[es] - Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ?\n30.08.2002. win2000 dial-up password?\n13.07.2004. povrat podataka-pomoč\n12.11.2004. kupovina fotoaparata u Budimpesti - moja iskustva..\nPovrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ?\n[es] :: Vodič za posao :: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ?\n[ Pregleda: 28324 | Odgovora: 57 ] > FB > Twit\nPovrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 02:08 - pre 132 meseci\nVeć postoji niz tema na forumu koje su vezane za PDV i sve informacije u vezi s istim.Medjutim,kako mi je čitava priča i dalje nejasna,voleo bih da mi neko pojasni stvari na konkretnom primeru :\nDa li ja kao prodavac usluge/proizvoda klijentu, imam pravo da tražim povrat PDV-a od države,budući da sam već platio proizvodjaču proizvod (koji je naravno taj proizvod proizveo za mene,kako bi ja na kraju,isti taj proizvod prodao krajnjem kupcu).\nDakle,da pojasnim : Proizvodjač je proizveo proizvod za mene.Taj proizvod plaćam proizvodjaču i nakon toga prodajem ga trećem licu.\nDa li u tom slučaju imam pravo na povrat PDV-a ?\nUskoro ću najverovatnije ući u sitem PDV-a,pa mi je bitno da se pripremim detaljnije za ovu problematiku.\nVoleo bih da mi neko stručan pojasni ko u ovom slučaju ima pravo na povrat PDV-a ?\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 06:03 - pre 132 meseci\nPrilikom kupovine robe ti placas PDV i ako istekne poreski period a ti tu tobu nisi prodavao (ili si malo prodao) ti ces biti u pretplati sto se tice PDV-a i mozes da trazis povracaj. Medjutim, jednostavnije ti je da tu pretplatu zadrzis u smislu poreskog kredita za sledeci poreski period. Pretpostavimo da prodas svu tu robu i naplatis od kupca PDV, prilikom ulaza si platio PDV na nabavnu vrednost a prilikom izlaza naplatio od kupca po prodajnoj. Ta razlika je zapravo tvoja PDV obaveza.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 12:51 - pre 132 meseci\nPrilikom kupovine robe ti placas PDV i ako istekne poreski period a ti tu tobu nisi prodavao (ili si malo prodao) ti ces biti u pretplati sto se tice PDV-a i mozes da trazis povracaj.\nNe bih se slozio da je ovo tacno, cak mislim da je malo apsurdno.\nUzmimo primer: ja kupim robu u vrednosti od pr.10000 eura na to platim 18% PDV , znaci platio sam 11800eura i tu robu skladiram. Prodje poreski period i odem u upravu prihoda i kazem, gospodo vi meni dugujete 1800 eura. Onda prodam robu za 11000, na razliku izracunam porez od 18% sto je 180 eura i to platim. Znaci od razlike mi ostane 820 i plus 1800 sto mi je drzava vratila, sto je jednako zaradi od 8.2%, a drzava je zaradila samo 1.8%.\nNe ide to bas tako, moj druze.\nPDV je kao sto samo ime kaze POREZ NA DODATU VREDNOST. Stom se nekakav proizvod ili usluga pusti na trziste odmah se njena cena uvecava za 18%. Kod uvoza, kad se roba pojavi na granici odmah se doda 18%, pa kad veletrgovac ili uvoznik proda robu trecem licu sa nekakvom zaradom, opet se na razliku u ceni (na visak vrednosti) izracuna i plati 18%\n18% je uzeto cisto onako, poreska stopa je razlicita.\n1.Pravo na povrat PDV-a imas (ako si registrovan za PDV) na proizvode ili usluge koje si platio, a nisu namanjene daljoj prodaji. Odnosno ostaju tebi, kao krajnom kupcu.\n2.Pravo na povrat PDV-a imas na proizvode ili usluge koje si platio, a namenjeni su izvozu. Po izvrsenom izvozu imas pravo na povrat PDV koje si platio i nemas obavezu placanja PDV na razliku u ceni (tvoju zaradu, koju si ostvario na stranom trzistu)\nSta se podrazumeva pod tackom.1\nPDV koji si platio za struju, telefon, grejanje, vodu, gorivo za vozila pravnog lica. Masine, alati i oprema koje su potrebne za poslovanje pravnog lica. Softver i tehnologije koje su ti potrebne. Sigurno ima jos nesto cega se u momentu nemogu setiti.\nSta se podrazumeva pod tackom.2\nProdao si nekome i Makedonije kante za sir, da bi napravio te kante treba ti lim. PDV koji si platio pri kupovini lima, po izvrsenom izvozu mozes traziti nazad, a na pare koje ti budu stigli iz Makedonije nemas PDV.\nTo je ukratko. Najbolje angazuj knjigovodju.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 12:58 - pre 132 meseci\nA šta se dešava na primer sa uslugama ? Za usluge ne važi povrat PDV-a,pretpostavljam ? Ili se varam?\nEvo navešću bukvalno konkretan primer,s obzirom da se moje društvo pored primarne delatnosti bavi i uslugama.\nNa primer,klijent je naručio izradu 1.000 komada kalendara za Novu Godinu.Moje je da uradim logo,dizajn i celokupnu pripremu.Pošto štampu kalendara obavlja štamparija (dakle,štampariji plaćam štampu),da li imam pravo da tražim povrat PDV-a u tom slučaju ??\nPretpostavljam da je ovo sličan primer sa prethodnim,a možda se i varam.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 13:07 - pre 132 meseci\nNe prijatelju, malo si pomesao loncice.\nTi platis stampu kalendara i platis PDV, dodas tvoju uslugu i sve to fakturiras tvom kupcu. Samim tim PDV za stampu je tebi platio tvoj klijent, a za uslugu platis ti. A povrat PDV-a moze da trazi samo krajni kupac (ako za to ima pravo)\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 13:25 - pre 132 meseci\nkonislav: Ne bih se slozio da je ovo tacno, cak mislim da je malo apsurdno.\nUpravo ste iskazali veliko nepoznavanje PDV materije. Dozvolite da vam detaljno objasnim:\nKada vi kupite robu za 10.000e, vi dobavljacu platite 1.800e PDV. To je vas poreski kredit.\nKad prodate tu robu za 11.000e, vi pravite obavezu za PDV koja iznosi 1.980e.\nObaveza (1.980) manje kredit (1.800) iznosi 180e koje ste duzni da platite.\nTih 180e predstavlja 18% na dodatu vrednost (razliku u ceni) koja je 1000e.\nUkoliko bi se odlucili da od drzave povratite porez onda bi to izgledalo ovako:\nKada vi kupite robu za 10.000e, vi dobavljacu platite 1.800e PDV.\nPosto ne zelite/ne mozete robu da prodate u skorije vreme, vi od drzave trazite da vam vrati taj PDV od 1.800e\nObaveza (1.980) manje kredit (0) iznose 1.980e koje ste duzni da platite.\nDakle kao sto vidite, u ovom slucaju ste platili isto ko i gore -180e\njer 1.800 koje ste dobili od drzave + vasa obaveza 1.980 daju upravo tih 180e\nDakle, isto vam dodje da li uzmete poreki kredit koji imate ili ne uzmete, bez obzira da li je dalja prodaja ili sopstvena potrosnja. Na kraju isto platite.\nBilo koji poreski obveznik, po zakonu moze da zatrazi povracaj PDV-a ukoliko je u pretplati, tj. ukoliko je poreski kredit veci od obaveze.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 13:26 - pre 132 meseci\nSad mi je malo jasnija problematika.Hvala na odgovoru.\nI još jedna stvar ... Da li mi se isplati da sad (u Novembru mesecu) udjem u sistem PDV-a,s obzirom da ću najverovatnije preći limit zbog poslova koje ću obaviti do kraja godine? Ili da otvorim preduzetničku Agenciju,pa preko nje završim poslove do nove godine?\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 14:34 - pre 132 meseci\nMoram da vidim kako je regulisan povracaj PDV-a u Srbiji, pa da ti dam tacan odgovor u vezi poznavanja i nepoznavanja PDV-a.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 19:24 - pre 132 meseci\novo sto kaze SAJA je tacno...potpisujem odmah da je tako\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 19:53 - pre 132 meseci\nSAJA je u pravu. U toj sam tematici. Jedino tako je ispravno !!!\nČlan broj: 238524\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 04.11.2009. u 21:56 - pre 132 meseci\nO, svemoguci i sveznajuci konislave, najpametniji covece u svetu i okolini, postoji li ijedna oblast za koju ti nisi "ekspert" ?\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 05.11.2009. u 11:31 - pre 132 meseci\nJeli strucnjaci, mozete li me uputiti koji to clan zakona ili pravilnik regulira povrat PDV-a na robu koja nije prodata.\nBuduci da ste svi u toj materiji ne bi trebalo da pretstavlja nekakav problem za vas.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 05.11.2009. u 16:52 - pre 132 meseci\nČlan 52 zakona o PDV\nPoreski obveznik može da traži povraćaj neiskorišćenog iznosa poreskog kredita iz stava 2. ovog člana\npodnošenjem zahteva, najranije istekom roka za podnošenje poreske prijave za tekući poreski period.\nPovraćaj iz st. 1. i 3. ovog člana vrši se najkasnije u roku od 45 dana, odnosno u roku od 15 dana za obveznike\nkoji pretežno vrše promet dobara u inostranstvo, po isteku roka za predaju poreske prijave, odnosno od dana\npodnošenja zahteva iz stava 3. ovog člana.\nVlada Republike Srbije propisuje kriterijume na osnovu kojih se utvrđuje šta se, u smislu ovog zakona, smatra\npretežnim prometom dobara u inostranstvo. Ministar bliže uređuje postupak ostvarivanja prava na povraćaj\nPDV, kao i postupak i uslove za povraćaj PDV umesto poreskog kredita.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 05.11.2009. u 17:24 - pre 132 meseci\nIz gore navedenog clana Zakona , ne moze se videti prevo povracaja PDV-a na neprodatu robu.\nAko neko ovde javno iznese stav da je moguce vrsiti povrat PDV-a na neprodatu robu i jos mi pokusa obrazloziti kako se to racuna, mora to potkrepiti nekakvim dokazom da je to uopste moguce, odnosno dozvoljeno .\nIz gore navedenog clana zakona se vidi da je povrat PDV-a dozvoljen i to nije sporno, nisam ni ja to sporio. Sporan je povrat PDV-a za neprodatu robu, kako je to regulisano zakonom i kako se to obracunava .\nKad budemo utvrdili taj momenat, automatski cemo utvrditi ko poznaje ili se razume u dati zakon , a ko ne.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 05.11.2009. u 17:36 - pre 132 meseci\nRečenica "Ako je iznos prethodnog poreza veći od iznosa poreske obaveze, obveznik ima pravo na povraćaj razlike." znači da imaš prava na povrat PDV-a nebitno da li si prodao robu ili nisi. Možda neko radi sa uslugama pa nema robu. Povraćaj PDV-a nema nikakve veze sa robom, jednostavno ako imaš poreski kredit možeš da zatražiš povraćaj.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 06.11.2009. u 00:43 - pre 132 meseci\nTa recenica to nikako ne pokazuje. Medjutim nerazumem dali ti pokusavas da kazes da je moguce da neko uveze robu za pr.100000 eura, plati na to 18% PDV, onda to skladira i sledeceg meseca trazi od poreske uprave da mu vrati njegovih 18 000 eura, zato sto on nije prodao svoju robu. Neznam koja bi bila logika placanja PDV-a na granici, ako sledeci mesec ja mogu traziti te pare nazad. Po tvojoj logici bi moglo i sledece, ja sam kupio od tebe nakakav proizvod sa uracunaim PDV-om (znaci platio sam PDV), ali ako mi sledeci mesec zaskripi za pare, trazicu da mi drzava vrati pare koje sam dao na ime PDV-a za robu koju nisam prodao, jer je logicnije da pare stoje kod mene, a ne kod drzave. Pa kad nesto prodam, tad cu drzavi dati za porez.\nMozes ti da trazis povrat poreza ako si kupio kompjuter za svoje potrebe, ali ako si kupio 100 kompjutera za dalju prodaju sa uracunatim porezom od 8%, pa to ti stoji na zalihi, tesko malo da mozes traziti tih 8% nazad zato sto ti nisi prodao kompjutere.\nPrilikom kupovine robe ti placas PDV i ako istekne poreski period a ti tu tobu nisi prodavao (ili si malo prodao) ti ces biti u pretplati sto se tice PDV-a i mozes da trazis povracaj\nA u ovoj recenici ti tvrdis da je moguce traziti povracaj poreza za robu koju nisi prodao.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 06.11.2009. u 06:07 - pre 132 meseci\nMedjutim nerazumem dali ti pokusavas da kazes da je moguce da neko uveze robu za pr.100000 eura, plati na to 18% PDV, onda to skladira i sledeceg meseca trazi od poreske uprave da mu vrati njegovih 18 000 eura, zato sto on nije prodao svoju robu.\nTako je. Po zakonu je to dozvoljeno. Samo treba da si svestan da time drzavu neces zeznuti, samo ces imati vecu obavezu prilikom prodaje. Na kraju ces sve to platiti u celosti.\nPo tvojoj logici bi moglo i sledece, ja sam kupio od tebe nakakav proizvod sa uracunaim PDV-om (znaci platio sam PDV), ali ako mi sledeci mesec zaskripi za pare, trazicu da mi drzava vrati pare koje sam dao na ime PDV-a za robu koju nisam prodao, jer je logicnije da pare stoje kod mene, a ne kod drzave. Pa kad nesto prodam, tad cu drzavi dati za porez.\nJeste. Tvoja obaveza nastaje prodajom robe (a ne kupovinom). Ako roba stoji kod tebe, mozes da uzmes i PDV da stoji kod tebe. Samo treba da znas da se to izuzetno retko koristi. Pare se dobijaju uglavnom 44. dana (zakonski rok je 45 dana) a sam cin trazenja povracaja se dozivljava ko guranje 'prsta u oko' drzavi pa ti uglavnom posalju poresku inspekciju da ti 'proceslja' dokumentaciju i proveri da li je sve u redu. Pri tom, kad su vec tu, opale te za neku kaznu koju ce najverovatnije naci ako budu uporni.\nTo je samo jedan od razloga zasto bi se neko odlucio za povrat. Nebitno sa stanovista zakona. Zakonski je samo definisano da mozes da pogidnes PDV ako si u pretplati.\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 06.11.2009. u 12:37 - pre 132 meseci\nsam cin trazenja povracaja se dozivljava ko guranje 'prsta u oko' drzavi pa ti uglavnom posalju poresku inspekciju da ti 'proceslja' dokumentaciju i proveri da li je sve u redu. Pri tom, kad su vec tu, opale te za neku kaznu koju ce najverovatnije naci ako budu uporni.\nOvo je najcesci razlog zbog kojeg se ljudi ne odlucuju na povrat pdv-a jer kaze se da je uvek bolje da drzava duguje tebi nego ti drzavi\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 06.11.2009. u 13:06 - pre 132 meseci\nTo je vec prica za sebe...Kako se kome zalomi. Uglavnom , ako se trazi malo veci povrat pdv-a , obavezno dolaze u kontrolu, i po pravilu uvek nesto nadju za neku kaznu. Iz iskustva pricam\nČlan broj: 251542\nRe: Povrat PDV-a ? Ko ima pravo na povrat ? 18.02.2010. u 13:51 - pre 129 meseci\nJa zivim na kosovu i kad kupujem neku robu u srbiji u vecoj kolicini, kupujem je preko firme mog druga pa tako uvek imam povracaj PDV-a. treba mi naravno racun od lica ili firme gde sam kupio robu, i taj racun podnesem carini koja mi kasnije uplati povracaj PDV-a.\n10.02.2009. Polovna SD kartica\nRegistrovani: 5 ( iculibrk, zuri8, Space Beer, Branimir Maksimovic, MajorFatal )


JUGONOSTALGIJA: Jedan platio, svi dele | Ekspres.net\nŠta biste uradili u slučaju da ste godinama plaćali održavanje, račun za struju i vodu, popravljali dotrajale cevi, menjali krov ogromne kuće, a da vam neko kaže da sad morate napolje – da to nije vaše vlasništvo. Ili – možete u jednu veću sobu, mi ćemo se useliti u drugu.\nSticajem neverovatnih okolnosti, možda i nečije gluposti, upravo se država Srbija našla u toj situaciji. Naime, od ratifikacije Sporazuma o pitanjima sukcesije do danas, od 123 nepokretnosti, nominalne vrednosti 265,9 miliona dolara, raspodeljeno je 85 nepokretnosti. Srbiji je do sada pripalo 36 objekata, a ostalim državama sukcesorima 49. Procentualno, posmatrajući vrednost svih nekretnina, Srbija je dobila 39,5 odsto, Bosna i Hercegovina 15, Hrvatska 23,5, Severna Makedonija osam, a Slovenija 14 procenata. Od ukupne imovine, ostalo je 38 nepokretnosti, među kojima i četiri kompleksa u Adis Abebi, Moskvi, Braziliji i Nju Delhiju, koje od 1991. godine koristi Srbija, a koja će se zbog velike površine fizički podeliti između država sukcesora. Međutim, kako kažu iz Ministarstva spoljnih poslova za “Ekspres”, o predlogu ekspertskog tima za podelu imovine tek će se raspravljati krajem februara u Sarajevu na sednici Mešovitog komiteta za raspodelu diplomatske i konzularne imovine bivše SFRJ (Aneks B Sporazuma o pitanjima sukcesije). Sporno je nekoliko stvari: kako će se fizički podeliti prostor među državama, da li će bivše republike pristati na predloge ekspertskog tima, da li će ostali sukcesori pristati da našoj zemlji prodaju kompleks u Moskvi, koji joj je od strateškog značaja, i da li Srbija može da dobije nekakvu naknadu za sve godine održavanja zgrada i zemljišta u četiri prestonice. Ili barem veći udeo u podeli. Ali pođimo redom.\nPrvo seci, pa meri\nNa poslednjem sastanku Mešovite komisije u Zagrebu definisane su načelne teme zajedničkih susreta, ali je pitanje četiri kompleksa ostavljeno za naredni sastanak u Sarajevu. Generalni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Veljko Odalović navodi za “Ekspres” da se još 2016. razmatralo rešenje za komplekse u Braziliji, Moskvi, Adis Abebi i Nju Delhiju.\n“To su objekti za koje nije postojala spremnost i saglasnost sukcesora da se izvrši podela po pripadajućim kvotama i prevladalo je mišljenje da pokušamo da nađemo model rešenja podele prostora. Sve države sukcesori imaju određena prava koja proističu iz Sporazuma o sukcesiji, gde je u aneksu B precizno popisana imovina sa utvrđenim vrednostima – kompleks u Braziliji vredi 4,4 miliona dolara, u Moskvi 16,8 miliona dolara, u Nju Delhiju 6,1 milion dolara i u Adis Abebi 3,6 miliona dolara. Neki od ovih kompleksa imaju po dva i više hektara površine i prostore od 2.500 kvadratnih metara. I oni nikom pojedinačno niti mogu da pripadnu, niti je iko to tražio, imajući u vidu njihovu vrednost. Da bi razumeli kako funkcioniše Mešoviti komitet – ako na primer uzmemo vrednost bilo kojeg od ovih objekata, smanjuje se naša ukupna vrednost u masi na koju imamo pravo. Kada uspemo da izvršimo fizičku podelu, svako je slobodan da raspolaže sa prostorom koji njemu pripada. Može da ga proda, otuđi, iznajmi, može da radi šta hoće. Sada je u ovoj fazi to nemoguće jer je to zajednička imovina koju mi trenutno koristimo, jer se nalazimo u objektima kao neko ko Sporazumom o sukcesiji objekat čuva i koristi sve do trenutka dok se ne donese odluka o primopredaji”, navodi Odalović, dodajući da se sa “Brazilijom otišlo najdalje”:\n“Formirani su ekspertski timovi stručnjaka koji predlažu moguća rešenja, odnosno fizičku podelu vodeći računa o funkcionalnosti i celovitosti prostora. Mahom je reč o ambasadama, rezidencijama i generalnim konzulatima koji se nalaze u tim objektima i koji bi trebalo i dalje da tu ostanu. Nadam se da ćemo takvu odluku potvrditi i na prvom sastanku u Sarajevu, a to je da usvojimo predlog eksperata za Braziliju kao fizički kompleks sa predloženim rešenjima. Dogovoreno je bilo i na našem sastanku u Beogradu da tim nastavi da radi i da predloži rešenje Nju Delhija kao sledeći veliki kompleks koji bi fizički mogao da se podeli. Objektivno svi mi vidimo to kao najbolje rešenje. Sad, kakva će tu biti ponuđena rešenja, da li ćemo se usaglasiti. Mi nemamo dilemu oko kvota, nama pripada toliko koliko pripada, ali da li su to celine koje nama pojedinačno odgovaraju, stvar je našeg dogovora. Kada govorimo o podeli velikih objekata i pripadajućem delu, ono što je suština jeste da oni ostanu diplomatska predstavništva svih nas. Da svako ima svoj deo, ulaz, kancelariju, parking, zastavu i da nastavimo da radimo posao. To su objekti takvog karaktera. Što se Srbije tiče, Srbija ima interes da bude prisutna u svim tim zemljama i da ima diplomatska predstavništva. Da li neko drugi nema, to je njihov problem.\nPrema njegovim rečima, najviše interesovanja, ali i najviše nepoznanica postoje oko kompleksa u Moskvi. Odalović navodi da postoji puno ograničenja koje ističu sukcesori.\n“Pazite mi imamo dve članice EU, tri članice NATO, tu postoje neki drugi standardi i pitanje je koliko je po tim kriterijumima moguće pod jednim krovom mešati različita pravila, procedure, institucije, od bezbednosnog do svakog drugog. Mislim da ćemo u narednih petnaestak dana svi zajedno biti u Moskvi, gde ćemo obići objekat, videti kakve su mogućnosti za fizičku podelu i da razgovaramo na koji bi način Moskva eventualno mogla da se reši. Treba imati u vidu da jedan od problema koje nam je ruska strana istakla je da zemljište ne može biti predmet prometa. To nije zemljište koje je dato, niti smo mi njegovi vlasnici. Po sporazumu iz 1958, potpisanom između SSSR i FNRJ, mi dajemo ruskoj strani prostor na kojem će ona svojim sredstvima izgraditi svoj objekat, dok Moskva daje nama prostor na kojem ćemo mi izgraditi naš objekat. To smo uradili i mi i Rusi. Zbog toga je od modaliteta traženo nešto što je veoma kompleksno. Između ostalog, ponudili smo da razgovaramo i na temu da se izvrši tržišna procena vrednosti tog objekta, pa da mi obeštetimo ostale sukcesore, ukoliko to bude nešto što je za nas prihvatljivo i da na taj način završimo taj deo priče. Tako da ćemo i o tome razgovarati u Moskvi. Imajući u vidu da je to vrednost od 16,8 miliona, svota koju u ovom trenutku niko nema”, poručuje Odalović.\nKako je “Ekspres” već pisao, paradoks leži u tome što se vrednost svih nekretnina, umesto u tržišnoj, vodi u knjigovodstvenoj vrednosti. Zbog toga je cena nekretnina koje se nalaze na ekskluzivnim lokacijama u svetskim metropolama predstavljena u čak nekoliko puta manjoj vrednosti. Ipak, objašnjeno nam je da je procenjena vrednost uneta u međunarodni ugovor i da se taj podatak ne može menjati osim posebnom odlukom, kao što je bio slučaj prilikom odlučivanja o prodaji ambasade u Bernu, misije u Njujorku, rezidencijalnog stana u istom gradu, ambasade u Tokiju i ambasade u Bonu. Od tih objekata, prodata su poslednja tri.\nOno što je posebno interesantno jeste da zemljište koje je najvrednije, Srbiji maltene nigde nije dato, odnosno naša država ne može da se upiše kao njen vlasnik, niti je proda. U slučaju Nju Delhija rečeno je da je taj prostor isključivo namenjen za diplomatska predstavništva i da se ta namena ne može menjati. O Moskvi će tek biti reči.\nTaj kompleks je, naime, od posebne važnosti za Srbiju. Svih ovih godina naša država je ulagala u popravke ovog ogromnog kompleksa. Naši izvori ispričali su kako je svojevremeno zamenjen kompletan krov ambasade u Moskvi, ali je on ponovo popucao. I tu se vraćamo na početak priče. Koliko je Srbija potrošila na održavanje na diplomatsko-konzularna predstavništva. Ako je suditi po podacima Informatora Ministarstva spoljnih poslova, od januara 2017. do oktobra 2019. godine na “kapitalno i tekuće održavanje objekata i opreme DKP-a” Srbija je potrošila 658.795.994 dinara. Treba, međutim, uzeti u obzir da se utrošeni novac ne odnosi samo na održavanje imovine SFRJ koje je Srbija dobila sukcesijom, već i na sve ostale nepokretnosti koje su u inostranstvu u vlasništvu naše države. U MSP tvrde da je nemoguće doći do podatka koliko Srbija troši na održavanja velikih kompleksa kao što su oni u Moskvi, Adis Abebi, Braziliji i Nju Delhiju.\n“To su tekući troškovi ambasade i njih je nemoguće ubrojati. To je isto kao da stanujete u stanu koji nije vaš. Ali nikako od toga ne možete da napravite neki benefit od kog biste mogli da dobijete neka sredstva. To je veliki problem za Srbiju, jer troškovi održavanja padaju samo na nas. Naš je interes da se ovo okonča jer mnogo ulažemo u tehničko i funkcionalno održavanje. Nemamo prostora i prava da uđemo u neke veće investicije. Lokalne vlasti odbijaju svaki naš zahtev koji bi izašao iz gabarita nekog tehničkog održavanja. Nikakvo investiciono održavanje ili gradnja ne dolazi u obzir. Neće nam dati dozvolu jer ne možemo da se legitimišemo da smo vlasnik. Imajući u vidu da su to veliki prostori, ali da mi koristimo samo deo toga i da je sve to neophodno održavati, sve to predstavlja veliki izazov i razlog zašto želimo da se sve što pre okonča”, navodi Veljko Odalović. Kako ističe, na sastancima Mešovite komisije često postoje zamerke: “Ali vi to koristite”.\n“A šta će meni 2.500 kvadrata? Ja ne mogu da napustim objekat jer sam dužan da ga čuvam, a nigde ne stoji da mi se plati čuvanje, nego se kompenzuje time što ja koristim. To je zapravo veći trošak nego korist. Objekat je 30 godina nepromenjen strukturno. Fasada, krov. To su najkrupnije stvari koje mogu da naprave najveće probleme. Možemo da sredimo nešto unutra, instalaciju, da ojačamo struju, da malo vodu sredimo. To moramo da radimo jer su to reprezentativni objekti gde su prijemi, gde dolaze visoki zvaničnici, gde dolaze građani. Kada to dovedete u situaciju da imate problem sa nerešenim statusom. Prvo, naš budžet vas neće podržati jer moramo da se legitimišemo i kod Direkcije za imovinu, kod Ministarstva finansija, da kažemo: “Mi ulažemo u ovaj objekat čiji je deo naš”. “Recite koji je deo pa ćemo da uložimo u taj deo.” A imate celinu u kojoj ne znate koji je vaš deo. Sve je vaše i ništa nije vaše. Trudimo se da svojim izjavama ne otežavamo tešku situaciju nego da šaljemo pozitivne poruke i tražimo rešenja, to je nešto što je suština svega ovoga. To je jedan ogroman, mukotrpan posao gde naša administracija puno radi. I to ne samo naša nego i sukcesora.\nTags ambasadejugoslavijapodela imovineSFRJVeljko Odalović\nSDB Srbije: Srbi državni neprijatelji No1 BOG UDBE: Hapsili smo Srbe da bi im oteli žene i ćerke U TITOVOM RODNOM SELU: Kumrovečke senke malog Jože (VIDEO, FOTO) ODALOVIĆ: Prodate tri ambasade, stan na Petoj aveniji enigma


Pivski Kvasac | Bonapeti.rs\nБирена МаяBrewer's Yeast\nKvasac se dugo koristi kako u proizvodnji proizvoda od testa, pravljenju piva, tako je on i deo zdrave i sprotske ishrane. Pivski kvasac predstavlja dodatak, koji ima više zajedničkih komponenti sa pivom nego sa običnim kvascem. To je zbog činjenice da se pivski kvasac obrađuje po tehnologiji koja umrtvljuje mikroorganizme, a da to pritom ne utiče i na vitamine i minerale, koji se nalaze u njemu. Kod običnog kvasca su mikroorganizmi živi.\nZa proizvodnju različitih vrsta kvasca /pivski, običan, vinski/ se može koristiti velika grupa eukaritoskih jednoćelijskih organizama iz carstva gljiva. Karakteristična crta tih mikroorganizama je da imaju sposobnost fermentacije, što znači da pretvaraju ugljene hidrate u alkohol. Procesi fermentacije se koriste u proizvodnji alkoholnih pića, proizvoda od testa i drugih namirnica.\nZahvaljujući dugogodišnjim selekcijama, danas su grupe mikroorganizama klasifikovane i podeljene na one koji donose više ili manje koristi i koji imaju manje ili više toksičnih elemenata. Na taj način se došlo do otkrića supstance Saharomices /Saccharomyces/.\nTako dolazimo do zaključka da su pivski kvasac i kvasac za pravljenje hleba rođaci iz porodice tzv. "korisnih mikroorganizama". Obe vrste su predstavnici vrste Saccharomyces. Ova reč potiče iz starogrčkog i znači "slatka buđ". Materije koje se koriste za pivski kvasac pripadaju vrsti Saccharomyces cerevisiae. One sadrže mnogo više vitamina i korisnih materija od drugih svojih rođaka.\nReč Cerevisiae dolazi iz latinskog jezika i bukvalan prevod ove reči je "pivo". Pre nego što se pakuje kao dodatak ishrani, pivski kvasac prolazi kroz poseban proces, koji podrazumeva automlevenje. To znači da se izaziva kontrolisana ćelijska smrt i enzimi u pivskom kvascu melju sve do: vitamina, aminokiselina, minerala, lipida, peptida, kiselina i raznih delova složenog hemijskog sastava.\nSastav pivskog kvasca\nNajviše proučeni i poznati sastojci koji čine pivski kvasac su vitamini B grupe - В1, В2, В3, В5, В6, В7, В9 i В12. Što se tiče minerala, najviše ima gvožđa, kalcijuma, kalijuma, mangana, fosfora, cinka i magnezijuma.\nOdabir i čuvanje pivskog kvasca\nPivski kvasac se prodaje u apotekama, prodavnicama zdrave hrane, kao i prodavnicama sa dodacima za sportiste. Može se kupiti u vidu suplementa ili u prahu. Smatra se da su najbolja varijanta tablete, koje same po sebi predstavljaju suv kvasac, koji se pakuje u odgovarajuće kutije.\nNezavisno od oblika u kome se kupuje, pivski kvasac treba čuvati na suvom mestu, daleko od vlage i direktne sunčeve svetlosti.\nKoristi od pivskog kvasca\nVeć je i dokazana činjenica da je pivski kvasac prirodnog organskog porekla i da snabdeva telo dodatnim količinama vitamina. Ova činjenica je od velikog značaja za vegetarijance, koji teže u potpunosti organskoj ishrani. Pivski kvasac dodaje hrani umerene i visoke doze mikro i makroelemenata.\nU grupu još uvek nedokazanih tvrdnji su pretpostavke da pivski kvasac snižava nivo lošeg holesterola u krvi, snižava nivo šećera u krvi, poboljšava sportske rezultate. Smatra se da on povećava nivo energije zbog visokog sadržaja minerala i vitamina. To ne čini da pivski kvasac bude energetik, već samo dodatak protiv anemije. Neki naučnici pretpostavljaju da je moguće da pojedini fragmenti u membrani kvasca potpomažu aktivnost belih krvnih zrnaca u borbi sa slobodnim radikalima.\nNeosporno je da pivski kvasac telu obezbeđuje veliki deo vitamina B grupe. Nedostatak jednog od njih vodi do nedovoljne usvojivosti i nedostatka drugog, pa je zato potrebno da se vitamini unose balansirano i umereno.\nPivski kvasac se koristi kod nedovoljnog želudačnog soka, a bogat sadržaj aminokiselina čini pivski kvasac odličnim saveznikom u oporavku nakon bolesti. Takođe, on stimuliše imuni sistem i može se koristiti nakon hemoterapije.\nŠtetnost pivskog kvasca\nLečenje sa pivskim kvascem traje od 1 do 3 meseca. Pivski kvasac se pravi uz pomoć hmelja i obogaćuje se ječmenim malcom. Nije preporučljivo da se pije živ kvasac, jer tako može uticati na smanjenje korisnih materija u telu. Najbolje je da se konzumira u vidu tableta.\nKod nekih osoba se tokm prvih dana konzumacije može primetii nadutost želuca, gasovi ili podrigivanje. Ove kontraindikacije se javljaju nekoliko sati nakon unosa. Obično nestaju nakon 7 dana. Pivski kvasac ne bi trebalo da unose osobe koje već koriste sportske multivtamine.\nNega sa pivskim kvascem\nOsim što je veoma koristan za organizam, pivski kvasac blagotvorno deluje i na kožu. On poboljšava njen izgled, leči dermatitis, ekceme i akne. Uklanja perut i poboljšava strukturu vlasi, jača nokte. Nimalo nije slučajno zašto Sofija Loren svakodnevno pije čašu jogurta sa rastvorenim pivskim kvascem. Zahvaljujući ovoj proceduri, njena kosa i koža imaju odličan izgled.\nAko imate veoma suvu kožu, rastvorite malo pivskog kvasca u 50 ml mleka. Dodajte sok od limuna i jedno žumance. Nanesite na kožu i nakon 15 minuta isperite.\nTri načina da napravimo kiflice\nSočne pivske ćuftice2\nHrskavo pivsko meze2\nPohovane pivske lignje\nPržene pivske tikvice\nBrzi i hrskavi pivski krompirići4


Studentski život u vreme korone - Radio Forum - Programm - COSMO - Radio - WDR\nStudentski život u vreme korone\nMedju grupama stanovništva koje je pandemija najteže pogodila sigurno su i studenti, iako ih se često zaboravi kada se govori o socijalnim posledicama korone na stare, na decu, na gastronome, ljude u slobodnim profesijama...\nZa deo studenata ovo je već drugi korona-semestar. Amfiteatri i učionice su prazni. Predavanja, seminari, pa i ispiti održavaju se online preko različitih platformi. Zatvorena su i mesta za druženje – studentske menze isto kao i kafići i klubovi u studentskim četvrtima.\n04:31 Min.. Verfügbar bis 19.11.2021.\nNajteže je studentima u prvom semestru, jer skoro da nemaju prilike da se upoznaju ni sa profesorima ni sa koleginicama i kolegama. Za one koji su na studije u Nemačku došli iz inostranstva to je još i teže. Prema navodima Nemačke službe za akademsku razmenu (DAAD), broj stranih studenata koji su se ove godine upisali na nemačke univerzitete manji je za 20 odsto – teško je bilo dobiti vize ili naći na daljinu smeštaj.\nStudiranje bez susreta sa ljudima teško\nNi studentima u starijim semestrima nije mnogo lakše. Enno Polifka, koji je u trećem semestru master studija iz urbane geografije, morao je na brzinu da promeni planove. Univerzitet Amsterdam odlučio je da ne prima strane studente u okviru Erasmus-razmene, pa se odlučio da iz Berlina ode u Beč, gde se nastava od početka oktobra, kaže Enno odvijala donedavno normalno.\nEnno Polifka, u vreme dok se još putovalo\n„Od početka ove nedelje je Beč u lokdownu, sva predavanja su prebačena na online sistem, čime sam najpre bio jako nezadovoljan. Uprkos tome imam osećaj da su nastavnici bili dobro pripremljeni i da je prelazak sa redovne na online nastavu prošao bez problema. Ipak, sada neću imati mogućnost da posećujem moju devojku koja nije u Beču ni ona mene. Na drugoj strani imam sreću da živim u studentskom domu gde mogu i dalje da upoznam ljude iz celog sveta“, priča Enno za Radio Forum.\nIma i studija koje nimalo nisu prikladene za online nastavu. Anna Nicolin studira na Umetničkoj akademiji u Diseldorfu i kaže da su sada ateljei, pa tako i materijal koji inače studentima stoje na raspolaganju, samo ograničeno dostupni. „Teško je, da, sada ima mnogo manje ličnih kontakata koji su od ogromne važnosti da bismo imali živu razmenu, da bismo odredili svoje mesto tamo gde studiramo, da bismo dobili input, možda da bismo se medjusobno inspirisali. Da bismo umetnička dela shvatili na pravi način najbolje je da ih vidimo u pravom životu, i to online meeting ne može da nadoknadi“, kaže Anna za Radio Forum.\nMnogi studenti ostali bez posla i - novca\nI ona i Enno su imali sreću da su i tokom pandemije uglavnom zadržali svoje studentske poslove. Jer mnogi su u pandemiji izgubili studentski posao i imaju tako još manje novca. Neki su prinudjeni da se vrate kod roditelja.\nSavezna vlada je studente podržala na dva načina. Prvo, kroz nepovratnu pomoć u iznosu od 100 do 500 evra mesečno koju su od juna do septebra dobijali oni koji su izvodima sa računa mogli da dokažu da ih je pandemija dovela u tešku situaciju. Drugo, studentski kredit državne Kreditne banke za obnovu (KfW) sada, do marta 2021. može da se dobije beskamatno. Sada se obnavlja sistem pomoći, ali studentske organizacije, kao i Zeleni i sindikati, smatraju da su nužne izmene da bi se u drugom talasu pandemije pomoglo većem broju studenata. Mnogi univerziteti zato iz sopstvenih sredstava pomažu studentima ili organizuju donatorske akcije.\nPsiholozi podsećaju i da je od uvodjenja bachelor i master sistema na studijama ionako porastao broj studenata koji traže psihološku podršku i pomoć, te upozoravaju da bi ih u pandemiji moglo biti još više. Od 57 studentskih servisa (Studentenwerk) koliko ih ima u Nemačkoj, 43 imaju i psihološko savetovalište.\nIzvući najbolje i iz ove situacije\nNo, ponešto je u studentskom životu postalo i bolje – recimo navala na studentske sobe je manja. Prema navodima Studentskih servisa u Berlinu ili Hamburgu i liste čekanja za studentske domove su ove godine bitno kraće. Pronalaženje tih dobrih strana je očito način da i studenti prebrode pandemiju. U korona krizi neku vrstu izazova vidi Anna sa Umetničke akademije u Diseldorfu: „Pozitivno je da uprkos svemu pronalazimo nove ideje i mogućnosti, da možemo sami sebe da preispitamo kako možemo da se prilagodimo situaciji i uprkos tome dalje radimo i studiramo, kako možemo da ostanemo u kontaktu sa drugima i kako to može da postane deo našeg rada“, smatra Anna.\nSlično razmišlja i Enno koji sada u strogom lockdownu u Beču u okviru Erasmus-razmene provodi svoj treći master-semestar: „Ipak pokušavam da i iz ove situacije izvučem najbolje. Ovde sam počeo i da učim srpski, a mogu i da se potpuno posvetim mojim studijskim projektima. Sve u svemu, kovid je mnogo uticao na moje studije, ali mislim da čovek to mora da prihvati i iz te situacije izvuče najbolje što može“, navodi Enno.\nStand: 19.11.2020, 18:01


Manticova novogodisnja rasprodaja!\nkgkid on Wed Dec 28, 2011 2:08 pm\nZa sve novopecene VC igrace, a i za sve ostale (Patuljke, HE, pa cak i DE!) Mantic, na svom sajtu ima neverovatne popuste i ponudu!\nCele mega armije mogu da se nabave za 100 evrica!\nLink za Undead mega armiju na popustu\nIma jos mnogo dobrih ponuda za sve od minijatura, preko alata do kockica!\nD imam 100evrica vec bih porucio...\nMozda mozete da nagovorite voljene da vam unapred daju novogodisnje poklone?\nRe: Manticova novogodisnja rasprodaja!\nStavrogin on Wed Dec 28, 2011 3:22 pm\nMANTIC'S CRAZY CHRISTMAS BAG\nOvo je najkul stvar ikad\nkgkid on Wed Dec 28, 2011 5:57 pm\nStavrogin wrote: MANTIC'S CRAZY CHRISTMAS BAG\nJeste. Jos samo 35 evrica. Inace, ako se brinete za transport i carinu, moze da se posalje na adresu u Austriji, pa da stigne, sa kasnjenjem... Jel nam to Saranac nije vise u inozemstvu, ili je samo na pauzi za praznike?\nsaranac on Thu Dec 29, 2011 9:18 pm\nSalju me opet od 1. do 6 jan. Za posle nisam siguran, javljam cim budem znao!\nkilliox on Fri Dec 30, 2011 9:41 am\nSaranac, ako si negde blizu GW shop-a u tom periodu meni treba box WoC warrior-a. Da ih narucim preko Mealstrom-a ne mogu posto ih nemaju na stanju pa ko zna kada ce stici tako da ostaje samo varijanta direktne kupovine. Nema obaveze, samo ako prolazis pa ti je blizu i imas vremena...\nsaranac on Fri Dec 30, 2011 9:22 pm\nNe mogu da obecam, ali ako odem do Torina no prob\nkgkid on Sat Dec 31, 2011 8:46 am\nNe uspevam da porucim ovu ludu torbu... :/\nkgkid on Sat Dec 31, 2011 10:11 am\nsaranac on Sat Dec 31, 2011 4:11 pm\nJavi sta si dobio u njoj kad ti stigne\nStavrogin on Sat Dec 31, 2011 7:34 pm\nDa, mozemo da se menjamo, Toza je narucio meni i njemu pre 2 dana.\nsaranac on Wed Jan 04, 2012 3:39 pm\nAko neko dobije jednog Mantic orca vise nego sto mu treba, rado bi ga usvojio u zamenu za nesto iz moje kolekcije (tj tuljci ili gobleni iz BfSP, WE drijade, mozda Bistmenski Gor ili neki High Elf, jedino pacova vise nemam za razmenu, tu sam udomijo skoro sve....)\nA ne bih bas narucivao 100 figurica zbog jednog orka i tako nemam vise gde da ih drzim, moram da postanem selektivan....\nkgkid on Mon Jan 09, 2012 2:23 pm\nStigla torba od Mantica!\nA u torbi:\n40 vilenjaka (strele, koplja i jos sto-sta)\n40 kostura i 9 gulova/zombija\n13 orkova plus jedan okvir za zastavnika ili nesto slicno\n20 Patuljaka (8 strelaca i 12 nekih ratnika)\nPuni ramovi bitseva!\nStavrogin on Mon Jan 09, 2012 4:30 pm\nOhoho, lepo, lepo.\nMeni Toza nista ne javlja-mozda je pojeo minijature?\nTorba je stigla bez Carine isl?\nkgkid on Mon Jan 09, 2012 4:59 pm\nPocepali su kutiju u koju je bilo zapakovano, proverili, zvanicno oslobodili od carine, zalepili glupavom PTT trakom i prosledili dalje. Niko ne zna koliko je minijatura bilo u torbi pre Carine, sigurno je samo da posle Carine nije bila bas krcata.\n122 minijature nakon "carinjenja" je i dalje odlicno!\nStavrogin on Mon Jan 09, 2012 6:57 pm\nNegde sam nasao da treba da treba da bude 24 sprue-a\nkgkid on Mon Jan 09, 2012 8:43 pm\nja sam nabrojao 25 ramova, mada sam se mozda zabrojao?\nToza on Wed Jan 11, 2012 5:02 pm\nStigle 2 tobe i posle carine od 2290 jedva cekam da ih otvorim. Samo jedan problem. Cekam gosn Zombicka da se okaci na skype da bi se uverio da necu pojesti nista iz njegove torbe!\nStavrogin on Wed Jan 11, 2012 5:14 pm\nPredracun moje torbe\nBones x 20\nOrc Great Axe 4\nOrc Axes 9\nDwarf Sniper 4\nMisc Gays 42\nLast edited by Stavrogin on Wed Jan 11, 2012 5:25 pm; edited 2 times in total\nStavrogin on Wed Jan 11, 2012 5:22 pm\nPredracun Tozine torbe\n11 orc axe\n5 orc gax\nMisc Gays x 40\nToza on Wed Jan 11, 2012 5:41 pm\nispravka ja sam dobio 244 figure mwahahahahaha\nToza on Wed Jan 11, 2012 5:45 pm\nTvoja armija je kidnapovana, i ako je zelis nazad, moraces da mi izadjes na megdan!!!!\nSvaki dan koji cekas, pojescu jednog orka, ili dva elfa!!!\nStavrogin on Wed Jan 11, 2012 6:09 pm\nOj Turci, na megdan mi izadjte...\nToza on Wed Jan 11, 2012 6:10 pm\nmore pokojnici ne orite druma!\n» Novogodisnja cestitka\nCurrent date/time is Wed Jul 18, 2018 8:35 am


Prijetila ubojstvom djelatnici Centra za socijalnu skrb koja je rješavala njezin slučaj - Vijesti - 057info - Zadar\nZBOG PRIJETNJI PRIVEDENA 38-GODIŠNJAKINJA\nObjavljeno: 03.06.2019 u 08:04\nPostoji osnovana sumnja da je 38-godišnjakinja u četvrtak 30. svibnja oko 14,50 sati u prostorijama Centra za socijalnu skrb pred djelatnicima i zaštitarom uputila prijetnje lišenjem života djelatnici koja je postupala u predmetu vezanom uz osumnjičenicu, i da je istog dana u poslijepodnevnim satima ponovila prijetnje uputivši joj poruke prijetećeg sadržaja koje su se odnosile na djelatnicu i članove njene obitelji.\nSucu istrage Županijskog suda u Zadru predloženo je odrediti istražni zatvor protiv osumnjičenice zbog postojanja okolnosti koje upućuju na opasnost da će osumnjičenica počiniti teže kazneno djelo za koje je prema zakonu moguće izreći kaznu zatvora od pet godina ili težu kaznu.\naj više iseljavajte taj centar iz stambene zgrade\ntu je godinama i uvik neki problemi..\nmičite to ruglo\nDefinitivno to ruglo od centra triba maknuti iz stambene zgrade.


Najbolji Instagram nalozi o klopi: Ogladnećete gledajući | CityMagazine\nKada je reč o hrani, ukus je samo jedna od stvari koja je bitna. Gledamo i sastojke, i način na koji je servirana i ukus, i sve to zajedno čini zalogaj savršenim. Otkad je Instagram postao „zvezda“ društvenih mreža shvatili smo da voda može da pođe na usta i samo dok se hrana gleda. Hiljadu puta vam se to desilo, zar ne?\nNedavno je otvoren restoran gde se hrana ne jede već služi samo za fotkanje za Instagram. Poznati su i nalozi koji ocenjuju hranu u restoranu, restorani unajmljuju blogere da promovišu njihova jela na Instagramu, definitivno je fotografija ta koja zauzima visoko mesto pri ocenjivanju hrane.\nAko jedete sve, izabrali smo nekoliko naloga koje morate zapratiti.\nEatgoodforlife - 171 hiljada pratilaca\nMožda nećete biti gladni pre nego što pogledate ovaj nalog, ali već nakon kojeg minuta ćete se držati za stomak. Malo ide slana hrana, malo slatkiši i ubrzo ćete zateći sebe kako kuvate piletinu u kariju i neki čokoladni kolač da se zasladite.\nCleaneatz – broj pratilaca je 263 hiljade\nNalog vode dve devojke a cilj im je zajednički- da se zdravo jede i da se vežba. Njihova hrana je prepuna boja zbog obilja voća i povrća koje koriste. Ali, tako je to kad se jede zdravo. Stoga, ovde možete naći razne bobice i vlakna ali i pileće salate i razne načine kako se pripremaju jaja.\nCafedelites . nalog prati 274 hiljade ljudi\nAko tražite Instagram nalog koji će vam pokazati vašu omiljenu hranu, na pravom ste mestu. Ovo je potpuni foodgazam za oči, stranica sadrži sve, od pice preko lazanja, čipsa do raznih kolača sa čokoladom. Pre nego što isprobate bilo koji od njenih recepata, proverite da li ste spremni za komiranje od hrane, mada, sigurno je da vredi.\nThenaughtyfork – 327 hiljada pratilaca\nAko ste na dijeti ni slučajno ne otvarajte ovaj nalog, ma ni da bacite pogled. Bićete već na putu ka prodavnici da kupite sladoled koji ćete staviti na vafle i preko toga još čokoladu, malo lešnika… Ovde ćete naći i super vegetirijansku hranu, ali nalog koketira sa svim oblicima hrane.\nThe-bojon-gourmet – 37 hiljada pratilaca\nOvaj Instagram profil će vam dokazati da nije samo meso ukusna hrana. Fanstastične fotografije će vam dati ideju da možete da pripremate razno povrće u rerni, a tu je i gomila poslastica koje su prelepo fotografisane.\nBeautyblends- nalog prati 124 hiljade ljudi\nAko stalno jedete voće, ovo će biti vaša omiljena Instagram stanica. Palačinke sa bananom, recepti za sokove, čoklade, kolače sa karemelom i borovnicom, zaista je rajsko voće na svim fotografijama.\nUkusna hrana je apsolutno uživanje za nepce, ali super fotografije hrane su uživanje za sva čula. Možete pronaći i ideju za svoja kuvanja ili šta novo da probate u restoranu, a garant ćete i vi poželeti da fotkate hranu, Neće uspeti tako dobro, al nema veze, pojedite i uživajte, to je najbitnije.\nSugar and Spice: Noviteti na meniju poznate gastro destinacije fotografije hrane · hrana · instagram hrana


Zašto niste uvek siti nakon jela? - Život - Dnevni list Danas\nPočetna » Život » Zašto niste uvek siti nakon jela?\n0Piše: Sara Hendriks 06. decembra 2018. 15.03\nAko ste gladni posle jela, moguće je da vaš obrok nije sadržao dovoljno proteina, vlakana ili zdravih masti. Takođe je moguće biti gladan posle jela ako ste dehidrirani ili ste pod stresom.


Američki general: Rusija i dalje velika sila - Sputnjik Srbija\n08:01 15 Maj 2021\nAmerički general: Rusija i dalje velika sila\n16:53 13.12.2020 Preuzmite kraći link\nRusija zadržava status velike sile zbog visokog profesionalizma svojih oružanih snaga i njihove sposobnosti da rešava postavljene zadatke, ocenio je načelnik Generalštaba Oružanih snaga SAD general Mark Mili u intervjuu za „Volstrit džurnal“.\n„Ruska vojska je veoma dobra, u to nema sumnje“, priznao je Mili, istakavši sposobnost Oružanih snaga Rusije da pronađe nekonvencionalne načine rešavanja postavljenih zadataka.\n„Oni predstavljaju izazov i pretnju (za SAD). Ne smeju se potceniti“, rekao je general pohvalivši nivo i borbenu gotovost vazdušno-kosmičkih i sajber snaga ruske vojske.\n„Njihovi vojnici su vrlo vešti i vrlo profesionalni. Nema ih toliko koliko ih je bilo u sovjetsko vreme, ali su vrlo vešti. Zapravo, Rusija jeste velika sila. To je nesumnjivo zbog njihovih kapaciteta“, objasnio je general.\nVašington: Potrebno obuzdavati Rusiju i Kinu na polju veštačke inteligencije\nIstovremeno, on je „u širokom strateškom smislu“ nazvao Rusiju „državom u padu“ uprkos postojanju strateških nuklearnih snaga. Mili je ovo pripisao posledicama događaja koji su se u zemlji odigrali devedesetih godina prošlog veka i pada Berlinskog zida, što je negativno uticalo na osećaj nacionalnog ponosa Rusa.\nAmeričke vlasti su u vreme predsednika Donalda Trampa pripremile novu Strategiju nacionalne odbrane, prvu u poslednjih 10 godina. Ona je objavljena 19. januara 2018. Kako je tada objasnio tadašnji američki ministar odbrane Džejms Matis, nova strategija se fokusira na dugoročno strateško rivalstvo sa Rusijom i Kinom.\nPentagon se sprema za sajber-rat: Informacije su sfera vojnih operacija\nRusija, ruska vojska, Mark Mili, SAD\n07:56 Ruski PVO sistem „Derivacija“ uspešno obara dronove svih vrsta\n07:25 Nastavljeni vazdušni udari na Gazu, Hamas odgovorio raketama /video/


HITNO! POSAO Tehnička-priprema Aranđelovac - 218 aktuelnih poslova - Oglasi za posao Jooble\n" Beltorg" doo, Beograd Obaveze: · Rad sa organima carinjenja priprema i izrada dokumentacije koja je neophodna za proceduru carinjenja (zahtevi, sumarne deklaracije, DCV, JCI) · Klasifikacijarobe prema carinskoj tarifi (režim uvoza, broj tarife, carinska...\n...Tvoja zaduženja bi bila: •\tOdvajanje robe za proizvodnju •\tPriprema komponenti za sklapanje •\tSklapanje računara od računarskih komponenata... ...đivanje znanja Kvalifikacije: •\tSrednja stručna sprema •\tTehničko poznavanje IT opreme •\tPoznavanje softvera i hardvera, rač...\n...novog člana tima na poziciji: Grafički dizajner Opis radnog mesta: • Kreiranje inovativnih i modernih grafičkih rešenja • Priprema i osmišljavanje materijala za štampu • Dizajn i priprema materijala za društvene mreže • Održavanje kompanijske internet...\n...klijentima ~Vođenje prezentacija, upravljanje odnosima sa klijentima, pripremanje ponuda ~Priprema i dizajn prezentacija za kupce ~Striming prezentacija uživo i veb prezentacija. ~Izrada tehničkih izveštaja, predloga i tendera ~Obezbeđenje tehničke podrške klijentima ~...\n...(Beograd, Žarkovo) Opis posla: Pakovanje robe na palete Priprema i pakovanje robe za isporuku Angažovanje na 1 mesec( decembar) Uslovi: ~ Organizovanost i sklonost ka timskom radu Zarada: ~300 dinara po satu Za dodatne informacije o poziciji...\n...korporativne mreže sa oko 40 rental kompanija širom sveta. Bavimo se tehničkom podrškom raznih vrsta skupova. Posedujemo vrhunsku audio i video... ...audio video opreme na unapred dogovorenoj lokaciji Tehnička realizacija – onsite podrška Nudimo: Mogućnost obuke i usavr...\n...evina u rashladne komore i prodajne vitrine; Briga o ispravnosti mesa i prerađevina od mesa Stara se o sprovođenju higijensko tehničkih mera Uslovi koje kandidat treba da ispunjava: ~ Obavezno iskustvo od 3 do 5 godina Nudi se: Ugovor o radu na odre...\n...stanja IT opreme Strukturno kabliranje Poznavanje mrežnih protokola Uslovi : Minimum srednje nivo kvalifikacije tehničkog usmerenja Rad u kompanijama sa više od 20 klijentskih računara će se smatrati za prednost Rad u proizvodno orijentisanim kompanijama...\n...materijala po nalogu poslodavca ~Obavljanje dogovorenih intervencija na različitim lokacijama po Beogradu i okolini (polazi se uvek iz tehničke baze na Altini) ~Benefiti: ~Omogućena obuka za kandidate bez iskustva ~Mogućnost napredovanja ~Stimulativna zarada i moguć...\n...godina Poželjno IWE Opis posla: Praćenje proizvodnje čeličnih konstrukcija, sklopova Kontrola sklopova Organizacija posla Izrada manjih projekata Priprema radioničke dokumentacije Vaše prijave možete slati na email adresu: ****@*****.***...


Više od 20.000 posjetilaca na Ćevap festu - Novagaszeta.rs\nViše od 20.00 Banjalučana i turista iz regiona posjetilo je prethodni vikend drugi Ćevap fest, čime je ova manifestacija, i zvanično, oborila rekorde, kao najmasovniji događaj u ovoj godini, ukazuju prve procjene gradskih službi.\nPored turista, koji su uživali u nadaleko poznatoj banjalučkoj deliciji, razloga za zadovoljstvo imale su i gradske ćevabdžije, koje su za dva dana trajanja ove manifestacije, po prvim podacima, ispekli oko 13.000 porcija ćevapa.\nGradski zvaničnici najavljuju da će ova manifestacija postati tradicionalan događaj, te ističu da će se i u narednim mjesecima snažno raditi na animiranju turista iz regiona, kojima Banjaluka, kako kažu, može mnogo toga da ponudi.\nŠef kabineta gradonačelnika Milan Grubor ističe da je opredjeljenje gradskih vlasti da šire mreže ovakvih i sličnih manifestacija, sa osnovnim ciljem snažnijeg pozicioniranja Banjaluke na regionalnoj turističkoj mapi, ali i svojevrsnog otvaranja grada.\n“Događaji iza nas, poput Ćevap festa, Festivala cvijeća i niza drugih manifestacija, pružila su potvrdu da idemo u dobrom pravcu kad je riječ o strateškom opredjeljenju o Banjoj Luci kao „otvorenom i prijateljskom gradu“. Poučeni ovim iskustvom, i u narednim mjesecima aktivno ćemo raditi na tome da naš grad postane znatno posjećeniji nego što je to sada bio slučaj. Prve procjene turističkh i ugostiteljskih radnika, koji posljednjih dana bilježe jako dobre statitike, daju nam podstrek da nastavimo u ovom pravcu”, rekao je Grubor.\nSve proljetne manifestacije u gradu, njih pedesetak, objedinjene su ove godine pod zajedničkim imeniteljem „Proljeće u Banjaluci“, kao svojevrstan gradski turistički proizvod.\nU danima pred nama očekuju nas brojni događaji u okviru „Proljeća u Banjaluci“, među njima i dugo najavljivani Moto fest, Vinosaur i, kao novost, viteške borbe na Kastelu.\nTagged Ćevap fest\nMegan Markle: Ponosna sam što sam žena i feministkinja\nSrbija ima najljepšu zastavu na svijetu?!


Privreda Srbije u avgustu – mesečni ekonomski skener | Talas.rs\nNajnoviji podaci Republičkog zavoda za statistiku pokazuju nam privredno stanje u zemlji tokom avgusta. Kako izgledaju ekonomska kretanja i ima li dobrih vesti za ovu godinu?\nOporavak prerađivačke industrije\nIndustrijska proizvodnja se uglavnom oporavila, sa desezoniranim rastom prerađivačke industrije od 2,4% u odnosu na jul. To je blago mesečno ubrzanje – u julu je industrijska proizvodnja u odnosu na jun bila viša za 2%. U odnosu na avgust prethodne godine, proizvodnja je veća za 4,2%. Zapravo, nivo proizvodnje u prerađivačkoj industriji u avgustu veći je nego tokom bilo kog meseca 2018, ali je i dalje ispod nivoa iz januara 2020.\nPosle velikog pada u aprilu i maju, nivo industrijske proizvodnje se napokon oporavio. U avgustu se povećala proizvodnja u nekoliko sektora koji su bili pogođeni krizom, kao što je proizvodnja odeće, drvna industrija, prerada baznih metala. Dobro stoji proizvodnja i u sektorima koji su imali rast uprkos krizi, kao što su hemijska, farmaceutska i metalska industrija. Ali pojedini industrijski sektori i dalje se nalaze u problemima: sektor proizvodnje motornih vozila (gde se gotovo ceo obim proizvodnje može pripisati Fijatu i Kragujevcu) je tek na niovu od 65% prošlogodišnjeg, a slične loše rezultate beleže i tekstilna, kožarska i gumarska industrija.\nIzvoz i dalje niži\nTokom avgusta, iz Srbije je izvezeno robe u vrednosti od 1.302,8 miliona evra, što je za oko 55 miliona evra ili 4% niže nego u avgustu prethodne godine. Gledano od početka godine, vrednost izvoza je niža za 7,6% ili čak skoro 880 miliona evra u odnosu na prvih 8 meseci prethodne godine, dok je najveći pad zabeležen u sektoru prerađivačke industrije od 8,2%. Najveći pad izvoza zabeležen je u zemlje EU.\nSamo 3 sektora – hrana i žive životinje, piće i duvan i hemijski proizvodi, zabeležili su viši obim izvoza tokom prvih 8 meseci ove godine u odnosu na isti period prethodne. Ali ostali sektori su zabeležili pad od 10, 15 pa čak i preko 20%, što je sa sobom nadole povuklo celokupnu statistiku izvoza.\nTrgovina na malo raste\nPromet robe u trgovini na malo veći je za 4,2% (u tekućim cenama) u odnosu na isti mesec prethodne godine, što je istovetno povećanju prometa tokom prvih 8 meseci ove godine u odnosu na isti period prethodne. U odnosu na prethodni mesec, promet u avgustu je veći za 2,1%. Došlo je do povećanja prodaje goriva za 6%, i neprehrambenih proizvoda za 2,3% dok je promet hrane ostao isti kao u julu. Kada to uporedimo sa 8 meseci prethodne godine, promet hrane u maloprodaji i promet robe široke potrošnje je porastao (za 7,3% i 9,37%) a promet goriva je niži za 12% (kako zbog pada potrošnje, tako i zbog pada cene goriva). Ovo nam ukazuje na to da se obim prometa oporavio u odnosu na veliki pad zabeležen tokom vanrednog stanja. Međutim, ovaj promet nije istovetan obrascu pre krize: zabeležen je značajan skok pometa nameštaja i građevinskog materijala, dok je promet vezan za sektor ličnih usluga (saloni lepote, frizeri itd) i dalje niži nego ranije.\nDobar avgust nije dovoljan da izvuče turističku industriju\nStanje u turizmu u avgustu nije se promenilo u odnosu na prethodni period ove godine – broj inostranih turista u Srbiji jako je nizak, a deo naših turista se odlučio da svoj odmor provede u zemlji umesto u inostranstvu. Ovo se jasno vidi u poređenju sa situacijom tokom avgusta prethodne godine: dok je broj inostranih turista samo 12,9% tadašnjeg broja, domaćih turista je za četvrtinu više. Domaći turisti su se u proseku više odlučivali da posete jug zemlje – najveći porast turista zabeležen je u planinskim mestima, a najbolje su prošle destinacije kao što su Stara planina, Rudnik, Zlatar, Zlatibor i Kopaonik. Za njima slede banjska mesta, kao Sokobanja, Prolom banja, Bukovička i Vrnjačka banja.\nNi ovaj rast prometa od strane domaćih turista nije dovoljan da bi se promenila statistika koja kaže da je ova godina loša po turističku industriju: ukupan promet turista u avgustu iznosio je tek 65% prošlogodišnjeg prometa. Najveći gubitnici ove situacije su Beograd i Novi Sad koji su uglavnom bili okrenuti inostranim turistima – retka su banjska i planinska mesta koja su zabeležila niži promet tokom avgusta. Ali ni dobro poslovanje u avgustu čak ni za njih nije dovoljno da ih izvuče iz problema, pošto je i njihov promet i dalje manji nego tokom prvih 8 meseci prethodne godine, za 15% do 20%.\nMesečni ekonomski skener za jul 2020:\nTAGS: industrija izvoz proizvodnja turizam


Pesem.si - Dusan - Triper, Sifilis - Tamo ona gura se, gde su zene dobile, bolesti zarazive, triper, tri\nTamo ona gura se, gde su zene dobile, bolesti zarazive, triper, triper, sifilis,triper, triper, sifilis, triper, triper, sifilis..Bolje da se ljube te, nego vode ljubav jer, bolesti su opake i skoro izlecive..triper, triper, sifiis... p.s.Moj tekst koji je Ognjen Amidzic procitao pop divi Jeleni Karleusi,u emisiji:Ami.G.Show, recima, ovo je iz Leskovca, pesma je imala tada radni naslov:Zaraza.A na sta je ona konstatovala da je :jako zarazno"!\nI uputila na njene saradnike M.Tucakovic i Gorana Bregovica!?\n23. 07. 2019 ob 12:59


Drljević u Rimu: Potrebno je ubrzati pristupne pregovore\nDatum objave: 30.10.2018 11:07 | Autor: KEI\nItalija se snažno zalaže za politiku proširenja i evropsku budućnost država Zapadnog Balkana. Crnu Goru, sa kojom je vežu snažne istorijske i kulturne spone vidi kao buduću punopravnu članicu Unije i spremna je da pruži svu političku i ekspertsku podršku u ostvarenju tog cilja, saopšteno je tokom sastanaka koje je glavni pregovarač Aleksandar Drljević imao u Rimu.\nGlavni pregovarač je imao sastanke sa zamjenikom generalnog direktora za EU u Ministarstvu vanjskih poslova Italije Fabriciom Bućijem, specijalnim izaslanikom Italije za Breksit Markom Peronaćijem i generalnim sekretarom Jadransko-jonske inicijative Đovanijem Kastelanetijem.\nSagovornici glavnog pregovarača su poručili da su dobri rezultati koje Crna Gora ostvaruje u svim oblastima pristupnih pregovora, osnov za ubrzanje njenog puta prema EU.\nGlavni pregovarač je istakao da je, imajući u vidu aktuelne izazove sa kojima se EU suočava, za budućnost EU i stabilnost kontinenta veoma važno na djelu pokazati da je evropska perspektiva Zapadnog Balkana izvjesna.\nOn je, takođe, naglasio važnost vrednovanja individualnih postignuća svake od država kandidata za članstvo i u tom kontekstu, ukazao na spremnost Crne Gore za otvaranjem dva preostala, kao i za zatvaranjem nekoliko pregovaračkih poglavlja. Na temelju dobrih rezultata, Crna Gora, kao lider u procesu evropske integracije, zaslužuje adekvatnu podršku u cilju ubrzanja pristupnih pregovora, poručio je Drljević.


Vila Triandafilos Grčka Hanioti Leto 2019\n- međunarodno osiguranje (cenovnik)\n- upotrebu klima uredjaja (ukoliko nije uključeno u cenu) u iznosu od 5eur ili 6eur dnevno\n- Boravišna taksa - u trenutku objavljivanja cenovnika, ona iznosi 0.5€ po smeštajnoj jedinici i danu, i nije poznato da li se plaća u agenciji ili na licu mesta vlasniku objekta.\n- čekovima građana uz uvećanje od 7% zaključno sa 15.12.2019.\n- administrativna zabrana: 40% akontacija, ostatak do 15.12.2019.\nCene autobuskog prevoza u Eur po osobi\nHanioti, Pefkohori, Polihrono 70 65 60 50 19.30h\n- za kolone označene zvezdicama nema umanjenja za sopstveni prevoz\nSva deca preko dve godine obavezno imaju svoje sedište i nemogu sedeti u krilu.\nAgencija pravi raspored sedenja uzimajući ravnopravno u obzir: starost putnika (stara lica ili porodice sa decom), bolest ili fizičke nedostatke putnika, kao i vreme uplate.\nPutnik će prihvatiti bilo koje sedište koje mu agencija dodeli.\n- svi putnici, državljani Republike Srbije, koji poseduju biometrijske pasoše mogu putovati u Grčku bez viza u skladu sa odlukom Saveta Ministara EU ( www.europa.rs ) Putnici koji koriste pasoše izdate od strane drugih zemalja u obavezi su da se sami informišu o viznom režimu zemlje u koju putujuagencija ne snosi odgovornost u slučaju da pogranične vlasti onemoguće putniku ulaz na teritoriju Evropske unije.\n- za kolone označene zvezdicama, kao i za solucije 1/2+1, 1/2+2 i 1/3+1 nema umanjenja za sopstveni prevoz, za polaske iz Niša i nema popusta za decu od 0-7 godina\n- prilikom spajanja smena cena se umanjuje za 15% od cene druge smene ( osim za smene koje su obeležene zvezdicom, tada nema umanjenja ) – npr.ukoliko je jedna smena sa zvezdicom a druga bez zvezdice nema - - umanjenja za drugu smenu\nLetovanje Grčka 2019 Letovanje Grčka Hanioti 2019 Povoljno Letovanje Grčka Hanioti 2019 Popusti Letovanje Grčka Hanioti Vila Triandafilos 2019 Vila Triandafilos Leto 2019 Letovanje Grčka Halkidiki Kasandra Hanioti 2019 Letovanje Grčka Hanioti Cene 2019 Grčka Hanioti Vila Triandafilos Cene 2019 Letovanje Grčka Hanioti 2019 Grčka Hanioti 2019 Ponuda Aranžmana za Hanioti 2019 Grčka Hanioti 2019 Autobusom Grčka Hanioti 2019 Sopstveni Prevoz Grčka Hanioti 2019 Smeštaj Grčka Hanioti Apartmani 2019\nUkupno poseta: 539473\tjuče: 2747\tdanas: 1039


Budući da su platne kartice postale deo naše svakodnevice, posebnu pažnju posvećujemo njihovom bezbednosnim aspektima njihovog korišćenja. Kao i kod plaćanja gotovinom, prilikom korišćenja kartice neophodno je voditi računa o bezbednosti plaćanja. Iz tog razloga Vam ukazujemo na najvažnije preporuke za bezbedno korišćenje platnih kartica.Po prijemu kartice u ekspozituri Banke, karticu obavezno potpišite, jer je nepotpisana kartica nevažeća. U slučaju gubitka ili krađe kartice pozovite broj 011/3010-160, koji Vam je na raspolaganju 24 časa dnevno, 7 dana u nedelji.Važno je napomenuti da banka nikada neće tražiti da joj dostavite PIN svoje platne kartice putem emaila ili telefonom. Prilikom korišćenja Vaše kartice u inostranstvu, za svaku obavljenu transakciju dobićete SMS obaveštenje. Čuvanje PINa i kartice\nPIN broj predstavlja vaš lični identifikacioni broj i sadrži četiri cifre. PIN služi za autorizaciju plaćanja na prodajnim mestima, kao i prilikom podizanja novca na bankomatu. Nikada nemojte da zapisujete PIN ili ga držite zajedno sa karticom. PIN broj zapamtite, a kovertu uništite.Ukoliko smatrate da je neko saznao koji je PIN Vaše kartice, obratite nam se putem kontakt centra ili u ekspozituri.U slučaju gubitka kartice, a radi sprečavanja zloupotrebe, u slučaju da osoba koja je neovlašćeno došla u posed vaše platne kartice nema podatak o vašem PIN broju, transakcije će biti odbijene i kartica zadržana u Bankomatu. Zaštita prilikom plaćanja na prodajnim mestima\nZaštite rukom tastaturu prilikom unosa PIN-a u cilju dodatne privatnostiPIN broj unesite lično na POS terminal. Nikada ne govorite svoj PIN broj trećem licu čak ni kada trgovac to zahteva od VasNe dozvolite da lice koje vrši naplatu odnese karticu van Vašeg vidokrugaObratite pažnju na način na koji trgovac postupa sa Vašom karticom i ne dozvolite da karticu provlači kroz dodatne uređaje bez obzira na potencijalno objašnjenje koje bi zaposleni na prodajnom mestu mogao da imaAko obavljate beskontaktno plaćanje, prinesite lično karticu uređaju, jer nema potrebe da je dajete prodavcu.U slučaju bilo kakve sumnje u način postupanja sa Vašom platnom karticom, pozovite Kontakt centar banke kako biste se posavetovali o eventualnoj blokadi i zameni kartice. Zaštita prilikom podizanja novca na bankomatima\nProces podizanja novca bakomata započinje ubacvanjem kartice u bankomat, nakon čega birate jezik i unosite svoj PIN. Nakon toga, pratite uputstva na ekranu. Bankomati Banca Intesa ovu transakciju obavljaju tako što prvo isporuče novac, a nakon toga platnu karticu. Za preuzimanje novca i kartice imate po 30 sekundi. Ukoliko ne podignete novac ili karticu u ovom roku, bankomat će ih zadržati. U tom slučaju, obratite se zaposlenima u ekspozituri ili pozovite Kontakt centar Banke. Prilikom podizanja novca na bankomatu:Ukoliko niste sigurni kako se koristi bankomat potražite korisničko uputstvo za korišćenje bankomata ili se obratite zaposlenima u bilo kojoj ekspozituri Banke i mi ćemo Vam obezbediti sve neophodne informacije i uputstva. Nikada ne tražite pomoć prolaznika, tj nemojte da dajete svoju karticu i PIN broj nepoznatim licima kako bi obavili transakciju umesto Vas.Obratite pažnju na izgled bankomata. Ukoliko uočite neke dodatne uređaje ili oštećenja na bankomatu, obratite se zaposlenima u ekspozituri ili pozovite Kontakt centar Banke. Rukom zaštitite tastaturu prilikom unošenja PIN broja. U slučaju da se u neposrednoj blizini nalazi osoba čijeVam ponašanje deluje sumnjivo, savetujemo Vam da joj predložite da izvrši svoju transakciju pre Vas, i tek pošto se osoba udalji od bankomata vi pristupite obavljanju transakcijeKada završite uspešno transakciju, odložite novac, karticu i slip i tek tada se udaljite od bankomata


Najava aktivnosti - maj-juni 2013. godine\nSrijeda, 08 Maj 2013 08:40\n1. Udruženje Žene Ženama organizira predavanje na temu “Uvođenje principa rodne ravnopravnosti ili gender mainstreaminga u aktivnosti lokalne uprave i samouprave po modelu Evropske povelje o rodnoj ravnopravnosti”\nPredavanje će se održati 8. maja 2013. godine u prostorijama Američkog kutka u Doboju, sa početkom u 11 časova\n2. Žene Ženama u saradnji sa Gender Centrom Federacije BiH, organizira prezentaciju Istraživanja o uzrocima nasilja u porodici u Federaciji BiH.\nPrezentacija će se održati 9. maja 2013. godine u prostorijama hotela Hollywood na Ilidži, sa početkom u 11 časova\n3. Pozivamo Vas na javnu tribinu:\n„ Jednake mogućnosti: žene i muškarci u političkom djelovanju “\nkoja će se održati u četvrtak, 09.05.2013.godine u Žepču u Kino sali Doma kulture Žepče u vremenu od 10:00 do 13:00 sati u organizaciji Razvojne agencije Žepče i Udruženja Žene ženama iz Sarajeva\nCilj tribine: integraciju rodne perspektive razumjeti u smislu transformisanja nepravičnih rodnih odnosa i stereotipa i osnaživanja žena što je definisano i GAP-om BiH i GAP-om Općine Žepče. Ovo uključuje preispitivanje postojećih uloga i odgovornosti relevantnih aktera i zahtjeva preispitivanje procesa stvaranja politike i njenih ciljeva.\n4. Promociji Vodiča za žene kroz reformu sektora sigurnosti\nCentar za sigurnost, razvoj i vladavinu zakona (DCAF), Atlantska inicijativa (AI) i „Žene ženama“organizuju promociju Vodiča u odabrane četiri opštine/općine u Bosni i Hercegovini, Istočno Sarajevo, Prijedor, Tuzla i Mostar. Cilj nam je promovisati Vodič predstavnicima općinskih/opštinskih i kantonalnih/entitetskih organa vlasti, te predstavnicima nevladinih organizacija iz navedenih općina/opština. Cilj nam je također i potaknuti konstruktivnu diskusiju, koja će, nadamo se, rezultirati razmijenom iskustava i znanja između organizatora, institucija i nevladinih organizacija.\n- Promocija u opštini Istočna Ilidža će se održati 13.05.2013.g. u prostorijama Opštine Istočna Ilidža, ul. V.Radomira Putnika 2 (Skupštinska sala) sa početkom u 12h.\n- 20.05.2013.g. Mostar\n- 03.06.2013.g. Prijedor\n- 04.06.2013.g. Tuzla\n5. Politički konsenzusi i kompromisi koji imaju centralnu ulogu u svim zvaničnim procesima dogovora i pregovora post-ratne tranzicije od rata ka miru u Bosni i Hercegovini, ne uključuju žene. Broj žena u mirovnim inicijativama znatno je veći od broja muškaraca i nekako je obrnuto proporcionalan od njihovog učešća u službenoj političkoj javnosti. Žene i njihovo djelovanje prepoznaje se još od 1992.godine kao proaktivno, nenasilno, zajedničko mirovno angažiranje u reagovanju na postojeće tenzije i krize. Stoga, Udruženje Žene ženama i Fondacija Friedrich Ebert nastavljaju sa radionicama koje promoviraju ulogu i značaj žena u izgradnji mira i tokom 2013.godine u Bosni i Hercegovini pod radnim naslovom:\n„Žene i izgradnja mira u Bosni i Hercegovini: razumjevanjem do pomirenja sa izlječenjem”, 05.06. 2013, Banja Luka


Rasistička zakuska iz tabloidne kuhinje | Evropa | DW | 29.07.2014\nRasistička zakuska iz tabloidne kuhinje\nČlanak je bio kratak ali je mnoge uvredio: tabloid Bild objavio je komentar koji je neprijateljski nastojen prema islamu. To je izazvalo oluju ogorčenja, toliku da je glavni urednik Bilda morao da piše protiv-komentar.\nSporni tekst najpre je uzdrmao korisnike društvenih mreža. „Komentari moraju da polarizuju, da budu subjektivni, ponekad i da povrede“, napisao je autor Bildovog članka Nikolaus Fest pre par nedelja u jednim austrijskim novinama. I po svemu sudeći, ispunio je taj cilj komentarom pod naslovom „Islam kao prepreka integraciji u društvo“. U tolikoj meri, da se pored talasa burnog negodovanja na Fejsbuku i Tviteru sada u celu priču uključuju i političari.\nČak i unutar samog Bilda, par redova koje je napisao Fest odjeknuli su kao bomba. U arapskom svetu ovaj kratki komentar se u jednom trenutku čak probio do mesto najčitanijeg na jednom velikom onlajn-portalu. Ali šta se zaista desilo?\nU jednom od komentara veoma čitanog Bild am Zontag (izdanje tabloida Bild koje se pojavljuje nedeljom), islam je paušalno opisan kao prepreka uključivanju osoba te vere u nemačko društvo. Autor Nikolaus Fest je zamenik glavnog urednika nedeljnog izdanja, i sebe opisuje kao „ateistu koji je naklonjen religiji“. Kaže da nema nikakav problem ni sa Jevrejima, ni sa hrišćanima, ni sa budistima – nego samo sa islamom. Smeta mu to što se mladi muslimani unutar Nemačke u većem procentu okreću kriminalu, kao i „ubilački prezir“ islama prema ženama i homoseksualcima.\nDa li je religija prepreka za integraciju, pita se autor na kraju teksta i odgovara: u slučaju islama jeste, ali kod drugih velikih religija nije. I preporučuje da se na to obrati pažnja kod potražilaca azila i doseljenika. Festov zaključak: „Meni ne treba uvozni rasizam i druge islamske vrednosti mi isto tako ne trebaju.“\nGlavni urednik Kaj Dikman\nOvakav stav odmah je izazvao reakcije u velikoj porodici Bilda. Kaj Dikman, glavni urednik dnevnog izdanja ovog najčitanijeg nemačkog tabloida napisao je svoj protiv-komentar, čija je osnovna ideja: borba protiv islamizma da, ali opanjkavanje islama ne. Za uopšteno odbacivanje jedne religije u Bildu nema mesta. Oglasio se poslanik nemačke stranke Zelenih Ocan Mutlu, kao gostujući komentator i napisao da je kritika islama koju je izneo Fest čisti rasizam. Mutlu kaže da nije verovao svojim očima.\nČini se da je glavna urednica nedeljnog izdanja Marion Horn prilično kasno postala svesna koliko se prašine podiglo nakon Festovog komentara. Najpre je branila autora na Tviteru („Religija se njega ne tiče… ali mu smeta netolerancija“) ali kasnije je morala da se pravda: „Mi nismo neprijatelji islama! Ja se izvinjavam za utisak koji je nastao.“\nI drugi poslanici Bundestaga reagovali su jednoglasno. Političar iz stranke Zelenih Folker Bek je tražio izvinjenje za sve muslimane u Nemačkoj. Socijaldemokrata Jonas Vestfal je članak nazvao „gomilom pomija“. Nima Movasat iz Levice ogorčena je zbog raspirivanja rasizma. Istovremeno, čini se da to nije ostavilo isuviše dubok utisak na Festa, makar na početku. Autor spornog članka ja na Tviteru objavio da se raduje „divnom šitstormu“.\nDva teksta u dva najuglednija nemačka lista pričaju različite priče.\nBild ostaje u centru pažnje\nU Nemačkoj se trenutno ne raspravlja samo o uključivanju muslimana u društvo, već i se javnost iznova bavi i pitanjem borbe protiv antisemitizma. Zanimljivo je da je i jednu i drugu diskusiju pokrenuo isti medij. Naime, Bild je prošlog petka okupio poznata lica, uključujući tu i kancelarku Angelu Merkel i predsednika Joakima Gauka, pod velikim naslovom, „Nikad više mržnja protiv Jevreja!“\nOva akcija protiv antisemitizma je uglavnom pozitivno ocenjena u Nemačkoj. A ovako oštra kritika islama u nedeljnom izdanju sa sobom povlači pitanja. Na primer, da li je ova provokacija planirana da se još jednom skrene pažnja na tabloid i podignu tiraži.\nAutor Folker Vagener / dj\nKljučne reči bild, rasizam, islamofobija, imigracija, azil\nTrajni link https://p.dw.com/p/1ClIf


Srđan Babić - Sportal\n17:18 - 05.06.2022\nZVEZDA PRODALA ŠTOPERA: Nekadašnji "zlatni orlić" kreće put Primere, gde će čuvati NAJBOLJE NAPADAČE današnjice\nNekadašnji zlatni "orlić" ponovo kreće put Andaluzije.\n22:31 - 29.05.2022\nAlmerija se vratila u Primeru: Evo zašto je to sjajna vest za Zvezdu i Partizan\nUmar Sadik doneo je Partizanu 3.000.000 evra.\n14:40 - 30.08.2021\n17:57 - 18.04.2020\n18:41 - 10.03.2020\n16:47 - 18.04.2019\nFudbaleri Crvene zvezde obezbedili su odličan rezultat, 4:1, nakon prvog meča polufinala Kupa Srbije sa ekipom Mladosti. Izabranici Vladana Milojevića zadovoljni su urađenim, ali, kako ističe štoper Srđan Babić, sada se okreću izazovima u Superligi Srbij\n17:42 - 11.03.2019\nFudbaleri Crvene zvezde ove srede nastavljaju takmičenje u Kupu Srbije. Izabranici Vladana Milojevića dočekaće od 18 sati na stadionu "Rajko Mitić" Radnik. U toku aktuelne sezone ove dve ekipe sastale su se već dva puta, a crveno-beli su oba puta bili bo\n20:40 - 12.02.2019\n08:47 - 03.02.2019


> Stare inadžije\nugrožen jezik će nestati jer jedina dva starca koja ga znaju ne pričaju\nDa li ste nekada čuli za ajapaneko jezik? Ne? Verovatno i nećete… To je ugroženi jezik u Meksiku koji će, kako stvari stoje, iščeznuti i to zbog svađe. Na svetu su ostala samo dva čoveka koja ga znaju ali oni ne pričaju međusobno.\nManuel Segovija (75) i Isidro Velaskesto (69) žive udaljeni jedan od drugoga nekoliko stotina metara u jednom meksičkom selu, ali već decenijama nisu razmenili ni reč. Meštani tvrde da su dva starca krvnički zaratila pre više denecija ali da ni jedan nikome nije otkrio zbog čega.\n“Nikada se nisu slagali a i suprotnih su karaktera. Manuel voli da se svađa i podbada druge, dok je Isidro miran, retko izlazi i nije naročito društven", rekao je antropolog lingvistike Danijel Suslak sa Univerziteta u Indijani.\nTrenutno na svetu postoji oko 6.000 jezika a prognoze su da će se taj broj, u narednih 100 godina prepoloviti. U svakom slučaju, ajapaneko će iščeznuti zajedno sa Manuelom i Isidrom kao i razlogom ove istorijske svadje.


Dong Mingzhu je najuspješnija biznismenka u Kini – The PRESTIGE\nFilm Parazit pogurao “pica” biznis u Seulu prije 4 satiOvo je najskuplji SUV na svijetu prije 4 satiKoronavirus će avio-kompanije koštati oko 28 milijardi dolara prije 6 satiEU pokreće stvaranje evropske bankovne kartice prije 6 sati“Viktorijas Sikret” prodat za pola milijarde dolara prije 6 satiCijena zlata prvi put iznad granice od 1.500 eura prije 6 satieBay pregovara o prodaji oglasnog odjeljenja prije 6 satiKineska centralna banka najavljuje nove ekonomske podsticaje prije 6 satiZaustavljena gradnja Tesline fabrike u Njemačkoj prije 6 satiTurska za nedjelju dana povećala devizne rezerve za više od milijardu dolara prije 6 sati\nDong Mingzhu je najuspješnija biznismenka u Kini\nPreduzetnici 08.02.2017. Dong Mingzhu, Forbes China, Kina\n„Forbes China“ je objavio posljednju godišnju listu top 100 najboljih biznismenki u Kini, na čijem se prvom mjestu nalazi Dong Mingzhu, predsjednica kompanije „Gree Electric Appliances“, najvećeg proizvođača klima uređaja\nKompanija „Gree Electric Appliances“ nalazi se u gradu Šenžen, na samom jugu provincije Guangdong u južnom dijelu Kine. Vrijednost akcija kompanije procjenjuje se na 151 milijardi juana (22 milijardi dolara), a prihod je bio 82 milijardi juana u prvih devet mjeseci 2016. godine. Zapošljava 70.000 ljudi.\nDong ima 62 godine, i potiče iz mjesta Nanking. Na čelu kompanije nalazi se od 2001. godine, gdje je počela da radi kao prodavac ranih devedesetih godina. Pod njenim rukovodstvom, kompanija „Gree“ napredovala je od malo poznatog brenda do giganta za proizvodnju uređaja. Od svakih pet klima uređaja prodatih u Kini 2016. godine, dva je proizveo „Gree Electric Appliances“.\nAli, nije sve uvijek išlo glatko za Dongovu. Prodaja klima uređaja posrnula je kao što je i cjelokupna kineska ekonomija usporila posljednjih godina. Zbog toga, Dong je pokušala da uvede raznolikost u druge proizvode, uključujući i pametne telefone i električne automobile. Ali ovi napori nisu urodili plodom: Dong je u novembru morala da uloži dvije milijarde dolara da bi preuzela domaćeg proizvođača električnih automobila zbog pritiska akcionara, a potom je uklonjena iz gornjeg mjesta u matičnoj kompaniji „Gree“.\n„Da biste napravili svijet boljim mjestom, neki ljudi moraju da se žrtvuju“ rekla je Dong\nNjena želja jeste da kompanija proizvodi solarne klima uređaje kao i pametne proizvode, koji mogu da se povežu sa internetom i pametnim telefonima, a čiju prodaju planira sredinom godine. Još jedna potencijalna oblast rasta je proizvodnja robotske opreme za logistiku i druge industrijske svrhe.\nU nekoliko intervjua sa kineskim medijima, Dong je rekla da nikada nije koristila dan odmora od kada je počela da radi za „Gree“, što je bilo još prije dvije decenije. Sada ima tačno 26 godina od kada nije uzimala odmor, a njena posvećenost kompaniji ne opada rekla Dong za „China News Service“ prošle godine da „nema drugog izbora osim da ostane sa kompanijom „Gree“ do kraja svog života.“\nSvoj uspjeh izgradila je na račun porodičnog života. Dong je izrazila žaljenje zbog toga što je provela tako malo vremena sa svojim sinom, dok je odrastao. U decembru prošle godine je za „Chinese state broadcaster“ rekla da nikada nije prisustvovala ceremonijama diplomiranja svog sina. Samohrana je majka koja se nije ponovo udavala nakon što joj je suprug umro 1984. godine, kada je njihov sin imao samo dvije godine. (BizLife)\nĆerka Ivice Todorića osnovala firmu


Preminulo šest osoba, 95 novopozitivnih | MINA\nNaslovnicaCrna GoraPreminulo šest osoba, 95 novopozitivnih\nPodgorica, (MINA) – U Crnoj Gori je, od posljednjeg presjeka, preminulo šest osoba inficiranih koronavirusom, a registrovano je 95 novopozitivnih slučajeva, saopšteno je iz Instituta za javno zdravlje (IJZ).\nNavodi se da su laboratorije IJZ-a i druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije koronavirusa tokom ponedjeljka završile analizu i Institutu dostavile rezultate za 1.018 uzoraka na koronavirus.\nNovootkriveni slučajevi su iz Podgorice 37, Nikšića 13, Bijelog Polja 11, Pljevalja osam, Danilovgrada i Rožaja po pet, Bara i Mojkovca po četiri, Tivta i Andrijevice po dva i po jedan iz Budve, Cetinja, Ulcinja i Tuzi.\n“Od jučerašnjeg presjeka Institutu je prijavljeno šest smrtnih ishoda povezanih sa COVID-19, kod tri pacijenata iz Bijelog Polja, dva Podgorice i jednog iz Nikšića, od kojih je najmlađi imao 66, a najstariji 93 godine”, kaže se u saopštenju.\nUkupan broj preminulih povezanih sa COVID-19 infekcijom u Crnoj Gori od početka pandemije je 1.516.\nNavodi se da je do 15 sati prijavljen oporavak kod 200 pacijenata.\nUzimajući u obzir sve novootkrivene slučajeve, kao i broj oporavljenih, ukupan broj trenutno aktivnih slučajeva COVID-a 19 u Crnoj Gori iznosi 2.085.\nOd početka epidemijskih dešavanja ukupan broj registrovanih slučajeva infekcije koronavirusom u Crnoj Gori je 97.813.\nU Podgorici je trenutno aktivno 714 slučajeva koronavirusa, Pljevljima 210, Nikšiću 209, Bijelom Polju 111, Beranama 102, Baru 100, Rožajama 86, Ulcinju 83, Herceg Novom 69, Danilovgradu 68, Andrijevici 49, na Cetinju 43, Mojkovcu 42.\nU Kotoru je aktivan 41 slučaj koronavirusa, Tivtu i Tuzima po 31, Budvi 30, Kolašinu 20, Plavu 13, na Žabljaku 11, u Petnjici deset, Plužinama sedam, Gusinju tri i Šavniku dva.


KORONA NASTAVLJA DA DIVLJA PO SRBIJI: Opštine hitno uvode nova ograničenja, jedan grad spreman za radikalan potez | Najnovije vesti - Srbija danas\n22.09.2021. • 11:07 Srbija Danas/Blic\nSituacija nije nimalo dobra\nVARIČELE POKOSILE KORONU U JULU: Neverovatni podaci usred kovid epidemije u Srbiji\nPAO REKORD! Meridian isplatio ISTORIJSKI DŽEKPOT - uzeo preko MILION EVRA, a uložio 50 RSD!\nSTIŽE SNEG U SRBIJU: Meteorolog Đurić otkrio - prve pahulje će se danas zabeleti u ovom delu naše zemlje\nU glavnom gradu mere su jednake onim na teritoriji cele zemlje, pa su u Beogradu dozvoljena okupljanja do 500 ljudi i to samo uz odobrenje Kriznog štaba, maske su obavezne na zatvorenom javnom prostoru, prevozu... Slična situacija je i i u Nišu.\nU Gradskom štabu za vanredne situacije kažu da su u Nišu su na snazi sve mere koje su na snazi u celoj Republici Srbiji. Ove nedelje zasedaće Gradski štab za vanredne situacije Grada Niša.\nSlično važi i za Novi Sad,koji je trenutno u zelenoj zoni na snazi su epidemiološke mere kao i u celokupnoj zemlji, broj posetilaca ograničen je poštovanjem fizičke distance i nošenjem maski.\nPrvi je "nogu povukao" Novi Pazar, koji je još pre desetak dana ukinuo sva slavlja na teritoriji grada.\nVeliki broj zaraženih i uvođenje novih mera imao je i jednu pozitivnu posledicu - ovaj grad beleži sve više vakcinisanih, što nije bio slučaj u prethodnom periodu.\nSličnim stopama pošao je i Ljig. Zbog nepovoljne epidemiološke situacije usled korona virusa, Štab za vanredne situacije Opštine Ljig apelovao je juče na građane da ne organizuju veća porodična slavlja i okupljanja u ugostiteljskim objektima i na privatnim posedima, dok se epidemiološka situacija ne stabilizuje.\n- Na sednici Štaba za vanredne situacije Opštine Ljig razmatrana je trenutna epidemiološka situacija na području opštine i ista je ocenjena kao nepovoljna zbog čega se apeluje na sve građane naše opštine da ne organizuju veća porodična slavlja i okupljanja u ugostiteljskim objektima i na privatnim posedima, dok se epidemiološka situacija ne stabilizuje - navodi se na sajtu Opštine u izveštaju sa sednice Štaba.\nTakođe, Štab za vanredne situacije Opštine Ljig pozivao je sve stanovnike koji se do sada nisu vakcinisali da to učine što pre, da bi se sačuvalo zdravlje ljudi, s obzirom na to da se poslednjih dana beleži stalan porast broja zaraženih od korona virusa.\nRazlog su, kaže dr Jelena Raković Radivojević, gradonačelnika Užica, pogoršana epidemijska situacija u protekle četiri i nedelje i nepovoljne prognoze po pitanju istog.\nPredlog ovih mera grad Užice je 15. septembra poslao Republičkom kriznom štabu, Ministarstvu zdravlja i Institut "Batut".\nInače, po poslednjim podacima lokalnog Zavoda za javno zdravlje, u Valjevu su još 143 osobe pozitivne na korona virus, čime je broj aktivnih slučajeva 2.473. Na bolničkom lečenju se nalazi 165 pacijenta sa simptomima korona virusa, a njih 23 je na potpomognutoj respiraciji. Prošle noći bilo je 15 prijema na bolničko lečenje, od toga 10 je nevakcinisanih, a pet vakcinisanih osoba.\nU Kovid ambulanti Doma zdravlja bilo je čak 788 pregleda odraslih, a pregledano je još 178 dece koja su imala simptome korana virusa.\n- Mislim da je ovo ispavna odluka bez obzira što je ekonomija jako bitna za funkcionisanje grada. Zdravlje naših sugrađana je na prvom mestu kao i činjenica da je povećan broj obolelih u našem gradu – rekao je gradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić.\n- Imamo veliki broj pozitivnih učenika, 11 dece u predškolskoj ustanovi, 87 učenika osnovnih škola i 155 učenika srednjih škola. Oni su najbrojniji učesnici ovih manifestacija. Mislim da je ovo najbolje rešenje. Imamo vremena kada ćemo slaviti. Ovo je ozbiljno vreme koje zahteva ozbiljne odluke – dodao je dr Pajić.\nSremski Karlovci su polovinom ovog meseca proglasili vanrednu situaciju, što je automatski odložilo i manifestaciju "Karlovačka berba grožđa" koja je planirana za prethodni vikend.\nKako je tada navedno u saopštenju objavljenom na sajtu Opštine, predsednik Opštine Aleksandar Saša Stojkečić pozvao je građane Sremskih Karlovaca da se vakcinišu protiv korona virusa i da se pridržavaju svih mera.\nkoronavirus pandemija Novi Pazar Ljig Užice Valjevo proslave\nPOZNAT ROK DO KADA SE ZSO MORA FORMIRATI: Agresivni postupci Prištine ujedinili Srbe, više nema nazad


PRESTIGIO tablet PMP7280C3G BELI - Idealno.rs\n/ Računari i oprema / Tableti / Tablet računari / PRESTIGIO tablet PMP7280C3G BELI\nPRESTIGIO tablet PMP7280C3G BELI\nPonuda prodavnice milsoft za proizvod Prestigio MultiPad 2 8.0 Ultra Quad 3G 8GB PMP7280C3G. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nPRESTIGIO tablet PMP5297C-QUAD\nPRESTIGIO tablet 1GB/8GB AND4.2/ PMP5101C-QUAD\nBežično povezivanje 802.11 b/g/n, bluetooth, GSM, WiFi\nDužina (cm) 15.72 cm\nŠirina (cm) 20.43 cm\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za PRESTIGIO tablet PMP7280C3G BELI i izberi najbolju. Tablet računari iz kategorije Tableti je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda PRESTIGIO PMP7280C3G i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda PRESTIGIO. Opis i tehnički podaci proizvoda PRESTIGIO PMP7280C3G se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. PRESTIGIO tablet PMP7280C3G BELI je dostupan u prodavnici milsoft po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za PRESTIGIO tablet PMP7280C3G BELI proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za PRESTIGIO PMP7280C3G je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\n• Nova generacija : zadivljujući 20.32 cm / 8 " IPS ekran\n• Tanako i eleganto kućište\n• Dual kapacitet : Dual Core procesor nudi veću brzinu i veći kapacitet\n• Inovativni grafika : Dual core grafička kartica će podići video i gejmersko iskustvo na potpuno novi nivo\n• Radio i Navigacija : GPS funkcija , FM radio\n• Uvek na vezi : pristup internetu u svakom trenutku preko 3G, WiFi, Bluetooth, telefonski pozivi, poruke, kamera ...\n• Moderna futrola : kožna futrola za bezbedno i lako korišćenje\nDimenzije : 204 x 158 x 9.3 mm.\nTežina : 453 g.\nVeličina ekrana : 20.3 cm / 8,0 "\nRezolucija : 1024 x 768 piksela ( 4:3 )\nTehnologija prikaza : LCD IPS ekran, multitouch\nRotacija ekrana : 3 - put G – Senzor\nProcesor : Dual Core Cortex A9 1.20GHz MT8377ARM\nGrafička kartica : Dual Core PowerVR SGKS531\nNapajanje : Lithium Polimer 4.600 mAh baterija\nOperativni sistem: Android ™ 4.0 Ice Cream Sandwich\n3G : | 2G GSM | GPRS | HSDPA\nWi-Fi: 802.11b | G | N\nMemorija : 1GB RAM | 8GB NAND Flash\nWeb kamera : na prednjoj strani 0.3 MP / na poleđini 2.0 OD\nSlot za proširenje : microSD ™ kartice do 32 GB , SIM kartica\nOstalo: microUSB 2.0 , 3.5mm izlaz za slušalice\nUgrađen : mikrofon , stereo zvučnici , čitač kartica , GSM modul , GPS prijemnik , FM radio prijemnik


UEFA ne mari za presudu, ne odustaje od kazni za "odmetnike" - Sportklub\nUEFA ne mari za presudu, ne odustaje od kazni za „odmetnike“\nFudbal ostalo Autor:Maja Todić4. avg. 20212:14\nEvropska fudbalska unija (UEFA) odbila je da primeni odluku koju je po njenoj žalbi doneo sud u Madridu koji je naložio da se kazne klubovima koji su pokušali da osnuju Superligu ukinu.\nDrama je, sećate se, trajala 48 časova. Devet od 12 klubova povuklo se nakon toga pod pritiscima navijača i pred pretanjama UEFA iz projekta. Tvrdoglavo i dalje stoje Real Madrid, Barselona i Juventus koji se nadaju da će nakon odluke Suda pravde u Luksemburgu nesmetano moći da zarađuju više novca igrajući u začaranom krugu jedni sa drugima.\nUEFA je kazne izrekla svima, pa i onima koji su od ideje odustali, ali je sud u Madridu presudio da UEFA ne može da kazni „odmetnike“. Na žalbu UEFA ista odluka je ponovljena jer je o žalbi odlučivao isti sudija koji je i doneo presudu.\nOdlučeno je da UEFA mora da povuče kazne, a da su isto dužni da urade i Premijer liga i Serija A.\nUEFA je uverena da će ona dobiti spor u Luksembrugu i ne namerava da od izrečenih kazni odustane. Zapravo se u UEFA uzdaju u to da kao organizacija sa sedištem u Švajcarskoj ne podleže pravilima i zakonima Evropske unije.\nDevet klubova koji su se povukli iz projekta Superlige platilo je po 15 miliona evra u fond za razvoj, potpisalo novi ugovor o saradnji sa UEFA kojoj je dužno i pet odsto od prihoda koje stekne u evropskim takmičenjima ove sezone.\nTakođe, novim ugovor sa UEFA ima klauzulu pretnje kaznom od više stotina miliona evra ukoliko se klubovi ponovo priključe spornom projektu osnivanja zatvorene lige.\nEuropean Super LeagueUEFAUEFA Champions League\nŠćepović za SK - kiparski dani, priča o ekonomu, vožnja...


Ove sedmice se obeležava Nacionalna nedelja promocije dojenja, 28. septembar – 4. oktobar 2020. godine | RADIO DELTA PORTAL\nOve sedmice se obeležava Nacionalna nedelja promocije dojenja, 28. septembar – 4. oktobar 2020. godine\nDojenje nije samo hrana, ono je mnogo više od toga. Majčino mleko ima neprocenjivu vrednost za sveobuhvatni razvoj deteta- sadrži sve što je potrebno za fizički, psihički, socijalni, emocionalni i kognitivni razvoj, razvoj svih čula (vid, miris, sluh, dodir, ukus) i inteligencije (govora i jezika), štiti od mnogih infekcija i alergija, a kod odojčadi smanjuje rizik od sindroma iznenadne smrti.\nPrednosti dojenja za majku su mnogostruke – pomaže uspostavljanju emocionalne veze sa detetom, smanjuje rizik od postporođajne depresije, smanjuje krvarenje posle porođaja i rizik od pojave anemije, doprinosi normalizaciji telesne mase, a dugoročni efekti su smanivanje rizika od pojave osteoporoze i pojave malignih oboljenja dojke i jajnika.\nDojenje doprinosi skladnijim porodičnim odnosima, rasterećuje porodični budžet i štedi vreme.\nMajčino mleko – humano mleko je kompleksna živa hranljiva tečnost koja sadrži antitela, enzime, hormone i druge brojne sastojke koji su važni za razvoj i zdravlje bebe.\nPotrebno je obezbediti uslove u zdravstvenim ustanovama kako bi svaka majka i novorođenče pre, za vreme boravka i nakon izlaska iz porodilišta dobili potrebnu pomoć i podršku za uspešno dojenje u skladu međunarodnim preporukama:\n– započinjanje dojenje u okviru prvog sata od rođenja\n– isključivo dojenje do navršenih šest meseci i\n– nastavak dojenja do dve godine i duže\nOd izuzetne je važnosti uključiti očeve još tokom trudnoće i nakon rođenja deteta jer to doprinosi uspešnom uspostavljanju i održavanju dojenja, ali i boljoj privrženosti svih članova porodice.\nPatronažne sestre su jedini zdravstveni radnici koji realizacijom patronažnih poseta imaju priliku da sagledaju sve faktore koji se mogu pozitivno ili negativno odraziti kako na dojenje tako i na celokupno zdravlje deteta. Promociju dojenja započinju tokom patronažne posete ženi tokom trudnoće, a nastavljaju sa snažnom podrškom i edukacijom nakon izlaska babinjare iz porodilišta, kao i daljim nadzorom odojčeta i malog deteta. Broj poseta patronažne sestre porodici, sa posebnim akcentom na vulnerabilne kategorije, regulisan je Pravilnikom o sadržaju i obimu prava na zdravstvenu zaštitu iz obaveznog zdravstvenog osiguranja i o participaciji Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje (u daljem tekstu Pravilnik).\nDojenje, iako prirodom predviđeno, nije uvek jednostavno i bez poteškoća. U prvim danima nakon izlaska iz porodilišta potrebna je snažna podrška ženama kako bi savladale veštinu dojenja i bile što uspešnije i istrajnije u tome. Zato je potrebno da svi zdravstveni radnici šalju jasnu poruku o prednostima majčinog mleka u odnosu na bilo koji drugi vid hranjenja. Jer majčino je najbolje, bolje ne postoji…\nPrethodni članakRegistrovano još 72 novozaraženih, preminula jedna osoba\nSledeći članakU Srbiji 30 novih slučajeva korone, još 1 osoba umrla


Udruženje ugostitelja kosovskoj vladi: Nemate razumevanje za nas, nema kafe za vas - Radio Kontakt Plus\n21:58, 11.11.2020Izvor: KoSSev\nFoto: Udruženje ugostitelja Kosova/Capture\nUdruženje ugostitelja Kosova objavilo je listu „nepoželjnih osoba“ u kafićima i restoranima članova ovog udruženja. Na listi je cela kosovska vlada.\n„Udruženje ugostitelja u ime svih članova proglašava Vladu Kosova non grata (nepoželjnom). Nećemo vas usluživati u kafićima, barovima i restoranima. Odluka stupa na snagu odmah”, poručili su.\nUdruženje takođe zahteva od vlade, s obzirom da ne pominje finansijsku podršku u slučaju zatvaranja, da izađe sa zvaničnim stavom u vezi sa glavnim zahtevom ugostitelja, a to je stvaranje ekonomskog paketa vrednog najmanje 10 miliona evra.\n„Mi kao Udruženje ugostitelja Kosova hitno zahtevamo da vlada izađe sa zvaničnim stavom u vezi sa glavnim zahtevima ugostiteljskog sektora, za stvaranje ekonomskog paketa za ugostiteljstvo, vrednog najmanje 10 miliona evra“, navodi se u saopštenju.\nPored toga, udruženje je predstavilo i način dizajniranja ovog paketa: 1. Subvencionisanje operativnih troškova do kraja pandemije (pokriće stanarine, plate radnika); 2. Odlaganje rata zajma i otplata prekoračenja po računu do kraja pandemije; 3. Direktno plaćanje za ugostiteljske poslove, prema proceni situacije; 4. Omogućavanje dostava posle 19 časova, čak i u opštinama sa visokim rizikom.\nOni su, u slučaju da ovi zahtevi ne budu ispunjeni u roku od sedam dana, upozorili na oštre reakcije.\nTagovi: ProtestVlada KosovaPrivredaEkonomijaKorona virus


Naučnici sve bliži leku za sidu Naučnici sve bliži leku za sidu – Personal magazin\nNaučnici koji traže lek za sidu kažu da su otkrili osnovne hemijske karakteristike HIV virusa i da bi najverovatnija strategija za borbu protiv bolesti mogla da bude napad drugim virusom.…\nSkoro 25 godina, naučnici širom sveta nastoje da pronađu lek za bolest koja je do sada usmrtila milione ljudi. Ujedinjene Nacije procenjuju da je više od 2 miliona osoba novoinficirano HIV virusom prošle godine, više od polovine u podsaharskoj Africi.\nIstraživači su razvili različite lekove koji značajno mogu da produže život HIV pozitivnih pacijenata ali zbog visoke cene mnogima nisu dostupna. Zato naučnici sa univerziteta Majamija preduzimaju drugačiji pristup za borbu protiv virusa. 2008. godine, pacijent iz Berlina u Nemačkoj, izlečen je od HIV-a kada je primio mutirani gen tokom transplantacije koštane srži od donatora prirodno imunog na HIV.\nDirektor Centra za istraživanje side na univerzitetu Majamija, Mario Stivenson, kaže da se istraživači pokušavaju da pronađu način da omoguće da mutirani gen bude široko dostupan.\n“Iako ne možemo da koristimo transplantaciju koštane srži za iskorenjivanje side, to nam daje naznake o načinu na koji bi mogli da pristupimo strategiji lečenja. To nam omogućava da bolje shvatimo šta virus radi u telu pojedinca koji je na terapiji i prikazuje nam brojne prepreke koje moramo da prevaziđemo u nameri da iskorenimo virus.”\nStivenson kaže da bi delotvorni metod mogao da bude razvoj neškodljivog virusa koji može da prenese mutirane gene direktno u HIV virus. Sa ovakvim pristupom, kaže on, naučnici su počeli da otkrivaju mogući lek.\n“Početni naučni napori, u koje su bili uključeni mnogi od nas, počeli su da pokazuju kako bi mogli sastojci leka da izgledaju, kako prepreke za lek izgledaju i kako izgleda uspeh.”\nNaučnici moraju da osiguraju da će prenosni virus biti potpuno neškodljiv ali kažu da pristup izgleda potpuno obećavajuće. Oni predviđaju da je samo pitanje vremena pre pobede u ratu protiv side.\nNaučnici sve bliži leku za sidu was last modified: December 8th, 2014 by Redakcija\nTelenor ponudio fleksibilnu ugovornu obavezu\nKosmički brod Orion se vratio na zemlju


Direktna banka kupila Findomestik banku | Kamatica\nPočetna > vest > Direktna banka kupila Findomestik banku\nDirektna banka kupila Findomestik banku\nTekst objavljen: 26.11.2016 10:00\nDirektna banka kupila je 100 odsto vlasništva Findomestik banke u Srbiji, ekskluzivno saznaje "Blic". Domaća banka tako je od velikog francuskog bankarskog sistema BNP Paribas kupila srpske poslovnice Findomestik banke i imaće u spojenoj Direktnoj i Findomestik banci oko 400 zaposlenih, sa oko 200 miliona evra imovine i pokrivaće celu teritoriju Srbije.\nDirektna banka u Srbiji nastala je početkom godine kupovinom kragujevačke KBM banke od Nove kreditne banke Maribor (NKBM).\nDirektna banka nastavlja dugogodišnju tradiciju bankarstva u Kragujevcu započetu još u drugoj polovini XIX veka. Ima tradiciju u regionu centralne Srbije, ali se brzo širi na celu zemlju i sada ima četiri filijale sa 20 poslovnih jedinica.\nOd 2011. godine je u potpunosti u vlasništvu BNP Paribas, jedne od najvećih svetskih bankarskih grupacija, koja je tada preuzela upravljanje i bankom u Srbiji.\nBNP Paribas je prvi i najveći sponzor u svetu tenisa već 40 godina. Posluje u 75 zemalja širom sveta, ima 185.000 zaposlenih i 22 miliona klijenata.\nprodaja banke Findomestic banka direktna banka