Ilija Bakić: Tvorac Peščane planete • Art-Anima\nIlija Bakić: Tvorac Peščane planete\nTvorac Peščane planete\n(povodom deset godina od smrti Frenka Herberta)\nNakon objave vesti da je, u 66. godini, preminuo SF pisac Frenk Herbert, odnosno u mesecima potom među poklonicima žanra postavljalo se isto pitanje: “Da li je Herbert uspeo da napiše sedmu knjigu o Dini?” Raznorazna nagađanja bila su u igri, od onih da je nastavak napisan do drugih koja kažu da je knjiga ostala nedovršena; najvatreniji ljubitelji su smatrali (i priželjkivali) da će piščev sin Brajan, takođe SF pisac ali znatno slabiji od oca, dovršiti knjigu a zatim nastaviti i čitavu seriju. Kada je postalo izvesno da sedma knjiga nije ni započeta, da među zaostavštinom autora nema ni sinopsisa, čitaoci su suočeni sa činjenicom da više nema Dine jer nema njenog tvorca. Tako je u ovom slučaju u potpunosti potvrđena teza Pitera Nikolasa, iz eseja “Monstrumi i kritičari” (objavljenog 1976, prevedno u SF alamanahu Monolit 1, izdavač Boban Knežević, 1984) o “Monstrumima ispunjenog obećanja” – piscima koji neprestano nastavljaju da pišu svoje prve knjige, a među nabrojanim monstrumima je i Herbert. Ipak, nisu samo pisci krivi za to, kaže Nikolas, lenji konzumenti masovno (dakle i komercijalno) traže da se neko delo produži (otud silne SF serije, trilogije, tetra ili sekstalogije) odnosno da sve ostale knjige nose duh i stil one koja im se dopala. Ni Herbert tom pritisku nije odoleo.\nFrenk Herbert ima tipičnu biografiju američkog pisca: bavio se svakojakim poslovima (kamerman, fotograf, instruktor za opstanak u džungli, lovac na bisere, psihoanalitičar, novinar). Od 1952. on objavljuje SF priče a 1956. roman “Zmaj u moru”ali sveukupno kao pisac ostaje nezapažen. U časopisu Astounding od 1963. do 1965. serijalizuje svoj roman “Dina” (ovakav način prezentovanja romana tipičan je u tom periodu). Posle priličnih problema oko nalaženja izdavača “Dina“ se 1965. pojavljuje kao knjiga i izaziva pravi potres u SF svetu, pripadaju joj obe glavne žanrovske nagrade, Hugo (dodeljuju je čitaoci) i Nebula (dodeljuju je kolege pisci), knjiga je best-seler, postaje kultna. Uprkos slavi i navaljivanjima Herbert sledećih godina publikuje romane koji nisu vezani za njegov hit. I pored korektnih sadržaja te knjige ne uspevaju da privuku širu pažnju. Prvi nastavak “Dine”– “Mesija Dine”, pojavljuje se 1969. na radost obožavalaca (iako je u pitanju slaba, nategnuta knjiga). Čini se da Herbertu nije jasno kuda da vodi svoju planetu pa na kraju ostavlja glavnog junaka da umre u pustinji. Sve do 1976. on piše nezavisne romane i priče ali i dalje bez većeg odjeka. Drugi nastavak “Deca Dine” otvara novi krug serije koja je već premašila 1000 strana teksta. Sledeći nastvak “Božanski car Dine” pojavljuje se 1981. Između 1976. i 1981. Herbert publikuje još četiri nezavisne knjige. “Jeretici Dine” objavljeni su 1984. a naredne “Kapitol Dina”. Gotovo se podrazumevalo da sledeća Herbertova knjiga buda nastavak “Dine”, a za njom i sve (ili gotovo sve) ostale. Herbert i “Dina” postali su sinonim. Knjige van serije tretirane su gotovo kao nestašluci, nebitan deo opusa. I obožavaoci i kritičari zdušno su pomogli da se, hteo-nehteo, pisac saživi sa jedinom ulogom koju svi od njega traže – ulogom tvorca “Dine”.\nNeodoljiva serija o “Peščanoj planeti” od one je vrste kakve su bajke, stari epovi, mitovi i sage. Herbert je zamislio i briljantno dočarao svet-pustinju, nastanjen egzotičnim bićima (pre svih džinovskim crvima koji proizvode drogu dugovečnosti). Dinu od Cara dobija Vojvoda Atreid, gubi u boju sa zlim Harkonenima, njegov sin Pol beži u pustinju gde ga spasava pustinjski narod koji u njemu prepoznaje Kvizac Haderaha, mesiju oslobodioca, nakon čega sledi veliki obračun i pobeda. (Kao kuriozum, za nas, napominjemo da jednu obrednu pesmu pustinjaci pevaju na – srpskom!; u originalnom izdanju stihovi su štampani upravo tako, na srpskom, a zatim prevedeni na engleski). U mozaik priče slažu se laseri i parapsihološke moći, odrastanje junaka, ljubavi i porazi, zavere moćnih organizacija, arapizovana imena ljudi i toponima, mudrosti iz knjiga što su ih napisali potomci junaka… Mnoštvo nivoa prepoznavanja i identifikovanja (koja hrane čitaočeve ličnosti deteta i odraslog) svakako su razlog za privrženost seriji uprkos brojnim slabostima nastavaka. Ne želeći da se odreknu sećanja na prvu zavedenost, čitaoci lako prelaze preko očitih preterivanja, neinventivnosti, pretvaranja nekih od junaka u super-heroje (ranije je Herbertumeo da im udahne čovečnost) i – iščekuju ove doživljaje. Dina nastavlja da živi, menjaju se ustrojstva Carstva, eko-sistem planete, prvi junaci samo su legende, njihovi potomci imaju drugačije probleme (jedini lik koji opstaje je Dankan Ajdaho, koga je moćna tehnologija – a ona se ne razlikuje od magije, rekao je Artur Klark – povratila iz mrtvih i učinila gotovo besmrtnim). U stvari, konstantni su interesi, zavere i sukobi, smatra Herbert. Posle 2500 stranica on očito nije imao ideju da seriju bilo kako zaokruži (za razliku od Asimova koji je, na kraju, povezao sve svoje cikluse). Herbertovim nestankom “Dina” je prekinuta ostajući simbol velike, blistave avanture.\nUspeh “Dine” zainteresovao je filmsku industriju početkom 1970-tih. Nekoliko projekata nije stiglo dalje od početnih aktivnosti. Najdalje su, 1974, odmakle aktivnosti za snimanje filma koji bi režirao Alehandro Jodorovski a u ekipi su bili strip majstor Mebijus(koji je napravio oko 3000 skica), Kris Fos (SF ilustrator), slikar H. R. Giger (zaslužan za izgled Osmog putnika, rok grupa “Pink Flojd” (koja je trebalo da snimi muziku); čak je i Salvador Dali trebalo da bude angažovan; na žalost uprkos svemu film nije odmakao dalje od uvodnih priprema. Dve godine pre Herbertove smrti, Dejvid Linč je snimio film “Dina” po prvoj knjizi u seriji. Linčov super-spektakl naišao je na podeljena mišljenja. Oni koji nisu poznavali literarni predložak bili su zbunjeni brojnim prazninama u radnji jer se scenaristi nisu uspeli izboriti sa mnoštvom nefilmičnih, statičnih scena u knjizi; za ljubitelje romana film je bio tek ilustracija pročitanog, novi doprinos legendi “Dine” koju čini i jedna enciklopedija njenog svemira.\nPrve tri knjige u seriji (“Dina”, “Mesija”, “Deca Dine”) objavljene su 1979. u ’Biblioteci Kentaur, serija “Izbori iz opusa velikih majstora žanra”, u prevodu Zorana Živkovića. Za tu priliku prvi roman je podeljen u tri toma (“Arakis”, “Muad’Dib”, “Prorok”)a “Deca Dine”, pod promenjenim naslovom “Deca Arakisa”, u dva toma. Preostale nastavke objavila je SF biblioteka “Polaris” koja je prošle godine, na 30-to godišnjicu prvog izdanja “Dine” reizdala ovaj roman u jednom tomu. Tako je, za razliku od ostalih Herbertovih dela (čak 18 knjiga), koja su, sem retkih priča, neprevedena, magična saga o Peščanoj planeti u potpunosti dostupna domaćim čitaocima.\nGodine 1999. Brajan Herbert nastavio je, u saradnji sa Kevinom J. Andersonom, očevu seriju “Dina” romanom “Kuća Atreida” koji je prvi segment trilogije “Preludijum za Dinu”; posle ove trilogije objavljena je trilogija “Legende Dine”, serijali romana “Heroji Dine” i “Dina 7“, “Velike škole Dine” kao i zbirke priča iz ovog sveta.\nTvorac Pescane planete\nPrevious Promocija “Pet dunavskih čuda” na Dunavfestu\nNext Promocija nove knjige Miroljuba Todorovića


RAKIJA | DJOLETOV KUTAK\nRakija napitak koji je nas je kroz tradiciju i običaje pratila i našla svoje mesto u istoriji naših naroda ovog brdovitog balkana. Koja je usavršavana kroz razne recepte koje su vrsni poznavaoci ljubomorno čuvali i prenosili sa kolena na kolena samo svojim najbližim ukućanima.\nSvako ima svoj način i recept za svaku rakiju pojedinačno za koju će reći- Od ove bolje nema, ova leči i diže iz mrtvih ?! Ona je naš spas u koju se kunemo leti i zimi, volemo da je koštamo onako s nogu u bircuzu, ujutro uz kafu i koju cigaretu kad ustanemo izjutra. Sa komšijom koji slučajno naleti do vas a kreno do dućana koji se nalazi u drugom sokaku, pre ručka da se malo ugrejemo i otvori apetit a posle nastavimo kao da nije ništa bilo.\nIma ih raznih al ja volem posebno kajsiju pa onako malo jaču kad je ispečemo kod kuma na njegovoj pecari pa usput koštaš. Kad popiješ dve tri već da ti bude već dosta i budeš zdravo gladan i gledaš šta ćeš ždekati, srećom kuma beše već naspremala meze da nam se nađe usput dok vredno koštamo mučenicu ?!\n– Dudara ala udara poznata uzrečica svih onih koji su je koštali a koja je i najveće i najjače bećare iz sela obarala s nogu. Rakija sa naših prostora od naših dudova od belih i crnih kada smo ko derani po komšiluku išli da krademo pa izlomimo sve grane a musavi budemo da se saprati ne možemo danima. A gusenice usput ubijali kolko ih je bilo svugde po njima i bedemima tih godina. Sad retko ko ima da ih gaji i peče rakiju od duda ili dudaru koja je sve ne samo loša rakija koju netko baš i ne vole zbog svoje jačine i specifičnog ukusa ?!\nI na kraju da završimo ovu storiju o rakiji koja se svugde uvukla u sve pore društva kad su slavlja, krštenja, svadbi i ne daj Bože sahranama. Postoji i neko nepisano pravilo kod onih koji peku rakiju i poznavaoca alkohola i alkoholnih pića. Da svaka naša rakija pa i brlja je bolja od svih onih silnih viskia i sličnih pića koji ih piju i koriste stranci. Ipak su čuli za našu nadaleko poznatu šljivu, koju vole da probaju kad nam dođu u goste ili su u prolazu. Pa još kad budu ugošćeni na svečanom ručku od ljubaznih domaćina tu sreće nema kraja, prepričavaju i pominju naše gostoprimstvo danima…\nOne thought on “RAKIJA”\nDjoletov Kutak 4. marta 2018. u 22:32 reče:\nZahvaljujem na podršci i hvala vam što vam se sviđaju članci…


Mama objasnila kako izgleda roditeljski intimni odnosi | Porodica | Život porodice\n"ČUJETE PEPU PRASE I ZNATE DA SU VAM TRENUCI ODBROJANI KAD KRENU REKLAME": Mamina duhovita ispovest o roditeljskom se**u 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n"ČUJETE PEPU PRASE I ZNATE DA SU VAM TRENUCI ODBROJANI KAD KRENU REKLAME": Mamina duhovita ispovest o roditeljskom se**u\n08.04.2022. / 20:00\nJedna mama je na duhovit način predstavila roditeljski seks.\nKonstens Hel je poznata blogerka koja deli izuzetno zanimljive priče o roditeljstvu. Sve govori iz svog iskustva, sa željom da ohrabri i druge majke da nisu jedine i da sve prolaze kroz slične situacije.\nSVE JE DRUGAČIJE, ALI UŽIVANJE JE VEĆE: Ovih 5 poza u sek*u moraš isprobati nakon porođaja\nJednom prilikom osvrnula se na "roditeljski seks" i imala je vrlo duhovitu priču. Verujemo da će i vama biti poznata.\n"Juče smo imali pravi "roditeljski seks". Znate li šta je roditeljski seks? To su one tri i po minuta koja imate izmeđi menjanja pelena i kuvanja, kad primetite da su vam sva deca prilično zaokupljena nečim, kada shvatite da je prošlo skoro mesec dana od kada ste vodili ljubav poslednji put, i već ste počeli da se osećate kao cimeri, kad se zavođenje vašeg supruga sastoji od jednog prsta usmeenog prema spavaćoj sobi i druge ruke na njegovom penisu, kad postavite krevet tako da jednom nogom možete da pridržavate vrata, jer vaši klinci mogu biti prilično tihi kada žele nekom da se prišunjaju, kad bez obzira koliko je vruće, imate preko sebe prekrivač u slučaju da neko ipak upadne i uhvati mamu i tatu kako rade "jogu" u krevetu. To je zapravo romantična scena, kad slušate Pepu Prase u pozadini, i znate da su vam dani odbrojani čim čujete da počinju reklame", govori blogerka i dodaje:\n"Muškarci su zadivljujuća i impresivna bića, jer samo zbog čvste namere mogu se uzbuditi do kraja u takvim okolnostima, što nama ženama nije uvek tako lako. Dok razdragano razmišljate o sebi kao boginji seksa i kako će vaš muškarac konačno prestati da bude magarac bar na jedan dan. Pa, moj je bio prilično impresioniran, iako sam samo ležala tamo, opuštenih grudi, sa mlohavim stomakom nakon trudnoće, dlakava, ali on ipak misli da sam neverovatna", zaključuje Konstens.\nKADA SMEM DA IMAM SEKS POSLE POROĐAJA: Zbog 2 stvari ne smete da imate odnose prerano, a ovako vas prvi put neće boleti\nBOLI, MLEKO CURI, A VI STE OSETLJIVIJI: Evo šta žena može očekivati od intimnih odnosa posle porođaja\nSeksualni odnosi roditelji


BHT 1 > Live Television. Online Television. Watch Live TV Online. Online TV. Live TV Streaming.\nLive Television > TV Channels > Bosnia and Herzegovina > BHT 1\nBHT 1 0/5 - 0 votes\nAbout BHT 1\nBHT 1 on Social Networks:\nBosanskohercegovačka televizija (BHT 1) je naziv za državnu televiziju Bosne i Hercegovine a koja je sastavni dio bosanskohercegovačke radio-televizije (BHRT-a). Sjedište BHT1 se nalazi u zgradi RTV Dom-a u Sarajevu. Program se emituje svakodnevno u trajanju od oko 20 sati dnevno na jednom od dva službena pisma (latinica i ćirilica) i u kombinaciji tri službena jezika Bosne i Hercegovine. Ovaj televizijski kanal emituje razne programe kao što su vijesti, dokumentarni, kulturni i sportski programi, filmovi, programi za djecu, itd. BHT 1 emituje i usluge teleteksta.


Bezobrazne blokade Ivanice\nPutnici mogu razumjeti ljetne gužve i višesatna čekanja na granici, ali nepotrebne blokade saobraćaja nemaju opravdanja. Jutros od prije 7 sati spojene su granice i prelazi Brgat i Ivanica, a problem nije u velikom broju vozila već blokadama i opstrukcijama od strane Granične policije Hrvatske. Za više od pola sata svega nekoliko vozila prošlo je hrvatsku granicu na Brgatu u oba smjera, a za sat i po vremena, od 7.15 do 8.45, najviše desetak vozilo ušlo je iz BiH u Hrvatsku.\nOvakvo nepotrebno zadržavanje na granici i višesatno čekanje na visokim temperaturama izazvalo je veliku nervozu i nezadovoljstvo kod putnika, među kojima je i dosta male djece koja pokušavaju da se od sunca zaštite u hladu malih makija i žbunova uz put. Iskustvo pokazuje da postoje velike razlike u radu pojedinih smjena, i da je nekada protok putnika brz, a nekada se satima čeka na prelazak hrvatske granice. Ko planira da danas ide u Dubrovnik preko Ivanice neka se dobro naoruža strpljenjem i vodom, jer je izvjesno višesatno čekanje.\nDubrovnik je prirodno naslonjen na Trebinje i svoju zaleđinu, i ovakve nepotrebne opstrukcije i blokade granice svakako da nisu nikom od koristi. Besmisleno je da se prije doleti od Štokholma i Osla do Dubrovnika nego što se sa Ivanice pređe desetak kilometara do Dubrovnika. Ukoliko protok vozila i dalje bude ovako usporen, gradnja novog prelaza Brgat neće biti od velike koristi. Uz to vjerujem da bi sinhronizacija brzine prolaska granice na Brgatu i Neumu ubrzala saobraćaj, jer blokade i opstrukcije nisu nikom od koristi.\nTrebinje Brgat gužva Dubrovnik Ivanica\nRaspikuće Krivokuće prodaju i trebinjsku Poštu\nZloupotrebe mladih i sporta


Znači li ova objava Degenekov oproštaj? - Sportske.net\nZvezdin defanzivac se oglasio posle meča u Lučanima.\nFudbaleri Crvene zvezde večeras su u devetom kolu Linglong Superlige Srbije savladali Mladost u Lučanima sa 4:0 i napravili sjajnu uvertiru pred gostovanje u Jermeniji protiv Ararata, u plej-ofu kvalifikacija za Ligu Evrope.\nPo svemu sudeći, to će biti oproštajni meč za Miloša Degeneka u Zvezdinom dresu, s obzirom da je njegov transfer u Gent na pragu realizacije, a crveno-beli bi od tog posla trebalo da zarade 1.7 miliona evra.\nDa se stvari odvijaju u tom pravcu, svedoči i večerašnja Degenekova objava na Tviteru, koju su mnogi protumačili kao najavu skorog rastanka sa Zvezdom.\nOčekuje se da se on u Jermeniji oprosti i od saigrača i odatle nastavi put ka Belgiji.\n— Miloš Degenek (@milosdegenek45) September 26, 2020


Uslovi i uputstva za dodavanje oglasa - Kupujem prodajem oglasi | Prodajemkupujem\nUSLOVI KORIŠĆENJA SAJTA I UPUTSTVA ZA DODAVANJE OGLASA\nPoštovani, vaše oglase možete dodati tek nakon registracije. Registracijom ostvarujete određene povlastice na sajtu Prodajem Kupujem.\nKao registrovani oglašivač možete dodati veći broj oglasa i to potpuno besplatno. Sve oglase će najpre morati da pregleda i odobri administrator\nsajta te će vaši oglasi, ako ispune uslove ispod, biti vidljivi na sajtu najkasnije u roku od 24 časa. Za to vreme, molimo vas da ne dodajete oglase iste sadržine.\nUSLOVI, PRAVA I OBAVEZE KORISNIKA\n1) Smatra se da su svi korisnici sajta upoznati sa propisanim pravilima i da su saglasni sa njima.\n4) Korisnik garantuje da su fotografije koje postavlja njegovo autorsko delo. U suprotnom, ako treće lice prijavi kršenje autorskih prava, oglašivač je dužan da ukloni spornu fotografiju.\n5) Svako neovlašćeno preuzimanje oglasa, teksta oglasa ili fotografija oglasa automatski krši pravila korišćenja našeg portala i takav oglas biće uklonjen sa portala.\n6) Oglasi koji ne pripadaju kategorijama ponuđenim na sajtu, biće po mogućstvu prekategorizovani, a u krajnjem slučaju i uklonjeni sa sajta. Zato vodite računa kod izbora kategorije.\n7) Oglasi, koji nisu u skladu sa odredbama Zakona o oglašavanju, biće uklonjeni sa sajta (pročitaj ispod).\n8) Neovlašćeno preuzimanje sadržaja ili dela sajta, bez dozvole Prodajem Kupujem smatraće se kršenjem autorskih i intelektualnih prava.\n9) Ukoliko u oglas umetnete link do svog sajta, nećete povrediti pravilnik. Međutim, link nesme da vodi do sajta sa istom ili sličnom sadržinom kao što je Prodajem Kupujem.\n11) Prodajem Kupujem će preduzeti sve objektivno moguće mere u cilju zaštite privatnosti korisnika sajta.\n13) Prodajem Kupujem ima pravo da prikuplja podatke o korisniku (podaci o računaru i internet provajderu), podatke unešene tokom registrovanja i prijavljivanja na sajt, a sve u cilju poboljšanja funkcionalnosti sajta.\n15) Prodajem Kupujem ima pravo da promeni izgled i funkcionalnost sajta bez prethodne najave i u bilo koje vreme.\n18) Prodajem Kupujem Oglasi nisu odgovorni za istinitost, tačnost i verodostojnost informacija u oglasnoj poruci (oglasu).\n19) Pre objavljivanja oglasa na sajt, oglase pregledavaju i odobravaju administratori. Ni jedan oglas neće biti vidljiv na sajtu dok ne bude ispunio naše smernice.\nKAKVI OGLASI NISU POŽELJNI NA PORTALU PRODAJEM KUPUJEM ?\nA - Oglašavanje i reklamiranje prostitucije (poznanstvo uz nadoknadu), plaćanje za seksualne usluge i slično.\nB - Oglašavanje i reklamiranje koje obuhvata bilo koji oblik: pedofilije i narkomanije.\nV - Oglašavanje prodaje ili kupovine ljudskih organa.\nC - Pozivanje na skupove, okupljanja, pobune i vređanje\nD - Oglasi koji podstiču i u bilo kom obliku iskazuju rasnu i versku mržnju.\nE - Oglasi sa arogantnim i golišavim fotografijama, slikama koje sadrže pornografske scene i dr.\nF- Oglasi koji nemaju teksta ili imaju previše bezvrednog teksta koji se ponavlja.\nG - Oglasi sa linkovima koji vode do drugih nepoželjnih ili sajtova za koje mi procenimo da su neprikladni ili opasni po posetioce.\nH - Oglasi koji sadrže HTML kod sa drugih sajtova - Copy / Paste oglasi.\nI - Oglasi koji sadrže fotografije preuzete sa drugih oglasnih sajtova.\nJ - Postavljanje duplih - istih ili sličnih oglasa koji se ponavljaju.\nK - Postavljanje istih oglasa u roku manjem od 30 dana. U roku od 30 dana možete postaviti samo 3 oglasa.\nL - Oglasi koji reklamiraju druge sajtove sa oglasima ili uopšte sajtove (oglas nije u domenu prodajem, kupujem, menjam, poklanjam).\nM - Reklamiranje Kamagra, Vijagra, Cialis gelova, tableta, praškova i pomagala za potenciju.\nN - Oglašavanje magije, pomoć kod raščinjavanja čini, razne usluge koje obuhvataju sve alternativne medicinske metode osim homeopatije.\nO - Postavljanje linkova ka drugim sajtovima u oglasima nije dozvoljeno. Ukoliko želite takav oglas, kontaktirajte nas.\nMolimo vas da se pridržavate ovih uputstava i postavljate odnosno objavljujete svoje oglase prirodnim putem, bez umetanja HTML-a i linkova.\nU slučaju da primetimo da neko od korisnika pravi isti prestup biće mu blokiran pristup (BAN IP adrese). Gubite pravo da tražite odgovor od nas zašto ste blokirani ?\nImajte na umu da ste VI oglašavač, a ovaj sajt samo oglasni prostor (prenosilac oglasne poruke), te sva navedena upozorenja i pravila imaju za cilj da se obezbedi zaštita čitaoca - primaoca oglasnih informacija na sajtu.\nNapomena: Ako želite da u oglas dodate link, podrazumevaćemo to kao zahtev za razmenu linka o čemu nas morate obavestiti putem email poruke.\nKada budete dodali link ka našem sajtu Prodajem Kupujem, vaš link će biti vidljiv u oglasu.\nZa sva dodatna pitanja, posetite stranicu Pitanja i Odgovori


Poslao: 23 Jul 2010 19:17\nsalesam ::Ne volim ni ja diskusije o cenama jer je to relativno i rekla kazala, a nije ni za sve ista nikad ali ajde. Pocnu od jedne, a zavrse na desetoj, jos ako se ukljuci jos neki u pricu, cena ode dole. Ali iskren da budem ako nadjem budalu koja ce da plati avion 120 miliona koji vredi realno 80 miliona, pa i ja bi ga uvaljao. Tu najvise ulogu igra politika, a ne kvlitet/nekvalitet aviona. Znas kad ce Venecuela da kupi Americki proizvod ili Izrael Ruski?\nPa koja budala ce da plati avion 120 miliona,a vredi 80 miliona.Sve ostalo sto si rekao stoji.Objektivno,avion vredi onoliko koliko ga proceni prodavac,a ne kupac.Da li je to objektivno i realno ili nije,e to je potpuno druga prica.\nPoslao: 23 Jul 2010 20:07\nNe nego kakav dil izboris i kome si u sferi interesovanja. Nekome prodase Tajfun ako sam dobro upamtio za 114 miliona, hoces reci da on vredi toliko? A koliko sam video (posto te stvari nesto i nepratim toliko) traze i 120 za njega od drugih kupaca. Cak i da sam pobrkao cifre, nevazno je jer on kosta ne onoliko koliko ga prodavac nudi, nego koliko je koja "budala" spremna isti da plati (kao za sve). Jer u suprotnom (ako niko nece da plati odredjenu cenu) nekosta nista, posto ga nece ni prodati.\nAjde za Rafal da rzaumem sto traze jer dobijas full avion ali za Tajfun koji je jos skuplji, a dobijas poluproizvod? Ali nebi vise da se mesam i diskutujem o ciframa (oko Tajfuna, Rafala, Raptora i ostalih) posto me to neintrigira puno, a i samo me nervira jer cemo mi (Srbija, za vas Slovence me bas briga iskreno) po tome nabaviti avion kad na vrbi rodi grozdje. Jedino preko novih zaduzivanja, a to cemo onda vracati jos decenijama.\nZa F-22 lupaju kako ko stigne, oni sto ga blate, za njih kosta 350, za one sto ga podrzavaju je 120, a za neutralne od 140-250 po izvoru. Cifra je onolika koliko ga neko plati i za svaku drzavu je to individualno, to je jedino sto je tacno (da napomenem posto nas ima raznih, pominjuci F-22 nisam mislio da cemo njega i kupiti).\nPoslao: 23 Jul 2010 20:24\nNe znam na koga si mislio kada si rekao vas Slovence.Nije mi jasno.U pravu si kada kazes da cifra nije za svakog ista.Dobro malo si preterao oko cene EFa,ali si se odmah ispravio rekavsi da si mozda pomesao ili pobrkao cifre.Vrlo je vazno i o kojoj valuti govorimo kada spominjmo cene aviona,jer moze doci do zabune.\nNa blueskya, pise da zivi u Sloveniji, on je poceo oko cifri. Trziste diktira sve, dzip za Amerikanca i nas nekosta isto, on kupi dva za nas jedan i ostane mu kusur za cisternu benzina da je vuce sa sobom, o tome pricam. Zivi bili pa videli koliko ce za koga kostati F-35 ili T-50?\nPoslao: 23 Jul 2010 20:58\nCena se krece oko $90 kako stanje stoji danas a rekli su da ce kostati poput F-16C oko $35 mil.\nNe znam koliko ce drugi da plate +/- ali znam da izael dobija F-35 dzaba i to minimum 30+ komada kao sto su sve do dana danasnjeg dobili. Znaci, neko nece platiti nista, a drugi ce opet da pokriju njihovo grebanje.\nUK nece dobiti okljastenu verziju kao sto je neko spomenuo nego upravo ono sto im treba.\nRafale i Typhoon to je sve negde tu u istoj klasi i ne vidim zasto zovete Typhoon polu-proizvod i na osnovu cega? Poboljsavaju avion onoliko koliko to tehnologija u sadasnje vreme dopusta umesto sto ga drze na tehnologiji 2000 godine, nista sporno.\nPoslao: 23 Jul 2010 21:21\nRafal je multi fighter, Tajfun cist lovac (po zamislima). Rafal ima najbolji poznati sistem za e-war za sad, Tajfun nije ni izbliza na tom nivou. Rafal i u delu gde bi Tajfun trebao da dominira izgleda izlazi kao pobednik (izgleda posto ja te vezbe uvek uzimam sa rezervom) u direktnom okrsaju. Strike sposbnosti su isto na strani Rafala, sto je logicno, a pored svega toga Tajfun nije jeftiniji koliko znam. I sta onda dodje naspram ovoga, nego poluproizvod (mozda jeste malo preterano tako reci ali nije ni daleko od istine)? Moze mozda da se kaze umesto toga nedovrsen.\nPoslao: 23 Jul 2010 22:11\nKako sada stvari stoje, izgleda da će Libijci prvi dobiti Rafale. Gadafiju se žuri da se posao zaključi pre nastupanja Ramazana do 11 avgusta....\nPoslao: 23 Jul 2010 22:25\nLibijcima hitno treba novi borbeni avion i to u vecim kolicinama. Bilo bi super kada bi nabavili i Rafale i Su-30/35.\nPoslao: 23 Jul 2010 22:48\nDobiće ga garant - Gadafi pod svaku cenu želi Rafal bez obzira da li će potpisati ugovor do naznačenog datuma ili ne. Sad je lopta kod francuza i od njih zavisi da li će moći ispoštovati zahteve Libijaca. Bili bi zaista ludi da propuste ovu šansu.\nPoslao: 24 Jul 2010 07:07\nZa toliku zemlju 14 aviona.Smesno.Prosle godine sam u nekom politickom magazinu procitao kako ovi nude rafale Libiji.Odlicno se secam.Radilo se o paketu od 18 aviona,a to bi kostalo 3,2 milijade dolara.Ukoliko ovo nije dranje,ja ne znam sta je.Cak da je u ovo ulazilo i naouzanje,to je dranje nevidjenih razmera.Eto toliko o tome koliko je on jeftiniji od ovog drugog.\nOvaj topic je pregledan 668050 puta\nUkupno su 747 korisnika na forumu :: 24 registrovanih, 4 sakrivenih i 719 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., Apok, BraneS, Doca, dragon986, galijot, havoc995, ivan979, JovanTV, lacko, Marko Marković, MB120mm, Mercury, miodrag2, Oscar, proka89, srecko81, Trpe Grozni, vasa.93, VP6919, W123, Wisdomseeker, zixmix, zodiac94


EKSKLUZIVNO: Snimak razgovora premijerke Cvijanović nije montiran! – Bosna online\nEKSKLUZIVNO: Snimak razgovora premijerke Cvijanović nije montiran!\nS obzirom da je afera „Papci“ privukla pažnju domaće javnosti, redakcija portala Istinito, uz pomoć stručnjaka za obradu zvuka, potrudila se da svojim čitaocima omogući da čuju prečišćen audio zapis u kojem Željka Cvijanović govori o trgovini narodnim poslanicima (AUDIO)\nZbog onog što je izgovorila u audio snimku o trgovini narodnim poslanicima, koje je usput nazvala „papcima“, Željka Cvijanović je morala da podnese ostavku. Tako bi bilo u svim normalnim zemljama, u kojima funkcioneri podnose ostavke kada im se otkrije i najmanja afera od par stotina evra potrošenih na prostitutke. Umjesto toga, Cvijanovićeva je danas i zvanično promovisana u mandatara za sastav buduće Vlade RS.\nOd Milorada Dodika se i nije moglo očekivati da postupi drugačije, jer je Cvijanovićeva osoba od njegovog najvećeg povjerenja. U njegovo ime, na sebe je preuzela ogroman teret vođenja vlade, praktično bez ikakvog političkog ili iskustva u rukovođenju. Osim toga, kandidovala se na izborima i izgubila od Mladena Ivanića. A onda joj se dogodila afera „Papci“.\nPuštanje niz vodu Cvijanovićeve bila bi veoma loša poruka za ljude unutar SNSD-a, pa s toga ta mogućnost nije ni razmatrana ozbiljno, u prvom redu jer nije bila povoljna za Dodika. Kao ni imenovanje Igora Radojičića za mandatara, jer bi mu time, praktično, poklonio pola vlastite moći i uticaja.\nDodik je grubo prešao preko činjenice da je Željka Cvijanović u spornom snimku priznala da je SNSD kupio dvojicu narodnih poslanika, Iliju Stevančevića (PUP RS) i Vojina Mitrovića (NDP), gazeći slijepo po zakonima, etici i moralu. Koliko mu je bilo stalo da se slučaj „Papci“ stavi ad akta najbolje pokazuje pritisak koji je izvršio na MUP RS. Prvi ljudi MUP-a bukvalno su skočili sami sebi u stomak tvrdeći da je snimak montiran, prije nego što je obavljeno njegovo vještačenje.\nDirektor policije obmanjuje javnost u pogledu autentičnosti snimka razgovora premijerke\nOsim toga, Radislav Jovičić i Gojko Vasić, u nastojanju da izvrše volju Milorada Dodika, ustvrdili su da je premijerka praćena i prisluškivana.\nKoliko juče, direktor Policije RS Gojko Vasić je praktično izjavio da vještačenja tonskog zapisa nije ni bilo, pa se sada opravdano postavlja pitanje na osnovu čega je policija mogla da tvrdi da je snimak montiran!?\nPritisnut novinarskim pitanjima da objasni kako se provodi istraga u ovom slučaju, Vasić je rekao da “u ovom trenutku nije bitno da li je izvršeno vještačenje snimka”. Direktor policije je još rekao da će istraga obuhvatiti vještačenje prostorije u kojoj je snimak načinjen, kao i osoba koje su se tu nalazile.\nZar ne bi bilo logično, budući da je u aferu uključen i premijer RS, da se ova istraga ubrza, zbog digniteta institucije, ali i interesa javnosti. Taj posao je morao da započne upravo vještačenjem audio zapisa. Sve druge radnje bi trebalo da dođu naknadno. Tako bismo znali da li je premijerka zaista rekla ono što smo čuli, ili joj je to neko „stavio u usta“. Nakon toga bi i policija znala na čemu je. Ako je premijerka zaista to rekla, kriva je i mora da odgovara za političku korupciju. Ako je neko montirao snimak s ciljem da uruši njen kredibilitet, onda bi policija morala da ga pronađe.\nZanimljivo je da policija tapka u mjestu iako je ovo veoma lako rješiv zadatak. Naravno, lak pod uslovom da se politika nije umiješala u rad policije. A tu onda ne može biti ničeg dobrog.\nBudući da u RS i BiH nema stručnjaka od autoriteta koji bi nedvosmisleno potvrdili ili opovrgli autentičnost snimka, valja reći da se taj posao može kvalitetno obaviti u Beogradu. U saradnji sa španskim ekspertima, Srbija je prije sedam godina prva u regionu osnovala institucionalizovanu laboratoriju za forenzičku akustiku i postala jedina država u okruženju koja u tom domenu ima stručnjaka, sudskog vještaka za glas, defektologa-surdoaudiologa.\nTaj stručnjak je Mia Šešum, koja je jezik proučavala na Defektološkom fakultetu u Beogradu, a obuku prošla u Španiji i Rusiji, koja ima najbolje stručnjake za ovu oblast u svijetu.\nMia Šešum, defektolog-surdoaudiolog, jedini sudski vještak za glas u regionu\nVještaci za glas bave se najsloženijim, jezičkim sistemom. Forenzička fonetika- vještačenje glasa predstavlja najkompleksniju forenzičku disciplinu. Da bi audio snimak postao validan sudski dokaz, potreban je zajednički rad fonetičara i elektroinženjera.\nS obzirom da je afera „Papci“ privukla pažnju domaće javnosti, redakcija portala Istinito, uz pomoć stručnjaka za obradu zvuka, potrudila se da svojim čitaocima omogući da čuju prečišćen audio zapis u kojem Željka Cvijanović govori o trgovini narodnim poslanicima.\nKoristeći najsavremenije programe za obradu zvuka, kolege sa državnog radija jedne od evropskih zemalja uklonili su sporedne tonove i šumove iz audio zapisa, tako da se sada jasno može čuti šta premijerka misli o „papcima“.\nAko nisu ovlašćeni da daju bilo kakvu potvrdu u pogledu autentičnosti, kolege su nam prenijele mišljenje glavnog inženjera za ton, koji je rekao da i bez dodatnih analiza može da tvrdi da je ovaj snimak autentičan 99%.\nPoslušajte prečišćeni snimak razgovora premijerke Željke Cvijanović sa „NN“ licima.\nPrevious Discovery Science Channel Bosanske piramide – Najveća prevara ili najveće otkriće u historiji?\nNext Bosnian community in St. Louis outraged over fatal hammer attack in Bevo Mill neighborhood


Kuburović: Izmene zakona u delu o kaznenoj politici u narednih mesec dana\nMinistarka pravde Nela Kuburović izjavila je danas će izmene Krivičnog zakonika biti "obilne", kao i da će u narednih mesec dana biti izmenjeni i dopunjeni zakoni koji će pratiti te promene u kaznenoj politici, koja će biti stroža. Danas je održan… »\nTreći građanski protest u subotu u Gornjem Milanovcu\nNa trećem gradjanskom protestu u Gornjem Milanovcu u subotu u 18 sati na gradskom trgu gradjanima će se obratiti novinar Srdjan Škoro, a okupljeni će zatim prošetati gradskim ulicama. Gradjanskom protestu pod parolom Jedan od pet miliona, u znak… »\nNajavljena inicijativa SDA da se ukine ime Republike Srpske nije ni dobar, ni odgovoran potez, poručio je danas iz Davosa predsednik Srbije Aleksandar Vučić i istakao da je već razgovarao o tome sa Miloradom Dodikom. „Ne želim da se mešam u… »


Dinamička kompenzacija reaktivne snage - Avalon\nPočetna / Kompenzacija reaktivne snage / Dinamička kompenzacija reaktivne snage\nDinamička kompenzacija reaktivne snage na srednjem naponu\nNa površinskom kopu rudnika bakra Veliki Krivelj radi veći broj bagera koji se napajaju iz trafo stanice TS 35/6 kV. Zbog prirode posla opterećenje pogonskih agregata bagera je veoma dinamično, a brzina promene snage izrazito visoka. Na slici 1. prikazana je aktivna i reaktivna snaga površinskog kopa Veliki Krivelj. Promene i aktivne i reaktivne snage su izrazite kako po amplitudi tako i po brzini. Aktivna snaga se kreće u opsegu 0.5-2.6 MW. Reaktivna snaga se kreće u opsegu 0.9-3.2 MVAr. Prosečni faktor snage iznosio je 0.64. Potrebno je da se izvede dinamička kompenzacija reaktivne snage. Zbog dinamike promene reaktivne snage klasični kontaktori ne mogu ispratiti zahteve pogona i njihova primena bi dovela do neefikasne kompenzacije i povećanja oscilacija napona.\nStanje pre ugradnje opreme\nOvako brze i velike promene snage dovode do velikih varijacija napona, smanjenja korisnog momenta motora, povećanih gubitaka u vodovima i transformatorima, te sporijeg rada i povećanih troškova za električnu energiju. U sistemu Elektroprivrede Srbije dozvoljeni faktor snage je 0.95, ali svaki utrošeni kVArh se naplaćuje. Stoga je investitor zahtevao da se postigne faktor snage od 0.99 ind.. Zbog brzine promene reaktivne snage klasična kompenzacija reaktivne snage je bila teško izvodljiva, jer bi zbog sporosti kontaktorske regulacije došlo do velikih oscilacija reaktivne snage i nedozvoljenih varijacija u naponu napajanja.\nNa slici ispod prikazan je profil aktivne i reaktivne snage površinskog kopa. Očigledne su brze varijacije snage. Aktivna snaga se kretala u opsegu 0.6-2.9 MW, a reaktivna 0.8-3.5 MVAr.\nProblem sa dinamičnim pogonima na srednjem naponu\nUobičajeni način kompenzacije reaktivne snage na srednjem naponu je uz pomoć kontaktora kao izvršnih elemenata. Takav način regulacije ima ograničenje u pogledu brzine reagovanja – najkraća dozvoljena vremenska konstanta regulacije je 10 minuta, zbog vremena pražnjenja kondenzatora. U praksi to vreme se najčešće postavlja na 15 minuta. Stoga se kod brzopromenljivih potrošača na srednjem naponu kompenzacija reaktivne snage sa kontaktorima ne može izvesti.\nŠta bi se dogodilo ukoliko bi, teoretski, tako nešto bilo pokušano? Zbog kašnjenja u regulaciji koraci se u najvećem broju slučajeva ne bi ni uključili. Kada bi se uključili pojavila bi se ogromna varijacija napona, jer kontaktor ne bi stigao da se isključi sa smanjenjem opterećenja i pogon bi ostao prekompenzovan.\nRešenje: dinamička kompenzacija 3MAr/35kV/20 ms\nZbog svega navedenog, doneta je odluka da je optimalno rešenje oprema za dinamičku kompenzaciju reaktivne snage sa tiristorskom real-time regulacijom. Snaga postrojenja je 3000 kVAr/35kV, a vremenska konstanta regulacije je kraća od 20 ms! Na ovaj način je moguće precizno pratiti varijacije snage bagera, koja zavisi od sastava zemljišta i tehnologije rada.\nStanje posle ugradnje opreme\nZaključak: Dinamička kompenzacija reaktivne snage na srednjem naponu\nTabela: Uporedni rezultati pre i posle izvršene kompenzacije\nStudije i analize kvaliteta električne energije\nAvalon Partners već više od 25 godina kvalitetno izvodi kompleksne studije i analize elektroenergetskog sistema, koje obuhvataju . . .\nViši harmonici u elektro-energetici Ovaj članak je namenjen inženjerima i cilj nam je da pojasnimo pojam viših . . .


Vi ste ovde: Overa / POREZI / DOHODAK / DOHODAK - mišljenja MIF / Zarade i doprinosi / Plaćanje doprinosa za direktora lica koje je zaposleno u Republici Češkoj a ...\n„Povodom pitanja u vezi obaveze plaćanja doprinosa za obavezno socijalno osiguranje za državljanina Kraljevine Belgije koji je zaposlen u Republici Češkoj i koji je istovremeno zaključio ugovor o pravima i obavezama direktora sa privrednim društvom u Republici Srbiji, dajemo sledeće mišljenje:\nPrema propisima o radu, međusobna prava, obaveze i odgovornosti direktora koji nije zasnovao radni odnos uređuju se ugovorom. Lice, koje obavlja poslove direktora na osnovu ugovora o pravima i obavezama direktora, bez zasnivanja radnog odnosa, ima pravo na naknadu za rad koja ima karakter zarade i druga prava, obaveze i odgovornosti u skladu sa ugovorom.\nS obzirom da u svom dopisu navodite da navedeno lice ne bi primalo zaradu u Republici Srbiji, napominjemo da ugovor o uređivanju međusobnih prava i obaveza direktora i poslodavca mora da sadrži i naknadu za rad koja ima karakter zarade. Direktor može da se sporazume sa poslodavcem da se odriče ugovorene naknade za rad, ali je poslodavac nezavisno od toga obavezan da uplati sve doprinose za obavezno socijalno osiguranje na zaradu koja je ugovorena.\nU vezi pitanja koja se odnose na materiju iz oblasti penzijskog i invalidskog osiguranja, ukazujemo na sledeće:\nPrema članu 11. tačka 3) Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju („Sl. glasnik RS“, br. 34/2003, 64/2004 – odluka USRS, 84/2004 – dr. zakon, 85/2005, 101/2005 – dr. zakon, 63/2006 – odluka USRS, 5/2009, 107/2009, 101/2010, 93/2012, 62/2013 i 108/2013), izabrana i postavljena lica, ako za obavljanje funkcije ostvaruju zaradu, odnosno naknadu zarade, jesu osiguranici zaposleni. Lice, koje obavlja posao direktora bez zasnivanja radnog odnosa pod napred navedenim uslovima, stiče svojstvo osiguranika zaposlenog, u smislu navedene odredbe člana 11. tačka 3) Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju.\nČinjenica, koju ističete u svom dopisu, da navedeno lice ima status osiguranika zaposlenog u Republici Češkoj, nije od pravnog značaja u konkretnoj situaciji, jer važi pozitivna pretpostavka da niko ne može biti istovremeno zaposlen na dva mesta, pa je u konkretnom slučaju nesporna obaveza poslodavca da za to lice plaća doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje u Republici Srbiji.\nTakođe napominjemo, da je odredbom člana 16. stav 1. Sporazuma između Savezne Republike Jugoslavije i Češke Republike o socijalnom osiguranju („Sl. list SRJ – Međunarodni ugovori“, br. 7/2002), a kojom je regulisano sabiranje penzijskog staža utvrđeno da, ukoliko je prema pravnim propisima jedne države ugovornice, sticanje, očuvanje ili ponovno priznavanje prava na davanje uslovljeno navršenjem penzijskog staža, nosilac te države ugovornice uzima u obzir, ako je potrebno, i penzijski staž navršen prema pravnim propisima druge države ugovornice kao da je navršen prema njegovim pravnim propisima, pod uslovom da se periodi ne poklapaju.\nPrema tome, kao što smo napred naveli, nesporna je obaveza poslodavca da za navedeno lice, koje je u Republici Češkoj obavezno osigurano po osnovu zaposlenja, s obzirom da i u Republici Srbiji ima status osiguranika zaposlenog kao lice koje je zaključilo ugovor o pravima i obavezama direktora, plaća doprinose za obavezno socijalno osiguranje.\nOdredbom člana 13. stav 1. Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje („Sl. glasnik RS“, br. 84/2004, 61/2005, 62/2006, 5/2009, 52/2011, 101/2011, 7/2012 – usklađeni din. izn., 8/2013 – usklađeni din. izn., 47/2013, 108/2013 i 6/2014 – usklađeni din. izn) je propisano, da je osnovica doprinosa za zaposlene i za poslodavce zarada, odnosno plata i naknada zarade, odnosno plate u skladu sa zakonom koji uređuje radne odnose, opštim aktom i ugovorom o radu, odnosno rešenjem nadležnog organa. Odredbom člana 51. st. 1. i 2. ovog zakona propisano je, da je poslodavac obveznik obračunavanja i plaćanja doprinosa iz osnovice i na osnovicu za zaposlene, izabrana, imenovana i postavljena lica i lica koja obavljaju privremene i povremene poslove. Poslodavac je dužan da doprinose obračuna i uplati istovremeno sa isplatom zarade ili ugovorene naknade za privremene i povremene poslove, po propisima koji važe u momentu isplate tih primanja. Prema odredbi člana 64. navedenog zakona obveznici doprinosa ne mogu biti oslobođeni plaćanja doprinosa. Odredbom člana 44. stav 2. tačka 1) ovog zakona utvrđeno je da, kada se doprinosi plaćaju istovremeno iz osnovice i na osnovicu, stopa po kojoj se obračunava i plaća doprinos za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje iznosi 13% iz osnovice na teret zaposlenog (odnosno iz zarade zaposlenog) i 11% na osnovicu na teret poslodavca (navedeni iznos doprinosa ne spada u zaradu zaposlenog, t.j. poslodavac ga uplaćuje iz sopstvenih sredstava), odnosno 24% zbirno. Prema tome, u konkretnom slučaju, za navedena zaposlena lica plaćaće se doprinosi zbirno po stopi od 24%.“\nMišljenje Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja br. 011-00-00020/2014-07 od 23.06.2014. godine\nTags: direktor, državljanin, zarada\nUgovor o obavljanju privremenih i povremenih poslova ne može da se zaključi... Prodavac se ne može osloboditi obaveza saobraznosti robe prema ugovoru kao...


NOVOSTI – Stranica 3 – HRVATSKI ŠUMARSKI INSTITUT\nZaštita biljaka od napada štetnih organizama hrastove pepelnice i šimširovog moljca\nŠesta po redu emisija (6/7) iz rasadnika Hrvatskog šumarskog instituta bavi se zaštitom biljaka od napada štetnih organizama, a emitirana je 31.08.2019. u programu Trend… Pročitaj više »Zaštita biljaka od napada štetnih organizama hrastove pepelnice i šimširovog moljca\nCrnogorične hortikulturne vrste na Trend TV-u\nPeta po redu emisija (5/7) iz rasadnika Hrvatskog šumarskog instituta predstavila je crnogorične hortikulturne vrste, a emitirana je 30.08.2019. u programu Trend TV-a. Emisiju možete… Pročitaj više »Crnogorične hortikulturne vrste na Trend TV-u\nINTERREG REFOCuS – Odabrana plus stabla projektnih vrsta u Austriji\nDjelatnici Zavoda za genetiku, oplemenjivanje šumskog drveća i sjemenarstvo proteklog su tjedna u razdoblju od 26. – 30. kolovoza 2019. zajedno s kolegama iz Austrije… Pročitaj više »INTERREG REFOCuS – Odabrana plus stabla projektnih vrsta u Austriji\nPočetni radovi na oplemenjivanju crne topole (Populus nigra L.) u Hrvatskoj\nZavod za genetiku, oplemenjivanje šumskog drveća i sjemenarstvo je započeo sa prvim radovima na oplemenjivanju crne topole (Populus nigra L.) u Hrvatskoj. U travnju ove… Pročitaj više »Početni radovi na oplemenjivanju crne topole (Populus nigra L.) u Hrvatskoj\nPokrivači tla i penjačice na Trend TV-u\nČetvrta po redu emisija (4/7) iz rasadnika Hrvatskog šumarskog instituta predstavila je pokrivače tla i penjačice, a emitirana je 29.08.2019. u programu Trend TV-a. Emisiju… Pročitaj više »Pokrivači tla i penjačice na Trend TV-u\nEmisija o očuvanju genofonda zaštićenih stabala na Trend TV-u\nTreća po redu emisija (3/7) s temom očuvanja genofonda zaštićenih stabala emitirana je 28.08.2019. u programu Trend TV-a. Emisiju možete pogledati u nastavku, a za… Pročitaj više »Emisija o očuvanju genofonda zaštićenih stabala na Trend TV-u\nUkrasni cvatući grmovi na Trend TV-u\nDruga po redu emisija (2/7) s temom ukrasnih cvatućih grmova emitirana je 27.08.2019. u programu Trend TV-a. Emisiju možete pogledati u nastavku, a za više… Pročitaj više »Ukrasni cvatući grmovi na Trend TV-u\nEdukativni video o javorima u programu Trend TV-a\nPrva u nizu informativnih i edukativnih emisija o radu rasadnika Hrvatskog šumarskog instituta emitirana je 26.08.2019. u programu Trend TV-a. Emisiju pod naslovom ‘Javori’ možete… Pročitaj više »Edukativni video o javorima u programu Trend TV-a\nRasadnik Hrvatskog šumarskog instituta na Trend TV-u\nOd danas, 26.08.2019., u programu Trend TV-a (TV4r Karlovac) biti će emitirane emisije s ciljem edukacije gledatelja i promocije rasadnika Hrvatskog šumarskog instituta. Emisije će… Pročitaj više »Rasadnik Hrvatskog šumarskog instituta na Trend TV-u\nU Splitu potpisan Sporazum o suradnji Hrvatskog šumarskog instituta i Grada Splita\nGradonačelnik Andro Krstulović Opara i ravnateljica Hrvatskog šumarskog instituta dr.sc. Sanja Perić potpisali su danas u Gradskoj upravi Sporazum o znanstveno-istraživačkoj i stručnoj suradnji na… Pročitaj više »U Splitu potpisan Sporazum o suradnji Hrvatskog šumarskog instituta i Grada Splita


Emotivni Teri: "Volim te Lempsi" - Sportske.net\nEmotivni Teri: "Volim te Lempsi"\nKapiten Čelsija Džon Teri odao je emotivnu počast Frenku Lampardu, koji je objavio da je završio igračku karijeru, i nazvao ga je najboljim igračem u istoriji kluba sa "Bridža".\nBio je velika Konteova želja, a sada je završio sezonu!Frenk Lampard rekao "KRAJ"!Ovo je Čelsijev poker za napad na Ligu šampiona!Ne stišavaju se reakcije posle Banetovog odlaska iz Čelsija! Oglasio se još jedan fudbaler ''Plavaca''!Kako je Kante "pojeo" vezni red Liverpula\nLampard je danas obelodanio da je došlo vreme da "okači kopačke o klin", a tokom svoje karijere proveo je čak 13 godina u Čelsiju, sve vreme je sa njim u klubu bio i Teri.\n"Najveći igrač u istoriji našeg velikog kluba. Nikada neću zaboraviti sjajne uspomene koje imam sa njim, i osvajanje trofeja iz sezone u sezonu. Osvojio si sve i treba da budeš izuzetno ponosan. Bilo mi je zadovoljstvo i počastvovan sam što smo zajedno iskusili sve te sjajne trenutke", napisao je Teri na "Instagramu".\nTeri je vrlo pohvalno govorio i o Lampardovom karakteru.\n"Džentlmen na terenu i van njega, vođa u svlačionici. Kada bih birao jednu osobu da bude pored mene u rovovima, to bi bio ti. Ti si vrhunski otac svojim dvema divnim devojčicama. Ponosan sam što mogu da kažem da si mi ortak. Srećno u budućnosti. Čime god da odlučiš da se baviš u budućnosti, biće to veliki uspeh. Volim te, Lempsi", napisao je Teri.


Refraktometar za merenje količine šećera u medu\nRefraktometar 4200 za merenje količine šećera u medu\nRefraktometar 4200 je namenjen za odredjivanje količine šećera u medu (Brix koncentracija šečera), merenje procenta vode (WATER skala) u medu, kao i za merenje gustine meda, odnosno specifične težine (Baume skala). Takodje se može koristiti i za merenje količine šećera u voćnim sirupima, džemovima i želeima.\nRefraktometar ima tri sklale pomoću kojih se određuje koncentracija šećera, vode ili gustina:\n58– 90% Brix koncentracija (skala za utvrđivanje koncentracije šećera u medu ili rastvorima)\n38 – 43 °Be' (Baume skala za određivanje gustine tečnosti )\n17 – 27% WATER (skala za utvrđivanje procenta vode)\n1) Otvoriti svetlosno propustljivu ploču i staviti na glavnu prizmu 2-3 kapi tečnosti u kojoj se meri šećer. Zatvoriti prozirni poklopac tako da se tečnost raširi preko prizme i prekrije njenu celu površinu bez vazdušnih mjehurića i suvih mrlja.\n2) Prilikom merenja prozirni poklopac držati u pravcu izvora svetlosti i gledati kroz okular. U centru dole videće se kružna polja sa podelom na stepene (neophodno je fokusirati okular da bi se jasno videla podela). Gornji deo polja treba da bude plav, a donji beo.\n3) pomoću stepenaste skale na graničnoj čliniji između plavog i belog dela polja očitati Brix koncentraciju šećera (1% Brix = 1% šećera), stepene °Be' ili postotak vode u zavisnosti šta želite da izmerite koristeći refraktometar.\nPreciznost merenja: 0,5% Brix ; 0,5% °Be' ; 1% voda\nRadna temperatura (temperatura baždarenja) refraktometra je 20°C. Da bi se dobio tačan rezultat merenja prizma i uzorak moraju imati istu temperaturu. Temperatura merenja treba da bude u intervalu između 10 °C i 30°C. S obzirom na to da ovaj model refraktometra ne poseduje automatsku temnperaturnu kompenzaciju neophodno je izvršiti korekciju izmerene koncentracije šećera u zavisnosti od temperature ambijenta.Tablica za korekciju (Tabela 1) dolazi na uputstvu uz refraktometar.\nZa temperaturu merenja iznad 20°C na izmerenu koncentraciju šećera potrebno je dodati korekciju iz tabele.\nZa tremperaturu merenja ispod 20°C od izmerene koncentracije šećera potrebno je oduzeti korekciju iz tabele.\nPrimer: Izmerena koncentracija šećera 72% na temperaturi okoline 30° C Iz Tabele1 korekcija za 30° iznosi 0,81%. Dodavanjem ove vrednosti na izmerenu vrednost šećera (72% + 0,81% ) dobija se stvarna koncentracija šečera 72,81%. Korekcija stepena °Be' izmerenih po Baume skali se vrši preko formule:\nKorekcija = (T - 20°) * 0,0447 pri čemu je T - temperatura merenja.\nPrimer: Izmereno 38,5 °Be' na temperaturi okoline 30° C Korekcija (30° C - 20° C) * 0,0447 = 0,477 se dodaje na izmerenu vrednost (38,5 + 0,477), pa se dobija stvarna vrednost 38,977 °Be' .\nU Tabeli 2 koja dolazi na uputstvu uz refraktometar date su vrednosti specifične težine tečnosti i koncentracija šećera za izmerene vrednosti stepena °Be'..\nŠifra atrikla: MI1327\nAreometar za pivo\nRefraktometar 4000 za...


Vesti online / Srpski informativni portal / Prvi put u Beogradu: Niko nije obećao lak život\nPrvi put u Beogradu: Niko nije obećao lak život\nScena iz predstave Niko nije obećao lak život\nGlavni junak komada ima aferu sa svojom studentkinjom, koja je vršnjakinja i drugarica njegove ćerke i od njega mlađa skoro trideset godina. Istovremeno, bivša žena glavnog junaka zaljubljuje se u duplo mlađeg čoveka, dok ćerka glavnog junaka ulazi u vezu sa muškarcem u zrelim godinama...\nI kako to obično biva u komediji situacije, otac će ćerkinog partnera zameniti za ženinog ljubavnika, a žena tog istog partnera za ljubavnika bivšeg muža i tako dalje… Naravno, junaci su prinuđeni da jedni od drugih kriju istinu, što se često dešava kada u kupatilu skrivaju čas jednog, čas drugog neželjenog gosta.\nZaslužni ansambl Teatra-studija filmskih glumaca Nacionalnog kino-studija Belarusfilm Republike Belorusije, na čijem čelu je Ala Stebakova, a umetnički rukovodilac je nacionalni umetnik Belorusije Aleksandar Jefremov, postoji skoro četrdeset godina. Osnovan je kao eksperimentalna kreativna laboratorija za podršku profesionalnog glumačkog izraza i razvoj stvaralačkog umeća stalne glumačke postave Nacionalnog kino-studija Belarusfilm.\nTokom 38 godina rada Teatar je, sa svojim repertoarom ali i publikom, postao jedna od najzanimljivijih i najposećenijih scena u zemlji. Treba napomenuti da je Teatar-studio jedino pozorište ovog tipa koje je opstalo na postsovjetskom prostoru. Sve ove godine Teatar uveseljava publiku predstavama najrazličitijih žanrova i formi.


Srpska tradicionalna odeća po zonama\nLIKOVNA UMETNOST « ZONE NARODNE KULTURE I UMETNOSTI « Karakteristike zona [regija] « Srpska tradicionalna odeća po zonama\nAutor Tema: Srpska tradicionalna odeća po zonama (Pročitano 20364 puta)\n« poslato: Mart 11, 2011, 11:23:00 pm »\nPODELA SEOSKE TRADICIONALNE NOŠNJE PO ZONAMA\n« Odgovor #1 poslato: Septembar 09, 2011, 01:57:05 am »\nSRPSKA TRADICIONALNA ODEĆA\nSabori kao i neki drugi vidovi drustvenog i obicajnog znamenja u raznim sredinama srpskog etnickog podneblja bili su prilike kad se na malom prostoru, prisustvom mnogih clanova zajednice, sagledavala osobenost tradicionalne odece. Prema nacinu odevanja prepoznavalo se odakle je ko i kojoj nacionalnoj zajednici pripada narocito u mesovitim sredinama. U 19.-om i prvoj polovini 20.-og veka postojale su izrazite razlike u odevanju izmedju gradskog i seokog stanovnostva. Gradjanska odeca razvijala se pod turskoorjentalnim a kasnije pod evropskim uticajem. Seoska tradicionalna nosnja bila je neuporedivo bogatija i raznovrsnija. Mozemo je podeliti po zonama:\nNarodna nošnja centralnobalkanske zone — središnji, istočni i južni krajevi Srbije, kosovsko metohijska oblast i predeli Raške.\nNarodna nošnja panonske zone — rasprostire se u Banatu, Bačkoj, Sremu, Baranji, Slavoniji, Beloj Krajini i Bosanskoj Posavini u cijoj je populaciji znatan udeo srpskog stanovnistva.\nNarodna nošnja dinarske zone — zauzima veliki prostor počev na severu južno od Save, preko većeg dela Bosne, kontinentalne Dalmacije, Hercegovine, preteznog dela Crne Gore sve do planinskih litica koje nadvisuju uski pojas jadranskog primorja, zatim u srednjem i gornjem Podrinju i jugozapadnim oblastma Srbije.\nNarodna nošnja primorske zone — zauzima znatno umanjen prostor. Uski pojas jadranske obale od Bokokotorskog zaliva preko Pastrovica sve do reke Bojane na jugoistoku. Razvijao se u mediteranskim klimatskim i privrednim uslovima.\nSrpska ženska građanska nošnja sastojala se iz košulje od svilenog "srpskog platna", preko koje se oblačila dugačka haljina "fistan" sa dugim rukavima, preko haljine oblačilo se "libade" — otvoreni haljetak sa zvonom. Stavljao se dugački svilen pojas "bajader" koji je isticao eleganciju celokupne nošnje. Zimi se koristila bundica krojena u struku. Otmenom izgledu nošnje odgovaralo je oglavlje "fes" — uokviren pletenicama i okrugom "bares" sa prstenom po sredini.\nSrpska muška građanska nošnja — do tela su se nosile "čaksire" šireg nabranog tura i uskih nogavica a u Hecegovini i Crnoj Gori široke "šalvare", gaće koje dopiru do ispod kolena. Od haljetaka korišćeni su "anterija" sa dugačkim rukavima, "fermen" spreda otvoren i bez rukava. Praznični haljetak bila je "dolama" sa "cevken" rasečenim rukavima, a za zimu "čurak" u obliku dugačkog kaputa, postavljen krznom. U predelu pojasa opasivao se svileni "trabolos", u Bosni pojas crvene boje a i kožni pojas "silaj" sa pregradama za pribor za pušenje, oružje i drugo. / Suveniri Srbije


Narodna stranka širi mržnju pred popis (9. 02. 2011) | Kampanja SPC i vaskolikog srpstva pred popis u Crnoj Gori 2011. godine\nPočetak > Uncategorized\t> Narodna stranka širi mržnju pred popis (9. 02. 2011)\nNarodna stranka širi mržnju pred popis (9. 02. 2011)\nCRNOGORSKA VLAST NEGATIVNO REAGUJE SAMO KADA SRBI RAZGOVARAJU O NACIONALNIM CILjEVIMA\nRežimu mrsko sve što je srpsko\n~Crnogorskoj vlasti smeta i ako Srbi pođu na liturgiju kaže Guberinić\nCrnogorskom režimu smeta jedino kada se predstavnici Srba sastaju i razgovaraju o svojim nacionalnim ciljevima, dok na slična okupljanja Hrvata, Albanaca, Bošnjaka i drugih naroda uopšte ne reaguju, ocijenili su predstavnici partija koje u Crnoj Gori zastupaju interese srpskog naroda komentarišući tvrdnju poslanika Demokratske partije socijalista Miodraga Vukovića da sastanak predsjednika Srbije Borisa Tadića sa Srbima iz dijaspore predstavlja miješanje u unutrašnje stvari Crne Gore i pritisak na crnogorsku nezavisnost. Nova srpska demokratija saopštila je da predstavnici vlasti, posebno oni koji su sami sebe posljednjih godina promovisali u ekskluzivne zaštitnike crnogorskih nacionalnih interesa, čine sve da podignu političku temperaturu u Crnoj Gori. Ta temperatura se, kako je rekao portparol Nove Jovan Vučurović, podiže iz raznih razloga. Neko to čini, kako je objasnio, iz nemogućnosti da sakrije netrpeljivost prema srpskom narodu, a drugi kako bi skrenuli pažnju sa ekonomskog i socijalnog kolapsa koji tek počinje.\nNaravno, kao glavnu metu za izlive svoje netrpeljivosti ističu srpski narod i Srpsku pravoslavnu crkvu. Imate čitav niz budalaština koje se emituju iz režimskih i drugih antisrpskih krugova, u kojima se nešto pokušava podmetnuti i Srbima nalijepiti etiketa nekih sumnjivih osoba kaže Vučurović.\nOn je dodao da ne vidi zbog čega bi, na primjer, Miodrag Vuković bio toliko pogođen činjenicom da se u Beogradu održava skup Srba iz dijaspore i regiona.\nŠto to njega brine? Neka razmišlja o svojoj naciji i njenim interesima, a mi ćemo razmišljati o interesima svog naroda. Ne vidim da bilo kome od tih velikih Crnogoraca smeta što se sastaju i o svojim interesima razgovaraju Hrvati, Muslimani ili Bošnjaci, ali, eto, sporno je kada Srbi iz dijaspore i regiona razgovaraju o svojim nacionalnim ciljevima. Srpski narod je najbrojniji u regionu, sa bogatom kulturom i tradicijom, i svakako da imamo o čemu razgovarati i dobro je da se sastajemo poručio je funkcioner Nove.\nIz Narodne stranke saopšteno je da Vukovićeva tvrdnja da sastanak u Beogradu predstavlja miješanje Srbije u unutrašnje stvari Crne Gore nema veze sa stvarnošću.\nOčigledno je da režimu u Crnoj Gori smeta i ako Srbi pođu na liturgiju. Sabornost je dio bića nas koji se osjećamo kao Srbi, a u stvari smo tradicionalni Crnogorci, za razliku od onih koji svoje nacionalno ubjeđenje isključivo vezuju za materijalni interes kazao je portparol NS Slaviša Guberinić.\nI u Demokratskoj srpskoj stranci ocijenili su da aktuelnom režimu očigledno smetaju bilo kakva okupljanja i sastanci Srba.\nKad se sastanu Hrvati i pričaju o popisu, ili, pak, Albanci i Bošnjaci, onda im je to sve u redu, ali ako to rade predstavnici srpskog naroda, onda se vrši žestok politički pritisak. To je antisrpska histerija koja ima jedan jedini cilj: smanjiti na predstojećem popisu stanovništva broj Srba i onih koji govore srpskim jezikom u Crnoj Gori tvrdi portparol DSSa Matija Nikolić.\nPolitika mržnje i kompleksa\nPortparol Nove Jovan Vučurović rekao je da je politika DPSa i SDPa puna kompleksa, a da „to što oni znaju da će Srba na ovom popisu biti više nego na prošlom nije razlog da se prema našem narodu emituje sada već neskrivena mržnja“.\nSrpski narod i Srpska pravoslavna crkva stvarali su Crnu Goru i možda ta činjenica smeta onima koji istoriju izučavaju od trenutka kada je Milo Đukanović odlučio da profitira na crnogorstvu, promijenivši dotad dresove raznih bojaistakao je on.\nANDRIJA MANDIĆ U BEOGRADU RAZGOVARAO O POPISU SA LIDEROM DSS-a VOJISLAVOM KOŠTUNICOM (10. februar 2011) Predsjednik Srbije Boris Tadić pred popis primio u Beogradu lidere prosrpskih političkih stranaka iz Crne Gore (08. februar 2011)


УДАРНА ВЕСТ! АМЕРИКА ПРЕТИ: Повлачимо војску са Косова…\nUDARNA VEST! AMERIKA PRETI: Povlačimo vojsku sa Kosova…\nAko Priština hitno ne ukine taksu od 100 odsto na proizvode iz Srbije, Vašington će povući svoje vojne snage sa Kosova, rezime je dvodnevnih razgovora zvaničnika Saveta za nacionalnu bezbednost SAD sa predstavnicima privremenih prištinskih institucija i predstavnicima kosovske opozicije.\n„Ukoliko takse ne budu ukinute, usledice ozbiljne posledice. Osim zabrane izdavanja viza i ukidanja pomoći sektoru bezbednosti, neodustajanje od taksi i blokada dijaloga mogli bi navesti SAD da se povuku iz baze Bondstil“, rekao je za prištinski dnevnik GazetaBlic neimenovani diplomata.\nIsti izvor je rekao i da u Vašingtonu „„ostoje mišljenja da Kosovo postaje destruktivno, kao i da Srbija demonstrira više konstruktivnosti u vezi pravno obavezujuceg sporazuma, kojim bi se otkljucao zamrznuti konflikt“, navodi prištinski dnevnik.\nSAD imaju oko 650 vojnika na Kosovu u sastavu Kfora, uglavnom smeštenih u Bondstilu, najvećoj američkoj vojnoj bazi u Evropi, a izvor lista kaže da je Vašington zapretio da će ih povući ako Priština ne ukine nametnute takse na robu iz Srbije.\nZbog ignorisanja američkog zahteva da se suspenduje nametnuta taksa na srpsku robu, SAD su već počele da primenjuju određene sankcije, a među prvima je bila zabrana izdavanja američke vize premijeru privremenih prištinskih institucija Ramušu Haradinaju, koji je bio pozvan na ovogodišnji, tradicionalni Molitveni doručak u Vašingtonu.\nPrema navodima iz ambasade, gosti su došli u Prištinu kako bi pojačali poruku predsednika Donalda Trampa „da se iskoristi ovaj jedinstveni trenutak…“.\nIzneta je zabrinutost Bele kuće da dijalog treba da bude na pravom putu, i da „obe strane treba da prekinu provokativne akcije i da preduzmu konstruktivne korake da se vrate na pregovarački sto“, navodi se u saopštenju.\nI prištinski Klan Kosova donosi detalje poruka američkih predstavnika Tačiju, Haradinaju i ostalima — da je sada vreme da se pokrene situacija „kako bi se otvorio put za sporazum koji ima za cilj međusobno priznavanje Kosova i Srbije“.\nOpet kazem - predstava za naivne!! Pod jedan nijedan terorista sa KiM ne sme da pisne bez americkog miga ili idu u Hag. Ovo je i dalje mazanje ociju Srbima. Sada ce kao albanci da ukinu takse i vucicevi pregovori se nastavljaju - sto treba da se zavrsi `razgranicenjem` odnosno potpisom vucica ili nekoga iz marionetske vlade i OTIMANJEM Srpskog KiM. To se NE SME dozvoliti!\nKao oni ukinu takse, a ovi priznaju KiM. Tako je brate.\nKAO KADA BI SE DVE BUVE SVADJALE OKO TOGA CIJI JE PAS NA KOME ZIVE!\nMalo para za lobiranje Haradinaja prema SAD ili su nasli Britance da slusaju i budu neposlusna bagra...nastavak sledi.\nDV,taj list koristim isključivo kada idem u VC,u higijenske svrhe,i u nedostatku bilo čega drugoga,samo kad moram,a za čitanje NIKADA! Jednom sam video to smeće pre nekoliko godina i bilo mi je dosta,čak i previše! Inače urednik toga lista je srPijanski bratstvo-jedinstvenički gmaz,tipa Milojko Pantić! Na takav sajt nijedan normalan Srbin ne bi ni privirio!\nne mogu da ukinu takse, nisu takse problem, takse su izmislili šipci da skrenu kombinaciju levo,desno,malo vrdaju dupetom da dobiju na vremenu.Problem je sud za ratne zločine + opšte neprijateljsko raspoloženje na zapadu protiv šiptarske mafije.Došlo je vreme da im zavrnu šiju, previše su se šiptari nafatirali para i previše su se osilili:) TO je glavni problem ekipe sa kosova, isto kao i demokraskog mila, vreme je da se ovce ŠIŠAJU:)naraslo runo...Ko sa djavolom tikve sadi o glavu mu se lupaju,a ovim papanima sa kosova će se ŽESTOKO olupati o glavu, odmazda protiv njih će biti surova..Izgleda da je pametnije ratovati sa amerikancima UVEKm nego praviti neki biznis,kad skupite dovoljno love iz "prijateljskih" kombinacija sa njima oni dodju da očiste novčanik i poskidaju glave nezgodnim "partnerima" u poslu:)TO je ono što sada čeka šiptarsku mafiju..\nMilorad2,neprijateljsko raspoloženje na zapadu protiv šiptarske mafije,kažeš? Aman čoveče,preko 100 milijardi dolara godišnje zapad dobija od droge,koja se transportuje preko Bondstila,a šlihtari je distribuiraju po ulicama i tamo gde treba,i sad će oni,zapad,da se odrekne toga novca? Nema šanse!\nAmeri lazu i mazu, a Vucko uci od njih.\nUKIDANJE TAKSI, PRIMENA DO SAD POTPISANIH UGOVORA A POGOTOVO DOSLEDNA PRIMENA REZOLUCIJE UN-a 1244 PA TEK ONDA MOGUCNOST NEKAKVIH PREGOVORA... SVE OSTALO JE IZDAJA SRPSKIH NACIONALNIH INTERESA I ZA KRSENJE VAZECEG USTAVA REPUBLIKE SRBIJE MORACE DA SE KRIVICNO ODGOVARA... PRE ILI KASNIJE... ZABAVICE SE AMERIKA USKORO SVOJIM JADOM A ONDA CE DOCI NASIH 5 MINUTA... NICIJA NIJE DO ZORE GORELA...


John Deere Manure Sensing – precizna aplikacija osoke - Agro saveti\nNaslovna Mehanizacija John Deere Manure Sensing – precizna aplikacija osoke\nJohn Deere Manure Sensing – precizna aplikacija osoke\nSa John Deere Manure Sensing kontrolnim sistemom aplikacije, osoka može da se primeni precizno, bazirano na željenom protoku nutrijenata i ograničenom protoku izraženom u kg/ha. Pored toga, možete da koristite aplikacionu mapu prikladnu za vašu lokaciju.\nSa preko 4000 merenja u sekundi, naš HarvestLab senzor, testiran u polju, automatski meri i kontroliše količinu upotrebljenih sastojaka. Na ovaj način, efikasnost i kvalitet žetve je optimiziran. Istovremeno redukuju se troškovi za mineralna đubriva nastalih kasnije tokom sezone.\nJohn Deere Manure Sensing sistemom se komanduje intuitivno preko GreenStar 2630 monitora. Tokom korišćenja, beskontaktni infra-crveni senzor poredi trenutne nivoe sastojaka sa željenim ciljanim nivoima. Automatski i precizno kontroliše apliciranje dok se koristi sposobnostima John Deere traktora koji nude automatsku kontrolu brzine kretanja. Za starije generacije traktora, podešavanje brzine se obavlja ručno.\nSnimanje svakog đubriva pomoću tečne osoke i količine nutrijenata koji se upotrebe je krucijalno, kako za vršioce usluga, tako i za vlasnike farmi. GS3 2630 monitor beleži do 4 različite komponente koje takođe mogu biti prikazane u operativnom centru. Dokumentacija upotrebljenih organskih nutrijenata na određenu parcelu je osnova za dalju analizu. Može da se koristi za kreiranje preporučnih kartica radi kompenzacije za nedostacima nutrijenata tokom sledeće operacije đubrenja.\nPROČITAJTE I... Povoljne akcije za nabavku mehanizacije\nIzvor: John Deere\nPrethodni tekstKrave porodice Kompalić iz Deronja\nSledeći tekstSejalice – kreću u tajnu akciju


Zasijao novi semafor u Sportskom centru "Dubočica" - Dnevnik Juga\nсреда , мај 22 2019\nPočetna / GRADOVI / Leskovac / Zasijao novi semafor u Sportskom centru „Dubočica“\nZasijao novi semafor u Sportskom centru „Dubočica“\nSrdjan Stamenkovic 13/11/2018\tLeskovac, SPORT Ostavi komentar\nProtekli sportski vikend doneo je i jedan novitet ljubiteljima sporta u Leskovcu.\nLjubitelji košarke su u petak na utakmici Zdravlje – Kolubara mogli da prate rezultat i najvažnije podatke na novom semaforu. Semafor je nabavljen za potrebe Balkanijade u odbojci, ali je iz tehničkih razloga i potrebe da se pronađe adekvatna pozicija koja zadovoljava tehničke uslove, njegovo postavljanje i puna primena čekala do novembra.\nNovi semafor zadovoljava standarde za odigravanje utakmica ABA lige u košarci, SEHA rukometne lige ali i za organizaciju značajnih događaja u odbojkaškom sportu.\nSportski centar Dubočica je moderan semafor nabavio uz podršku Grada Leskovca, a koštao je 708.000 dinara (sa PDV-om).\nTagovisemafor sportski centar\nPrethodni Novi pogon kompanije Jeanci zaposliće 350 novih radnika\nSledeći Leskovac dobija novi tržni centar na proleće\nU Svečanoj sali grada Leskovca organizovan je prijem za učenike i studente koji su ostvarili …\nNačelnik Cvetanović: Cilj gradnje u naselju Dubočica nije ugrožavanje života njenih žitelja


Vlada usvojila novi Zakon o vatrogastvu\nProjekt unapređenja studijskih programa\nAdvent u Zagreb – Policija ne vidi nikakvih sigurnosnih problema\nKad planiramo osiguranje, radimo sigurnosnu prosudbu, gledamo što se događalo prethodnih godina. Ukoliko znamo da će događati nešto novo, reagiramo odmah na tu pojavu već pri planiranju, kasnije nadopunom plana, ili jednostavno putem zapovijedi operativcima na terenu, ističu u PU zagrebačkoj\nHrvatsko društvo migrantsku krizu ne percipira ni pozitivno ni negativno\nParkirati se daleko od bankomata ili u blizini, ali nepropisno?\nProblemi nastaju iz jednostavne činjenice da se bankomati i novčarske institucije nalaze na pješačkim površinama i to na pravcima s najvećim pješačkim prometom. Takav smještaj je sasvim logičan budući da je bankama i ostalim novčarskim institucijama u cilju da budu što uočljivije i pristupačnije pojedincima\nPorast broja napada na bankomate međunarodna je pojava\nPravna praksa je napad na bankomate kaznenopravno odradila u smjeru kaznenog djela teške krađe (za koje je pokušaj kažnjiv) s kaznom zatvora koja se za počinitelje u praksi kreće od godine zatvora na više\nBoran Lončarić, osnivač i predsjednik uprave tvrtke GDi\nDanijel Jerković, voditelj Bosch sigurnosnih sistema za Hrvatsku, Sloveniju i BiH\nAlberto Pastorello, EL.MO. Spa\nThomas Tomsich, Zarja elektronika\nSigurnosna pozadina kongresa Europske pučke stranke u Zagrebu\nPrimopredaja 17 vozila hrvatske proizvodnje namijenjenih zaštiti vanjske granice\nOdržana konferencija Izazovi u zaštiti industrije i infrastrukture\nTreća međunarodna konferencija “Sigurnost povijesnih gradova”\nSafe&Vault i Kamir Alarm Systems - rješenje za zaštitu bankomata\nU Zagrebu održan zajednički obrambeni Forum SAD-a i Hrvatske\nTehnička radionica Uniplusa i 2N-a\nBudućnost hrvatske obrambene industrije i nove tehnologije\nSicurezza - vodeći talijanski sajam sigurnosti\nAlarm automatika domaćin jedinstvene svjetske izložbe na kotačima\nZakon o kibernetičkoj sigurnosti i Zakon o kritičnoj infrastrukturi\nPrezentacija protudronske tehnologije\nHikvisionovo rješenje za maloprodajne trgovce\nPredstavljen INTEVIO, PA VA sistem tvrtke Honeywell\nTehnološki iskorak tvrtke Cambium Networks u industriji videonadzora\nLynxs - jedinstveni trening kamp u ovom dijelu Europe


SMEŠTAJ U HOTELU SA 5 ZVEZDICA SAMO 40 EVRA: Odmor u Srbiji nikad jeftiniji, saznajte kako se kreću cene : Nadlanu.com\nSMEŠTAJ U HOTELU SA 5 ZVEZDICA SAMO 40 EVRA: Odmor u Srbiji nikad jeftiniji, saznajte kako se kreću cene\nObjavljeno 16. avg 2021. / 13:00:59\nIz turističkih organizacija navode da je ponuda na planinama odlična i da u našoj zemlji svako može da nađe smeštaj koji mu odgovara i cenom i sadržajima.\nDomaći turizam u potpunosti je odgovorio na sve izazove koje je donela zdravstvena kriza i rezultati će se tek videti u budućnosti. Kada je reč o poseti planinama posebno, jer je većina turista od početka pandemije birala najčešće takva mesta zbog mogućnosti izolacije i bezbednog odmora van gradova, kaže Vladimir Živanović, direktor Turističke organizacije Zlatibor.\nUpitan kako komentariše to da i dalje mnogi smatraju da je odmor u Srbiji skup za prosečan budžet i da su vlasnici smeštaja preterali sa cenama, odgovara da se ne slaže.\n- Od 30.000 ležajeva samo na Zlatiboru, mislim da svako može da nađe nešto što mu odgovara - i smeštaj i sadržaje, a da napomenem da je većina dešavanja besplatna. Mislim na troškove raznih manifestacija koje se organizuju kod nas i koje svi gosti mogu da posete - navodi Živanović.\nIako je ove godine značajan broj turista ipak otišao u inostranstvo to se, dodaje, makar na ovoj destinaciji nije osetilo. Kapaciteti su popunjeni mada planina ne može da zameni more i na svim domaćim planinama i drugim mestima znaju to, te se nižim cenama nije moglo boriti za goste.\n- Ko voli more on ide tamo sigurno, jedino na šta smo mogli da računamo i ove godine i u budućnosti, to je da smo uspeli da zainteresujemo domaće turiste da uz dve nedelje mora planiraju i boravak na planinama i banjama - kaže Živanović.\nU planinskim centrima navode da su vrlo zadovoljni stimulacijama koje su dobili od države, pre svega vaučere, sa kojima su uspeli da privuku veći broj gostiju.\nNa Zlatiboru je do sada boravio isti broj turista kao prošle godine, a podaci su slični i onima iz 2019. kada smo imali rekordne rezultate u turizmu.\nU nacionalnoj organizaciji turističkih agencija "Juta" slažu se da odmor u Srbiji nije skup i da je na našem tržištu u ovom trenutku moguće pronaći sadržaje i smeštaj za svačiji džep. Može se razgovarati o tome kako da se unapredi usluga, ali u Srbiji je ove godine bilo moguće odmarati u najboljim hotelima po prihvatljivijim cenama.\n- Imate primere hotela sa pet zvezdica, možda i najbolji u zemlji u kome sada može da se odmara za 40 evra po osobi, što je odlična cena u odnosu na kvalitet koji gost dobija, ali i onih u kojima je noć oko 150 evra. Sa druge strane ima mnogo privatnog smeštaja, čak i malih hotela u kojima možete rezervisati noćenje sa doručkom za oko 2.500 dinara. Sve zavisi i od ponude i potražnje, naravno da su cene malo više u najposećenijim mestima - napominje Aleksandar Seničić.\nPodseća da je gostiju u Srbiji ove sezone manje, pre svega to pokazuju i podaci da je prošle godine podeljeno 250.000 vaučera, a ove 150.000. Razlog je svakako i to što su ove sezone mnogi otišli na more, čim su se stvorili uslovi za to.\n- Mislim da domaći turizam možda i nije odgovorio na sve izazove. Kao da mnogi nisu računali da će građani putovati u inostranstvo, pa ni cenovnu politiku nisu prilagodili tome. Nisu uzeli u obzir otvaranje Evrope iako ni EU nije ponudila ono na šta smo navikli. Najveći broj putnika je uzela Crna Gora i Albanija, destinacije za koje nisu bili potrebni posebni uslovi, a blizu su - ukazuje Seničić.\nIako statistički podaci još nisu kompletirani za ovu sezonu, za sada se zna da je oko 600.000 putnika bilo u inostranstvu na odmoru, što je i dalje oko 50 odsto onog broja koji smo zabeležili ranijih godina.\nSeničić navodi da je ove godine oko 30 procenata građana ostalo kod kuće, iz različitih razloga nisu putovali nigde i pitanje je gde su oni do sada odmarali.\n- Da bi politika cena bila kako treba i da ne bi bilo komentara kako je u Srbiji odmor skup u odnosu na druge destinacije, ključno je da se sezona produži. Odnosno da imamo aktivnosti cele kalendarske godine, a ne samo tokom nekoliko letnjih meseci. Primer su planine koje imaju sadržaje i dužu sezonu i one će uvek profitirati, ali je problem sa manjim mestima koja se gase čim prođe leto. Banje to takođe koriste zbog čega su one apsolutni hit među domaćim turistima - objašnjava Aleksandar Seničić.\nAleksandar Seničićdomaći turistidomaći turizamjutakoronavirusKovid-19odmorodmor na planiniodmor u srbijiplaninaplanineturistička organizacijaturistička organizacija zlatiborvladimir živanovićzlatibor


Simo Krunić otvorio dušu: Svi žele da igraju u Beogradu! - SPORTSKI ŽURNAL\nUŽIVO: Spartak - Partizan 0:0 (65. minut)\nSimo Krunić otvorio dušu: Svi žele da igraju u Beogradu!\nPripreme za prolećni deo sezone su u Surdulici počeli i fudbaleri Radnika. Primetno je da je broj igrača značajno manji nego na kraju jesenjeg dela sezone, ali se u klubu nadaju da će do polaska u Staru Pazovu pojačati konkurenciju\nSimo Krunić, trener Radnika, rekao je igračima da ubuduće neće tolerisati propuste u radu na treninzima i da stare zasluge za nastavak sezone ne važe.\nPrimetio je šef struke da su igrači došli dobro raspoloženi, međutim, imao je zamerki na ponašanje pojedinaca u jesenjem delu sezone.\n– Sve će se videti na pripremama. Neki igrači moraju da promene odnos, da uđu sa zdravim duhom i pozitivnom energijom. Drago mi je da su igrači došli raspoloženi, mada nam je dosta njih i otišlo. Ništa još ne znamo što se tiče igračkog kadra, a sigurno će biti još odlazaka. Direktor i ja moramo da radimo na dovođenju novajlija.\nZna i trener ekipe iz Surdulice da će ovo biti težak prelazni rok za Radnik.\n– Moramo ozbiljno da shvatimo ovaj prelazni rok, međutim nismo baš u najboljoj poziciji kada je u pitanju dolazak igrača. Svi žele da igraju u Beogradu i to je naš nedostatak. Nadam se da ćemo uspeti da nadoknadimo odlazak ovih igrača i da ćemo sa jednom dobrom ekipom startovati u prolećnom delu prvenstva – zaključio je Krunić.\nPrvi deo priprema fudbaleri Radnika odradiće u Surdulici, a onda će se preseliti u Staru Pazovu.\n– Imali smo u planu Ohrid ili Antaliju, ali smo dobili garanciju da ćemo u Kući fudbala trenirati na prirodnoj podlozi. Putujemo u Staru Pazovu 27. januara nadam se da tamo neće biti puno ekipa i da ćemo moći lepo da radimo. Uklapamo još termine za prijateljske utakmice. Igraćemo protiv Bačke i još nekim ekipama iz Prve lige. U planu je pet utakmica – rekao je Simo Krunić.\nss · 12 januar, 2018 14:28\nPa dovodite mlade igrače iz srpske lige, ima kvalitetnih, treba im dati šansu, sigurno nećete ispasti, možete samo da dobijete.


Stefanović iz Dubaija: Radimo na tome da Kosovo u utorak ne dobije glasove - Sputnjik Srbija\n16:15 18.11.2018 Preuzmite kraći link\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da je sam početak sednice Generalne skupštine obeležilo neprincipijelno ponašanje Generalnog sekretarijata Interpola.\n„I pored protivljenja većeg broja država-članica i naravno Republike Srbije da se pitanje prijema takozvanog ’Kosova‘ uopšte nađe na dnevnom redu, doneta je odluka da ova tačka ostane i da se o njoj glasa“, rekao je Stefanović, koji predvodi našu delegaciju u Dubaiju, saopštio je MUP.\nStefanović je nakon početka zasedanja Generalne skupštine Interpola poručio da će Srbija nastaviti da se bori do samog glasanja u utorak, kako bi pokazala da prijem takozvanog „Kosova“ u Interpol predstavlja politizaciju ove policijske organizacije, što je, kako je naglasio, štetno ne samo za međunarodno pravo već i za sve buduće policijske operacije.\n„Nažalost, iako smo više puta upozoravali da je time ugroženo međunarodno pravo, ovakva odluka pokazuje da Korelova rezolucija koju je usvojila Generalna skupština prethodne godine u Pekingu ostaje samo mrtvo slovo na papiru“, naglasio je Stefanović, saopštio je MUP.\nMinistar je istakao da su Generalni sekretarijat i jedan deo članica Interpola odlučili da njihovo stanovište bude iznad međunarodnog prava i iznad odluka koje je donela i sama Generalna skupština, preneo je Tanjug.\n„Republika Srbija nastavlja da, zajedno sa svojim partnerima, lobira i da radi na tome da odluka o eventualnom prijemu tzv. ’Kosova‘ ne prođe na samom glasanju u utorak. Ne predajemo se i borićemo se svim silama do kraja. Nadam se da ćemo, zajedno sa zemljama koje pomažu Srbiji, uspeti da pokažemo da glasanje za prijem takozvanog ’Kosova‘ u Interpol predstavlja potpunu politizaciju ove policijske organizacije, što je potpuno štetno, ne samo za međunarodno pravo već i za sve buduće policijske operacije“, naglasio je ministar Stefanović.\nInterpol, Nebojša Stefanović


Mere - Pretraživanje članaka | Agroklub.rs\nAgroklub \_ "Mere" - pretraživanje članaka\nJelena Sajić je dodala fotografiju na KLUB pre 21 minut\nELTING d.o.o. je dodao oglas pre 1 sat\nSelma Mujić je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 11 sati\nIvana Brankovic je dodao oglas pre 23 sata\nmbnbgd30 je dodao oglas pre 23 sata\nNikola Vlajkov je dodao oglas pre 23 sata\nPretraživanje - Mere - stranica 95 / 104\n"Mere" - pretraživanje članaka\nKljučne reči: Mere\nPSS Zrenjanin 60 godina - uvek pred novim izazovima Poljoprivredna stručna služba Zrenjanin proslavila je 60. rođendan. Tokom šest decenija postojanja bila je rasadnik vrhunskih stručnjaka i plodno tlo za usavršavanje i napredak mladih kadrova. U jedno...\nSrednji Banat Zbog besparice redukovana prihrana pšenice Prihrana ozimih strnih žita ove godine u srednjem Banatu počela je neočekivano rano. Ratari su ovom poslu pribegli još u januaru, da bi ga nastavili i ovog meseca. Proizvođači kao osnovni razlog zbog...\nKrtica Kako biološkim metodama oterati krticu? Svake godine primećujemo izrovane gomile na površini zemljišta. Te gomile su znak da imamo malog gosta, krticu Talpa europaea, u našim baštama, voćnjacima, cvetnjacima i travnjacima. Najčešće je sreće...\nBolest pčela Evropska medonosna pčela glavni prenosilac bolesti Bolest koja desetkuje pčele u svetu potiče iz Evrope, a za njeno širenje odgovorni su ljudi, zaključili su britanski i američki istraživači, a prenosi Euractiv. Istraživanje je pokazalo da je širenje...\nPtice zimovalice U Srbiji zimuje oko 200.000 ptica vodenih staništa U Srbiji ove zime prema podacima Društva za zaštitu i proučavanje ptica borave retke vrste ptica, među kojima su mali labud i crni orao, izjavio je predstavnik Lige za ornitološku akciju Zoran Karić....\nIsplativa organska namirnica Organski krompir - zaštitni znak biofarme Šoškić Biofarma Šokšić je gazdinstvo koje se nalazi u selu Taraš, a zaštitni znak farme je krompir na koji su veoma ponosni, jer je postao proizvod koji potrošači prepoznaju po ukusu i kvalitetu i vrlo rado...\nIPARD Napravljen ozbiljan korak ka sprovođenju IPARD-a "Srbija je napravila ozbiljan korak ka sprovođenju IPARD programa, a očekuje se da će proces akreditacije potrebnih državnih institucija biti uspešno okončan u prvoj polovini 2016. godine", izjavila j...\nPčelarstvo i nove tehnologije IT pomaže pčelarima! Međunarodni skup "IT za novu poljoprivrednu ekonomiju", koji je danas okupio 200 najeminentnijih naučnika, predstavnika vlasti, IT industrije, velikih poljoprivrednih proizvođača i inovativnih malih i...\nŠtetni insekti Popci - kakve štete prave i kako ih sprečiti? Popci ili šturci, često se nazivaju i cvrčcima. Redovni su stanovnici naših bašta i voćnjaka gde prave štete. Obično se misli da su to bezopasni insekti koji svojom pesmom ulepšavaju letnje večeri. Me...\nMinistarstvo poljoprivrede Izrađen nacrt Zakona u oblasti klimatskih promena Ministarka poljoprivrede i zaštite životne sredine Snežana Bogosavljević Bošković u uvodnom obraćanju na trećoj sednici Nacionalnog saveta za klimatske promene izjavila je da je izrađen nacrt Zakona o...\nPlastenička proizvodnja Gajenje povrća u plastenicima profitabilnije Iako je zimi zatišje u poljoprivrednim radovima na otvorenom, posla itekako ima u zaštićenim prostorima, a najviše u plastenicima i staklenicima gde se proizvodnja određene kulture može obavljati bez...\nBranislav Bogaroški Smanjenje subvencija - propast poljoprivrede Vojvodine Pokrajinski sekretar za poljoprivredu Branislav Bogaroški oštro je danas kritikovao Vladu Srbije zbog smanjenja subvencija poljoprivrednicima i ocenio da će to dovesti do potpune propasti domaće ratar...\nUredba o podsticajima Uredba "steže" ratare kao svilen gajtan Jedan od najuticajnijih svetskih intelektualaca, američki lingvista Noam Čomski verovatno je široj javnosti napoznatiji po teoriji "Deset strategija manipulacije ljudima". Od tih deset tačaka na visok...\nKWS Srbija Stabilnost prinosa KWS hibrida Iako se danas proizvođačima na raspolaganju nalaze najsavremenija sredstva za zaštitu, mineralna đubriva i veliki broj savremenih hibrida kukuruza koji su selekcionisani tako da imaju potencijal da da...\nSetva krompira Naklijavanjem krompira do dobrog roda U proizvodnji krompira velika pažnja se poklanja pripremi semenskih krtola. Ta priprema počinje u trenutku vađenja krompira i nastavlja se tokom perioda skladištenja koje zahteva specifične uslove. Ra...\nBolest rasada Kako sprečiti poleganje rasada? Gljivice iz roda Pythium mogu da nanesu ogromne štete u rasadničarskoj proizvodnji i dovedu u pitanje ekonomsku dobit. Raširene su svuda po svetu. Stalni su stanovnik zemljišta i ima ih preko 100 vrst...\nZasadi voća Kako produžiti fazu mirovanja kod voća? Voćari u Sremu, barem oni koju su uradili sve pomotehničke mere na vreme, ne treba da brinu zbog trenutnih vremenskih uslova. Ako je voćnjak nađubren u skladu sa agohemijskom analizom zemljišta, prime...\nZimska rezidba Značaj zimske rezidbe Zimska rezidba naziva se još i osnovna rezidba. Ova mera izvodi se u periodu zimskog mirovanja, od novembra do marta meseca. Rezidbu koštičavih voćnih vrsta potrebno je sprovesti krajem februara i mar...\nSvetsko tržište uljarica Mahunarke preuzimaju udeo u stočnoj hrani Grašak i pasulj preuzimaju sve veći udeo u stočnoj hrani Evropske unije. To znači da su mere ozelenjavanja uzele svoj danak, a agronomske koristi od mahunarki sve više rastu. Niska cena leguminoza, ta...\nStranica 95 od 104. Rezultati 1881 - 1900 od 2063.


Kako je Berlinski zid postao prilika za unosnu zaradu - Izazov\nRadio-televizija Srbije 10. novembra 2019. 10:46\n„Berlinski zid nije pao, on je podignut“ insistira Hans Martin Flajšer u razgovoru sa novinarkom Gardijana. To dokazuju i snimci načinjeni kamerom 12. novemba 1989. godine, tri dana pošto je prvi put probijena istočnonemačka granica. Ovi snimci pokazuju kako su prvi betonski blokovi koji su opkoljavali Zapadni Berlin 28 godina, uklonjeni tokom noći, praćeni aplauzom okupljenog sveta i blještanjem bliceva foto-aparata.\nVide se varnice kako lete oko radnika sa šlemom koji brusilicom seče armaturu kako bi odvojio dva bloka na kojima je sa zapadnoberlinske strane bio naslikan grafit na kome su ukršteni srp i čekić i kukasti krst. Ovaj grafit je trebalo da podseća na sporazum o nenapadanju koji su sklopili Staljin i Hitler 1939. godine, a koji je bio jedan od uzroka Drugog svetskog rata i podele Evrope koja je nastala po njegovom završetku, pa i samog Berlinskog zida.\nKao rasklimatani zub, blok na kraju popušta pod pritiskom pre nego što ga kran kao trofej podiže iznad glava oduševljene gomile okupljene na Potsdamer placu.\n„Komunističke vlasti Istočne Nemačke (koje su ostale na vlasti do marta 1990. godine) su izrežirale ovu predstavu. Uveren sam u to“, naglašava Flajšer koji je u međuvremenu postao istoričar amater i vrlo studiozno proučio dešavanja iz novembra 1989. godine.\nPrvi znak da su vlasti bile ozbiljne u pogledu rušenja Zida, nasuprot široko rasprostranjenim strahovanjima u to vreme, bilo je probijanje ovog prvog otvora u Berlinskom zidu. Bilo je jasno da će ovaj snimak obići svet. S obzirom na to da su istočnonemačke vlasti uporno predstavljale Berlinski zid kao branu fašizmu – „za njih nije postojao bolji simbol od kukastog krsta koji će prvo da izvade iz zida“, ubeđen je Flajšer.\nIšaran rupama od bajoneta pograničnih čuvara, skuplja prašinu u ovom skladištu, a ne u nekom muzeju kao što bi se možda očekivalo. Flajšera, koji je tada studirao poslovnu administraciju, privukao je značaj istorijskog trenutka, ali i preduzetnički duh, da kupi ove delove Berlinskog zida te 1990. godine.\n„Nisam mogao da ih prodam zbog kukastog krsta. Da je bio grafit Miki Mausa, bila bi sasvim druga priča. Bilo bi manje komplikovano i manje kontroverzno“, smatra Flajšer.\nInače, više od 426 delova Berlinskog zida nalazi se u preko 50 zemalja širom sveta, ponajviše u Evropi i Severnoj Americi.\nInteresovanje za Zid je uskoro počelo da slabi, posebno kada je izbio rat u Jugoslaviji i bacio u senku euforiju koja se širila Evropom zbog pada komunističkih režima od Poljske do Bugarske. Tako su betonski blokovi dospeli u skladište.\n„Mislio sam da bi bilo pametno da sačekam desetu godišnjicu i dopustim da se slegne istorijska priča pre no što ponovo okušam sreću“, navodi Flajšer. Kao promišljen poslovan čovek, uspeo je da se odupre i izazovu da razbije svoje artefakte na hiljade sitnijih komada, koji se i dan danas mogu kupiti u berlinskim suvenirnicama ili preko interneta, često i uz potvrdu o autentičnosti, po ceni od 50 evra po komadu. „Od početka sam bio odlučan da ovi čvrsti svedoci istorije koji su prvi izvađeni iz Berlinskog zida, moraju da ostanu netaknuti i da ostanu zajedno“, insistira Flajšer.\nPošto je na kraju odustao od prodaje ovih dragocenih ostataka prošlosti, kod Flajšera se probudilo veliko interesovanje za istoriju. Uspeo je da napravi iznenađujuće vernu repliku u prirodnoj veličini od stiropora, sada već izgubljenog bloka na kome je bio grafit sa srpom i čekićem i proneo ga na krovu svog automobila kroz više od 20 zemalja. U svom foto-projektu slikao ga je ispred Ajfelove kule, zatim kako izaziva osmehe u delovima Ukrajine razorene ratom, pa i pored spomenika „Maloj sireni“ u Kopenhagenu. Poruka ovog samoproklamovanog „Zidnog aktiviste“(„Maueraktivist") je da „Ljudski postupci mogu sve da promene“, aludirajući na mirnu narodnu revoluciju iz 1989. godine.\nJoš uvek nije odustao od pokušaja da negde ponovo postavi autentične delove zida što je moguće bliže mestu na kojem su prvobitno stajali, pošto ima vrlo precizne koordinate. Tu se sada nalaze uobičajene poslovne zgrade od betona i stakla karakteristične za novogradnju koja je u protekle tri decenije cvetala duž linije nekadašnjeg Zida. Vlasnik zgrade španske građevinske firme sa sedištem u Luksemburgu nije odgovorio na njegove pozive da se sastanu i diskutuju o mogućnosti da se ti delovi nekako izlože kao važni simboli evropske podeljenosti.\n„Tada sam pomislio kako sam imao sreće što sam Zapadni Nemac i što sam se našao sa ‘prave’ strane granice, dok su ovi ljudi na komunističkom istoku patili, i na neki način bili kažnjavani za zločine koje je počinila nacistička Nemačka, tokom decenija podela i zarobljeništva. Sada su konačno bili slobodni“,kaže Flajšer na kraju razgovora.


Bomba u Istanbulu ranila 15 ljudi\nTema: Bomba u Istanbulu ranila 15 ljudi\n08.06.2010., 16:44 #1\nIstanbul -- U bombaškom napadu na jedno policijsko vozilo u Istanbulu je ranjeno petnaest osoba, prenela je turska agencija Anatolija.\nBomba postavljena na ulici, ispred bolnice u naselju Kičikčekmedže na periferiji na zapadnoj obali grada, eksplodiala je kada je prolazilo vozilo policije.\nMeđu ranjenima ima i policajaca i prolaznika. Do sada niko nije preuzeo odgovornost za taj napad.\nDanas se u Istanbulu održava konferencija o regionalnoj bezbednosti, te u tom gradu borave premijer Rusije Vladimir Putin, šefovi država Irana, Sirije, Avganistana i predsednik Palestinske uprave.\n08.06.2010., 16:49 #2\nRe: Bomba u Istanbulu ranila 15 ljudi\nЛогично је да су Израелци!\nИли можда ови избосне вежбају на својима?\n08.06.2010., 16:50 #3\nKurdi ili Mosad.\n08.06.2010., 16:53 #4\n"Ukoliko budu uvaženi međusobni interesi, u budućnost će biti moguće gledati sa optimizmom", rekao je ruski premijer.\nPutin je rekao da Ahmadinedžad "dobro zna" da se završava rad na izgradnji atomske centrale u Bušeru i da će u avgustu ona biti puštena u rad.\nNa plenarnom zasedanju Konferencije o jačanju saradnje i mera poverenja u Aziji ruski premijer je, govoreći posle Ahmadinedžada, rekao da je iranski nuklearni problem potrebno reši "nesumnjivo putem konstruktivnih pregovora uz uključivanje svih zainteresovanih strana i poštovanje interesa svakog od učesnika u pregovorima".\nAhmadinedžad je, kako prenosi ruska državna agencija, rekao da Rusiju i Iran činjenica da su susedi obavezuje na saradnju i razvoj prijateljskih veza.\n"Zalažemo se za širenje te saradnje, ali želeo bih da pozovem ruske političare da iskažu oprez i ne nađu se na strani neprijatelja Irana", rekao je iranski predsednik.\n"Izbor je na njima, ruskim političarima", dodao je Ahmadinedžad.\nTokom konferencije za novinare u Istanbulu predsednik Irana je upozorio da će uvođenje novih sankcija Iranu biti "velika greška" i najavio da će u slučaju njihovog uvođenja Iran prekinuti razmatranje teme svog nuklearnog programa.\nAhmadinedžad je pozvao zapadne zemlje da prihvate iransko-tursko-brazilsku shemu razmene nuklearnog goriva i dodao da je ta trilateralna inicijativa "poslednja mogućnost" za regulisanje iranskog nuklearnog programa.\n08.06.2010., 16:54 #5\nAhmed & Nedžad


Vozila sam bicikl u zemlji Kim Džong Una. 🙂\nMnogo toga je bolje od onoga što sam zamišljala, ali mnoge stvari su gore od onoga što sam mogla i da naslutim. Nemoguće je to jednostavno izneti u nekoliko rečenica, jer je sve u Koreji veoma složeno i neophodno je imati širu sliku da bi se koliko-toliko razumelo šta se tamo dešava.\nU narednih mesec ili i duže, radiću na knjizi u kojoj ću pokušati da što bolje i uverljivije prenesem sve ono što sam videla, doživela i čula od tamošnjih vodiča. Knjiga će biti mnogo obimnija nego što sam prvobitno zamislila, sa više teksta i duplo više fotografija. Objašnjenje o tome kako je naručiti nalazi se u drugom delu ovog bloga.\n(Fotografija je snimljena na ulazu u primorski gradić Vonsan, na jugoistočnoj obali Koreje.)\nFotografisanje ispred spomenika Kim Il Sunga i Kim Džong Ila, njihovih mozaika i fotogarfija, dopušteno je ukoliko oba portreta ili spomenika vođama usnimite u celosti. Ne smete da isečete njihove figure, da ih zaklonite svojim telom ili da ih slikate iz neodgovarajućeg ugla – sa strane, iskosa i sl. Ne morate biti mrtvi ozbiljni i u stavu mirno, ali ne možete da sedite ili ležite, da skačete, pravite grimase… Ukoliko vam se omakne takva fotografija, vodič će vas zamoliti da je izbrišete. Ako je zadržite i desi se da vam pregledaju foto-materijal na granici, granična policija će je izbrisati. Korejci kažu da je reč o poštovanju, i bezuslovno traže da ga i vi pokažete.\nU praksi, barem u slučaju moje grupe i naših vodiča, nisu nas kontrolisali. Razvili smo odnos poverenja i poštovanja, pa su samo u par navrata, tokom cele ture, morali da nas zamole da nešto ne fotografišemo ili izbrišemo. Na granici nam niko ništa nije pregledao. Vodič iz agencije koja organizuje turu kaže da je to već duže vremena tako – mnogo opuštenije nego što se i pretpostavlja.\nObjašnjenje za naručivanje knjige o Koreji:\nKnjiga izlazi u septembru. Biće u formi ilustrovane monografije, sa fotografijama u punom koloru.\nZbog troškova samog puta a pre svega cene štampanja takve monografije, pribegavam pred-pretplati i pretplati.\nPred-pretplata je trajala od marta do mog odlaska u Koreju i cena je tada bila najpovoljnija: iznosila je 13 evra ili 1500 rsd.\nOd mog povrataka pa do objavljivanja knjige trajaće pretplatni period – oko tri meseca. Tokom tog vremena cena knjige iznosi 14 evra ili 1650 rsd.\nOd septembra, važiće prodajna cena knjige – 15 evra, ili koliko bude iznosila dinarska protivvrednost.\nProcedura naručivanja je sledeća:\nJavite mi se porukom ovde ili na mejl ciklonomad@gmail.com, pošaljete svoje podatke (adresu i telefon), a ja vam pošaljem uputstvo za uplatu sa pozivom na broj.\nDinarske uplate se vrše na moj dinarski račun, koji dobijete od mene.\nDevizne uplate se vrše na moj PayPal nalog ili preko IBAN-a, koje vam takođe šaljem u poruci.\nPo izlasku iz štampe u septembru, počinje slanje knjige svima koji žele da im bude poslata.\nU Srbiji, slanje će ići post expressom, što znači da se poštarina plaća prilikom preuzimanja.\nZa inostranstvo, cena slanja mora se uplatiti unapred, a uglavnom iznosi 8 evra (za Australiju i Ameriku je malo viša).\nKnjige će moći da se preuzmu i na nekoj od tribina u Srbiji, Hrvatskoj, Bosni, Crnoj Gori, za Sloveniju nisam još sigurna, a biće i nekoliko tribina u Evropi (Frankfurt, Beč…). Okvirni raspored tribina je sledeći:\n– oktobar – Srbija\n– novembar – Hrvatska, Bosna, Crna Gora\n– decembar – Evropa\nU toku je ugovaranja tribina, pa prihvatam pozive i ponude onih koji mogu da pomognu u organizaciji u svom mestu.\nTačan raspored, mesto i satnicu objaviću tokom septembra.\nI za kraj, ostalo je još desetak primeraka prethodne knjige „Nomad“, koja govori o mom tromesečnom pedalanju kroz Tursku. Možete je naručiti na isti način, a cena je 800 rsd ili 7 evra.\nPrethodno objavljene knjige „Zakotrljaj me oko sveta“ i „Preko Himalaja i Gobija“ možete kupiti u knjižarama Lagune ili ih naručiti onlajn od njih.\n<< Sve što niste znali o Kini\nJužna Koreja – (prvi) utisci i uticaji >>\nВерујем да је књига занимљива, али није ћирилична.\nReply to МЦ\nPošto ja sama štampam svoje knjige, dakle, sama ih finansiram, i pošto ih sama prodajem po celoj ex-YU, i pošto 35% moje publike čine ljudi kojima ćirilica nije nacionalno pismo, ja naprosto biram da zaradim više, jer od prodaje knjiga živim. Teškim radom sam stekla publiku i ne pada mi na pamet da se odreknem trećine čitalaca zbog izbora pisma koje im je nepoznato. No uvek ću prihvatiti ponudu da se o trošku osobe poput vas, ili neke institucije koja se brine o tome, moja knjiga štampa i ćirilićnim pismom. Tako da ako imate volju da budete sponzor izdanja, možemo… Read more »


NTS international Arhive - Pluton Logistics\n14. januara 2022. 14. januara 2022. marko\tcargo partner, Fercam, Gebruder Weiss, Intereuropa, Invoitix, MBOX, Militizer Munch, Milšped, najčitanije vesti, najčitaniji tekstovi, NTS international, Za volanom\nGodina 2021. je počela sa velikom nadom, a protekla i završila se sa klasičnim i dobro poznatim prilagođavanjem. Vakcine su\nNTS raspisuje svoj prvi konkurs za plaćeni razvojni program – Steps To Success\n1. decembra 2021. Milica Milosavljevic\tFleet Management System, fleet menadžment sistem, logistika posao, NTS, NTS international, optimizacija ruta, plaćene studentske prakse, posao mladi, posao u logistici, praksa za studente, Šanse za mlade kadrove, Steps To Success, studentska praksa, upravljanje voznim parkom, uštede u transportu, zapošljavanje mladih\nKompanija NTS International ove godine po prvi put raspisuje konkurs za plaćeni razvojni program pod nazivom Steps To Success. Program\nUŠTEDE U TRANSPORTU: Softver rešava prekovremeni rad zaposlenih\n8. septembra 2021. 8. septembra 2021. marko\tekonomična vožnja, Fleet Management System, fleet menadžment sistem, kontrola goriva, navigacija, NTS, NTS international, ocena vozača, optimizacija ruta, popravka kamiona, prevoznici, putni nalozi, servis kamiona, smanjenje potrošnje goriva, upravljanje voznim parkom, ušteda goriva, uštede u transportu, vozači kamiona\nČesto korišćena fraza “vreme je novac” dobro je poznata svim preduzetnicima kao definicija uspešnog poslovanja. U poslovnom svetu vreme predstavlja\nUŠTEDE U TRANSPORTU: Koliko vodite računa o redovnom održavanju vozila?\n31. maja 2021. 31. maja 2021. marko\tekonomična vožnja, Fleet Management System, fleet menadžment sistem, kontrola goriva, navigacija, NTS international, ocena vozača, optimizacija ruta, popravka kamiona, prevoznici, putni nalozi, servis kamiona, smanjenje potrošnje goriva, upravljanje voznim parkom, ušteda goriva, uštede u transportu, vozači kamiona\nRedovno održavanje i servisiranje vozila je veoma važno, jer se na taj način produžava njegov životni vek, smanjuju troškovi i\nUŠTEDE U TRANSPORTU: Smanjenje vremena rada u leru štedi i do 3.500 EUR mesečno!\n5. maja 2021. 5. maja 2021. marko\tekonomična vožnja, Fleet Management System, fleet menadžment sistem, kontrola goriva, navigacija, NTS international, ocena vozača, optimizacija ruta, prevoznici, putni nalozi, smanjenje potrošnje goriva, upravljanje voznim parkom, ušteda goriva, uštede u transportu, vozači kamiona\nVozač je aktivni učesnik i najvažniji činilac u saobraćaju od čijeg ponašanja zavisi bezbednost svih učesnika. Stil vožnje vozača ima\nPredstavljamo vam program logističke konferencije u Banjaluci\n15. juna 2017. 15. juna 2017. marko\tAlmir Jonuz, Danijel Kauri, Euro-Express Banjaluka, logistička konferencija banjaluka, Logšped Banjaluka, Milorad Kilibarda, NTS international, vlado popović\nU Banjaluci ce 16. juna biti organizovana Treća međunarodna logistička konferencija LOGŠPED o savremenim transportnim i logističkim rešenjima. Na konferenciji\nMilorad Kilibarda, profesor Saobraćajnog fakulteta u Beogradu – Sinergija nauke i privrede\n14. maja 2017. 14. maja 2017. marko\tcargo partner, Coca Cola, Deleze, Delta Transportni Sistem, Dunav osiguranje, Farmalogit, Geodis, LOGIC, Milorad Kilibarda, Milšped, Nelt, NTS international, posao za saobraćajne inženjere, Saobraćajni fakultet Beograd\nPojam inovacija najčešće se koristi za opisivanje i predstavljanje novih ideja i rešenja, odnosno razvoj i primenu nečeg novog. Na


NovaEnergija.net » Mozilla Firefox Mozilla Firefox – NovaEnergija.net\nPopularni internet pregledač Mozilla Firefox konačno je dobio mogućnost blokiranja automatske reprodukcije video snimaka na internet stranicama koje njegovi korisnici posećuju. Najnovije izdanje ekperimentalne verzije brauzera pod imenom Firefox Nightly…\nIz kompanije Mozilla nam stižu sjajne vesti: trenutno se razvija web aplikacija koja će omogućavati korisnicima da pretražuju internet uz pomoć glasa. Mozilla već mesecima radi na razvijanju web aplikacije…\nNova verzija Mozilla Firefox browsera nudi još bolju zaštitu\nJedan od najpopularnijih web pretraživača, Mozilla Firefox, stigao je do svog 48. izdanja u kom je akcenat stavljen na sigurnost. Mozilla Firefox je po mnogima web pretraživač koji je zapravo…


Falk Toys Dečji traktor na pedale sa rovokopačem i utovarivačem 1010Y: Tricikli i vozila na pedale: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nCena Sa PDV-om: 26590 din\nKarakteristike proizvoda: Falk Toys Dečji traktor na pedale sa rovokopačem i utovarivačem 1010Y\nSa prikolicom, utovarivačem i rovokopačem\n- visina: 79 cm\nOpis proizvoda: Falk Toys Dečji traktor na pedale sa rovokopačem i utovarivačem 1010Y\nZabavno dečje vozilo na pedale, u obliku velikog traktora sa prikolicom, utovarivačem i rovokopačem. Namenjeno je deci uzrasta 3-7 godina. Igračka je proizvedena u Francuskoj.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 46290\nSifra 46290, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 46290, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com