravljanja i donošenja odluka, uz angažovanje stručnog lica se može pokazati kao troškovno efikasno ukoliko se uzme u obzir mogućnost dobijanja kvalitetnijih informacija i usluga.\nU savremenim uslovima poslovanja računovodstvena profesija ima visok nivo moralne i Zakonske odgovornosti u obezbeđenju kvalitetnog finansijskog izveštavanja. Izazovi koji su stavljeni pred računovodstvenu profesiju veoma su veliki. Budite na vreme informisani, nadogradite stečeno teorijsko znanje.\nSvojim trudom, radom i godinama zalaganja, najbolji smo u svom poslu…\nUkoliko želite najbolje savete, kvalitetnu edukaciju, sigurne informacije, došli ste na pravo mesto.


Vojna doktrina Ukrajine — ostvarenje Hitlerovog sna - 06.09.2015, Sputnik Srbija\nBivši ukrajinski premijer Nikolaj Azarov kaže da je nova vojna doktrina koja Rusiju definiše kao glavnog vojnog protivnika Kijeva — „ostvarenje Hitlerovog sna“. 06.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, evropa, svet, ukrajina, adolf hitler, nikolaj azarov\n22:45 06.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nU objavi na Fejsbuku u nedelju, Azarov je napisao da je „tzv. Savet za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine usvojio novu vojnu doktrinu, koja definiše Rusiju kao glavnog vojnog protivnika naše zemlje. Ovo je ostvarenje Hitlerovog sna — da huškaju narode ruskog sveta jedne protiv drugih“.\nPolitičar je primetio da će „uprkos besmislu i nerealnosti doktrine, režim u Kijevu nastaviti da razvija ideju o pripremi za rat sa Rusijom“. Azarov je takođe upozorio da će, ako rukovodstvo Ukrajine krene da zaista pokreće rat protiv Rusije, to imati katastrofalne posledice za ljude u obe zemlje.\n„Koliko žrtava i koliko patnje će doneti našem narodu, a sve u interesu režima koji danas pljačka naš narod“, pitao je Azarov.\nBivši premijer je ideju nazvao ludilom. „Zemlja sa malim budžetom, urušenom ekonomijom i sa ogromnim dugovima planira rat sa Rusijom? Ovo je karakteristika ludila, što je nedostatak inteligencije“.\n„Lud čovek može da se dokopa vlasti, a to se desilo ranije u istoriji, ali ovo ludilo sigurno nije progutalo ostatak zemlje“, kaže Azarov.\nSavet za nacionalnu bezbednost Ukrajine u sredu je predstavio nacrt revidirane vojne doktrine, koja definiše Rusiju kao „vojnog protivnika“, a predstavili su i „uslove za oslobađanje privremeno okupiranih teritorija Ukrajine“. Doktrina će uskoro stići do predsednika, na potpisivanje.\nTokom protekle godine, ukrajinske vlasti su u više navrata tvrdile da ruske vojne snage učestvuju u građanskom ratu u istočnoj Ukrajini, što je Moskva negirala zbog nedostatka dokaza. Aleksandar Turčinov, sada šef Nacionalnog saveta za bezbednost, pokrenuo je vojnu operaciju kako bi uništio nezavisnost i samostalnost naroda u otcepljenim regionima Donjeck i Lugansk u aprilu, 2014. godine.\nKijev je takođe tvrdio da je odluka Krima je da se odvoji od Ukrajine, posle događaja na Majdanu, bila nezakonita, nazivajući odluku Moskve da prihvati republiku u Ruskoj Federaciji „aneksijom“, i odbijajući da prihvati ruski suverenitet nad tom teritorijom.\nOtkriven kamp „Desnog sektora“ za obuku dece\n20 Avgust 2015, 21:30\nProšlog meseca je Azarov, koji je bio premijer od 2010. do januara 2014. godine do ostavke u interesu „društveno-političkog kompromisa“ i „mirnog rešenja“ uoči „Majdana“ u februaru te godine, najavio stvaranje Komiteta za spas Ukrajine. U medijima nazvan „ukrajinska vlada u egzilu“, Komitet je pozvao Ukrajince da zajedničkim naporima obnove ustavni poredak i da uklone postmajdansku vladu u Kijevu mirnom revolucijom.\nPredsednik Odbora Vladimir Olinik nedavno je istakao da je samo pitanje vremena kada će ekonomska previranja, korupcija i socijalni nemiri opredeliti Ukrajince za revoluciju za svrgavanje „majdanske“ vlasti.


RTS :: Erdogan stavlja pod kontrolu Centralnu banku, smenio guvernera\nSvet Erdogan stavlja pod kontrolu Centralnu banku, smenio guvernera\nsubota, 06. jul 2019, 10:52 -> 10:59\nErdogan stavlja pod kontrolu Centralnu banku, smenio guvernera\nTurska je smenila guvernera centralne banke Murata Četinkaja zbog razmimoilaženja Vlade i banke oko ekonomskog pada, volatilnosti turske lire i visoke inflacije.\nMurat Četinkaja bio je na mestu guvernera od 2016. godine, a na njegovo mesto postavljen je Murat Ujsal, objavljeno je u zvaničnom vladinom glasilu, prenosi Rojters.\nZa sada nije poznato zbog čega je došlo do smene, međutim, na tržištu se prethodnih nedelja spekulisalo da je Četinkaja smenjen zbog svoje nespremnosti da smanji kamatne stope.\nKako se navodi, centralna banka se suočava s pritiskom od strane predsednika Redžepa Tajipa Erdogana da snizi kamatne stope kako bi se oživela ekonomiju koja je ranije ove godine zapala u recesiju.\n"Erdogan je bio nezadovoljan zbog kamatne stope i izrazio je nezadovoljstvo u svakoj prilici. Odluka banke u junu da zadrži kamatne stope na istom nivou doprinela je problemu s Četinkajom. Erdogan je odlučan da poboljša ekonomiju i zato je doneo odluku o smeni Četinkaje", izjavio je jedan visoki turski zvaničnik britanskoj agenciji.\nOstavku Četinkaje osim predsednika zahtevao je i ministar finansija, inače Erdoganov zet, ali ih je Četinkaja podsetio da je Centralna banka nezavisna i odbio da se povuče.\nU današnjem saopštenju, Centralna banka je navela da će nastaviti da funkcioniše nezavisno i da će se novi guverner fokusirati na ključni cilj održavanja stabilnosti cena.\n"U prvom obraćanju Murat Ujsal je rekao da će biti korišćeni kanali za komunikaciju na najvišem nivou, u skladu sa ciljevima - a to su stabilnost cena i finansija", navela je banka.\nPrema prošlonedeljnim podacima, inflacija u junu usporila je na najniži nivo u toku godine, uglavnom zahvaljujući padu cena hrane, čime se otvorila mogućnost za prvo snižavanje kamatnih stopa u toj zemlji još od prošlogodišnje krize nacionalne valute.\nInače, odluku Erdogana da smeni guvernera osudili su predstavnici opozicionih političkih partija, ocenjujući da bi taj potez mogao da podrije kredibilitet banke.\n"Onaj ko smenjuje guvernera Centralne banke preko noći nema pravo da traži poverenje u ekonomiju zemlje. Centralna banka je zarobljenik koji se čuva u palati", rekao je Faik Oztrak iz glavne opozicione stranke.\n(subota, 06. jul 2019, 12:44) - anonymous [neregistrovani]\nZet, ministar finansija\nJos malo pa privatna drzava.\n(subota, 06. jul 2019, 12:43) - anonymous [neregistrovani]\n"Erdogan stavio pod kontrolu Centralnu banku" . U svakoj domacinskoj kuci, domacin uspostavlja red i kontrolu a ne uljezi. Ko se ne pokorava domacem poretku, neka se iseli. Tesko drzavi gde stranci vladaju.\n(subota, 06. jul 2019, 11:14) - anonymous [neregistrovani]\nGuverneri centralnih banaka\nPo skoro svakoj državi se ponašaju kao carevi, kao da im te banke od majke ostale, razgovaraju vidi Bože samo sa medjunarodnim fondovima, svetskom bankom i Bog te pita još sa kime, predsednici ili premijeri tih država ne smeju niti da im nešto kažu a kamoli narede jel odma zazvone svakojaki MMFi, svetske banke i svi drugi "promoteri nezavisnosti i demokratije". Pogledajte po internetu koliko rukovodioca centralnih banaka su na položaju više vremena nego kraljevi i niko sme da ih pipne. Dobro radi Erdogan. Ako si na tom položaju treba da služiš interese države koja te tamo postavila a ne svakojakih belosvetskih monetarnih fondova i finansijskih mogula.\nZa vakcinu protiv koronavirusa potrebno najmanje godinu dana


Upisano: �et Maj 07, 2009 2:34 am\nJedan je kada devojka seta sa mladicem ulicom.A on je lep i druge ga gledaju.I njoj to pocne da smeta�\nPa i treba da ga gledaju, kad ima stosta "lepo" da se vidi, ne znam sto bi to joj to smetalo....ljudi imaju oci. Ali, npr. ako bi Marijin pogled trazio bas tu "lepotu" u kojoj 'uziva', ondak....\nIzvini LeeA ,ali ja nisam nista razumela ,pa ako bi mogla da pojasnis...\nDrugi fenomen i nije neki fenomen, jer nije pravilo. Ja bih recimo umlatio tebe da me vara� sa boksijem ne bih boksija. Jer ti si slabija i ne mo�e� da se brani�... Mo�da ima veze �to scenarista te serije misli da je to ok...\nDobro bre Jovanovic,ja znam da si ti hteo da budes slikovit,ali sto mene uze za primer Sto si boksija uzeo za primer to razumem..Pojavio se nov,pravi zanimljivije muvije a mislio si da je to tvoj teren,osecas se ugrozeno\nUpisano: �et Maj 07, 2009 9:45 am\nMislim da jedno bez drugog ne moze..ljubav i ljubomora..kao brat i sestra..\nUpisano: �et Maj 07, 2009 10:25 am\nJa se izvinjavam... Boksi i Deep su uzeti kao primer samo, nisam imao nameru da bilo koga uvredim/povredim. Ali nemoj mi filmove dirat...\nUpisano: �et Maj 07, 2009 11:18 am\nisao si dobrom logikom, ali ako nesto izgleda logicno ne mora da znaci da je tako , jer konkretno u ovom slucaju bi bolje prosao da se potuces sa mnom, nego sa deep, nosiocem 8-og dana sa nocenjem punog pansiona sa 5 zvezdica. Verovatno to nisi znao. Ne deluje tako, znam. Krhka i nezna, a ono ...\nJa bih hteo malo da se osvrnem na ono sto je takodje deep pomenula... sta ako ima opravdanja za ljubomoru i da odredjenim primerima malo priblizim ljudima neke moguce situacije.\nZivadinka nadje svom muzu Zivoradu ruz na kragni.\nZivorad to objasnjava proslavom u firmi povodom 8. meseci od sklopljenog posla za koji je zasluzan Zivorad.\n,, Znas onaj posao draga kada je tvoj muzic puzic odusevio sve u firmi?"\n,,Ne secam se"\n,,Kako se ne secas?Ma dodji ovamo da te podsetim"\n,,Zivorade!?Deca mogu da naidju...zi..vo...ra....de..."\nZivadinka nalazi ruz na Zivoradovim gacama.\nZivorad to objasnjava prodavacicama u butiku gde ih je kupio, koje su mu\nna prvi pogled delovale malo previse napadno.\n,,Secas se da sam ti rekao da mi deluju nastrano?"\n,,Kako se ne s....ej, sta to lepo mirise?"\nZivadinka nalazi ruz na Zivoradovoj slici na licnoj karti.\n,,Ha ha ha... neces mi verovati... bio sam zrtva skrivene kamere... kao neka pandurka me nesto muva... uzela licnu kartu pocela da ljubi...ha ha ha"\nZivorad se sa svojom voljenom zenom seta ulicom.\nNeki zenski glas vice Zivorada.\nZivorad i Zivadinka se okrecu.\nZivadinka biva zaslepljena bljestavim belim zubima zene koja je stojala ispred njih.Zivorad je nosio naocare za sunce.\n,,Ej, zdravo.Ovaj...odakle ti?"\n;;;Ne nosi brushalter?!Kako joj tako stoje grudi?!Kakav osmeh?!;;;-ponavljala je Zivadinka u sebi\nTo isto je ponavljao i Zivorad, ali je to nebitno za pricu.\n,,Ovo je moja zena Zivadinka.Zivadinka ovo je poznanica iz teretane u koju idem... Seksi Ting"\n,,Seksi Ting.Drago mi je Zivadinka.Ides danas na trening Zivorade?Bas sam te danas spominjala drugarici kako si napredovao za kratko vreme.Pogotovo sa trbusnjacima"\n,,Ne znam da li cu stici danas"\n,,Steta.Ok.Vidimo se onda"\n,,Ti rece Zivorade da samo babe tamo treniraju"\n,,Ova je nova.Ej, vidi ove cipele sto su slatke.Hoces da ih probas Zivadinka?"\nZivorad popravlja bicikl u garazi, dok iz nje odzvanja muzika\nZivorad ruca sa svojom voljenom zenom Zivadinkom.Idilicni rucak prekida telefon na koji se javlja Zivorad.\n,,Halo.Daaa...a-ha ...dobro.... ne,ne...ha-ha-ha...ma nije...sto?... da,da...he-he-he... nisam... ok .... vazi ... mmm... ne mogu... vazi ... ha-ha... dobro... ok...pogledaj tu na mom radnom stolu ili u fioci ... vidimo se cao...cao...ha-ha-ha-ha...vazi cao"\n,,Ko je to bio?''\n,,Radisa , sa posla .Trazi neka dokumenta."\nUpisano: �et Maj 07, 2009 3:41 pm\nObicno kazu da se iza ljubomore krije strah, nesigurnost, ocaj i tome slicno.\nMedjutim, ima jedna scena u filmu o Ameliji Pulen (a verovatno i jos kojekude) koja pokazuje da bas i nije tako, i da u pozadini nesigurnosti i ocaja moze da lezi i ljubav a ne samo ljubomora. Samo ako Mi tako hocemo.\nKad se on ne pojavljuje na dogovorenom mestu i u dogovoreno vreme, Amelija vec stvara film u svojoj glavi, i tom prilikom u svojim mislima cak i do mudzahedina dolazi, sto je najduhovitiji deo filma. Interesantno je da ona njegov nedolazak i potencijalno izneveravanje posmatra ocima prave ljubavi - uverena je da mu se nesto strasno dogodilo, da je krenuo ovuda (dakle kod nje, sto je startna pozitivnost), pa ga je omelo to i to, onda je morao onuda,... dok nije, igrom slucaja, zavrsio medju mudzahedine, pa je sada na nekom brdu gde mora da cuva ovce, a to je, verovatno, konacni razlog njegovog nedolaska.\nTo bi bila ljubav.\nPo skepticnom scenariju (fiktivnom), njegov nedolazak bio bi propracen ocima neznanja (sto nije ljubav): "ko-zna-sta-se-njemu-desilo-i-gde-je-zaglavio".\nI poslednji scenario (opet fiktivni): "on-je-zaboravio-na-sastanak-verovatno-ima-drugu"\nTo bi bila ljubomora. Nedostatak vere, i nedostatnost konsolidovanih emocija. Ne u odnosu prema nekom konkretno, nego uopste prema drugome.\nOna jeste u vezi sa ljubavlju, ali prema sebi, ne prema drugome. Uskracivati nekome slobodu i mir samo da bi bio tu, da ispunjava Mene, sebicluk je najgore vrste.\nPitala me skoro jedna drugarica sta bi bio sinonim za ljubomoru. Sebicluk, mislim. Kir-Janjizam.\nUpisano: �et Maj 07, 2009 4:37 pm\nNegde sam procitala da je neizvesnost gora i od najcrnje izvesnosti...To je verovatno zato sto je ona plodno tle da se svi strahovi i mracne misli namnoze,ako je neko sklon njima\nSituacija u kojoj se neko ceka ko ne dolazi,ostavlja mogucnost da se zamislja sta je u pozadini tog ne dolazenja i pokazuje kakav je neciji unutrasnji svet i masta...\nAko se zamislja da je on sada sa drugom,to je ljubomora,da,ali moze da govori i o tome da se imalo neko mnogo lose iskustvo ranije zbog koga se izgubilo poverenje,ako se zamislja da nije dosao jer ga je zgazio auto ,govori o nekom pesimisticnom pogledu i strahu od gubitka,ako se zamislja da nije dosao jer je morao da spasava decu iz zapaljenog vrtica,slicno tvom primeru iz amelije,ne vidim zasto bi to bila ljubav..Vise govori o nerealnoj slici koja se ima o nekom...Ljubav bi bila ,mozda samo da cekas...ili mozda da ga poznajes dovoljno da tacno znas da kasni jer se uspavao i nije krenuo na vreme ,jer nema osecaj za vreme...\nUpisano: �et Maj 07, 2009 5:44 pm\nNe moramo biti ljubomorni samo na osobu istog pola koja ugro�ava na�u ljubav.\nKad malo razmislim, rekla bih da sam ljubomorna i kad moj mu� ima vremena da iza�e s drugovima (pa �ak i nekima koji mu to ba� i nisu) i da se zadr�i do mile volje, dok ja skoro nikad ne mogu u tolikoj meri da se opustim da skoro zaboravim da se vratm ku�i nekoliko sati... Znam da je to moj problem, ne radi on to meni namerno, ali definitivno ne mogu da ne budem ljubomorna. Ljubomorna sam na njegovu opu�tenost, na nevezanost za ku�u i ku�ne obaveze, iako sam se puno puta uverila da, kada me nema, sve funkcioni�e mo�da i bolje...\nDa se razumemo, znam da je najgora mogu�a varijanta da ga zovem i da mu kvarim ugo�aj, iako (kao pa��e) imam tu potrebu (E kad ne mogu ja, ne�e� ni ti!) Svesna sam da bih time samo sebi zagor�ala �ivot... ali eto, iskrena sam s vama\nLjubomorna sam, naravno i na njegovu sposobnost preobra�aja u smislu fino�e kada razgovara s bilo kim. Volela bih da ga ne znam k'o zlu paru i da i meni mo�e malo tu fino�u da prodaje\nUpisano: �et Maj 07, 2009 6:04 pm\nNe znam sto neki govore kako je ljubomora prisutna zbog nesigurnosti u sebe. Nekad mozda i jeste, ali mislim da danas ljudi vide koliko su ljudske duse nisko pale u razne slabosti i koliko ima pucanja veza, brakova i prevara na ljubavnom planu tako da ja mislim da je ljubomora prisutna i zbog toga. Dzaba tebi sigurnost u sebe ako neko ne drzi bas do zdravog morala nego hoce da svrlja okolo. Da bi veza funkcionisala treba oboje da rade na tome, a ne da samo jedno radi, a drugo ne radi nista, ili jos gore radi na tome da udovolji svome sladostrascu svrljajuci okolo.\nDa ne govorim koliko danas uopste i ima stvarne ljubavi s obzirom da mnogi imaju listu bivsih. Otkuda tolika lista bivsih ako je stvarno bilo ljubavi?\nUpisano: �et Maj 07, 2009 6:56 pm\nkao sto strah za nekog nije isto sto i ljubav, tako nije ljubav ni vestacki stvorena nekriticka vera u nekoga i nesto. Takodje, ljubav nije ni vestacko nalazenje opravdanja ili imanje razumevanja za necije postupke. Imati razumevanja nije isto sto i razumeti tj. zeleti da se razume voljena osoba. Moze se neko voleti, a zestoko kritikovati. A moze se i imati beskonacno mnogo razumevanja, ali nimalo zelje da se neko razume. Ljubav je u zelji da se razume osoba, a imati uvek razumevanja i opravdanja za nekoga je samo forma koja glumi ljubav.\nOdnos prema nekoj osobi je jedno, a prema njenom ponasanju nesto sasvim drugo. Moze se istovremeno imati pozitivan odnos prema nekoj osobi, a negativan prema nekom ili cak svom ponasanju te osobe. Tj. moze se npr. istovremeno jako mnogo voleti neka osoba i biti uzasno ljut na tu osobu tj. osudjivati neko ponasanje te osobe. Npr. u slucaju prevare tj. kad deep kaze da ima razloga za ljubomoru. Doduse, ja mislim da kod dokazane prevare ima opravdanih razloga samo za ljutnju, a ne i za ljubomoru. Ljubomora je uvek vezana za poredjenje vrednosti sa rivalom i za strah od poraza u tom ego odmeravanju vrednosti.\nPo skepticnom scenariju (fiktivnom), njegov nedolazak bio bi propracen ocima neznanja (sto nije ljubav): "ko-zna-sta-se-njemu-desilo-i-gde-je-zaglavio".I poslednji scenario (opet fiktivni): "on-je-zaboravio-na-sastanak-verovatno-ima-drugu"\npa, meni drugi scenario zvuci kao potcenjivanje nekog kao osobe.\na treci scenario zvuci skepticno, a ne kao ljubomora. Ljubomora je jaka emocija, a recenica za treci scenario je prilicno indiferentna.\ndeo 1: ljubav = vera\nda li to znaci da ne bi mogla da volis nekog u koga se ne mozes pouzdati?\nljubomora = nedostatak vere\nnedostatak pouzdanja u nekoga nije isto sto i ljubomora. nedostatak pouzdanja u nekoga je odraz tvoje predstave o toj osobi, nema direktne veze sa ljubomorom. ljubomora je prenaglasen strah od gubitka osecaja sopstvene vrednosti kroz gubljenje vrednosti koju veza sa nekim predstavlja. pa se bolesna ljubomora moze ispoljiti i kao bezrazlozni nedostatak pouzdanja u nekoga tj. kao sasvim neosnovano sumnjicenje za nevernost.\nOna jeste u vezi sa ljubavlju, ali prema sebi, ne prema drugome. Uskracivati nekome slobodu i mir samo da bi bio tu, da ispunjava Mene, sebicluk je najgore vrste. Pitala me skoro jedna drugarica sta bi bio sinonim za ljubomoru. Sebicluk, mislim. Kir-Janjizam.\nkonacno pasus u kome mogu da se skoro slozim sa onim sto si rekla.... ljubomora je vezana za sebe, a ne za druge... imam primedbu, kao i uvek, da sujeta nije isto sto i ljubav za sebe... nije mi jasno kako neko ko zna sta je ljubav moze da sujetu ili sebicnost zove ljubavlju.... ljubav za sebe nema veze sa grabljenjem, posedovanjem, sebicnoscu, egoizmom, sujetom... nego sa brigom o sebi, o svom razvoju, o kvalitetu svog zivota, tj. sa samovaspitanjem koje nekad pominjes....\nUpisano: �et Maj 07, 2009 10:10 pm\nIzvini LeeA ,ali ja nisam nista razumela ,pa ako bi mogla da pojasnis..\nBilo da je u pitanju lepa zena, ili muskarac, sto bi tom nekom smetalo ako ljudi gledaju u nju/njega. Ja gledam i lepe muske i lepe zenske, i prokomentarisem npr. kako ima lepu kosu, oci, ....ali to je to, to je sve. Sto se tice ove moje druge recenice, smetalo bi mi kada bi tu mariju cesce sretali i ako bi ona pozelela nesto....Dobro, ja trenutno nisam realna, pa ondak mozda i ne bi bilo tako, tj. mozda mi ne bi smetalo. Sta znam, jednom u proslosti mi je zasmetalo nabacivanje jedne devojke (i istovremeno mi bilo i jako smesno), pa sam onda povezala da bi mi to uvek zasmetalo....\nNe volem da se neko mesa, ja se ne mesam, ili da kazem ne pozivam se sama, ne ulazim nepozvana, pa i pozvana necu uci ako je zauzeto.