A šta posle rampe? - MIC - Medijski istraživački centar\nDok su u većini evropskih zemalja već odavno osobe sa invaliditetom uključene u sve pore društva, kod nas i dalje ima nebrojeno onih koji gotovo da ne napuštaju svoje domove... Dok se u razvijenijim zemljama više i ne gleda na to da li je neko osoba sa invaliditetom ili ne, već se ljudi zapošljavaju shodno svom obrazovanju, i na osnovu toga da li imaju fizičke i intelektualne sposobnosti za određeno radno mesto, na ovim prostorima je i dalje udarna vest postavljanje rampe za osobe sa invaliditetom u nekoj ustanovi...\nIako je Srbija još decembra 2007. godine potpisala Konvenciju UN o pravima osoba sa invaliditetom (koju je Skupština Srbije ratifikovala maja 2009. godine), a u skladu sa tim je 2009. donet novi Zakon o zapošljavanju i profesionalnoj rehabilitaciji osoba sa invaliditetom (OSI), i dalje smo daleko od toga da OSI na ovim našim prostorima ostvaruju svoja osnovna prava, pa i pravo na zapošljavanje. To pokazuju kako Zaključne primedbe Komiteta UN za prava osoba sa invaliditetom na Inicijalni izveštaj Srbije o sprovođenju Konvencije, tako i stručna istraživanja i, iznad svega, iskustva OSI – od pojedinačnih do onih koja se mogu čuti iz brojnih udruženja osoba sa invaliditetom.\nNedavno se glas nekih od njih čuo na Paradi osoba sa invaliditetom u organizaciji Udruženja „Fenix“ a zatim i na protestnom skupu održanom prošlog meseca u Beogradu.\n- Jedan od naših zahteva je intenzivnije i adekvatnije zapošljavanje osoba sa invaliditetom, na poslovima za koje su kvalifikovane, kaže prof. Branko Jokić iz ovog udruženja, napominjući da se ideja za održavanje Parade rodila 2010. godine, kada je u Beogradu održana prva Parada ponosa.\n- Zahtevamo, takođe, da se ispita ko onemogućava zapošljavanje osoba sa invaliditetom i gde je uložen novac koji je država prikupila od naplate penala firmama koje nisu zapošljavale osobe sa invaliditetom, a imale su zakonsku obavezu da to čine, navodi Jokić. -Prvenstveno, tražimo sprovođenje međunarodnih konvencija UN i EU, intenzivnije zapošljavanje osoba sa invaliditetom, besplatan prevoz i uklanjanje arhitektonskih barijera u svim javnim objektima, stambenim zgradama i svim vozilima (autobusima, vozovima, tramvajima, trolejbusima, kombi vozilima, taksi vozilima) koja služe za prevoz putnika u medjunarodnom, međugradskom, prigradskom i gradskom javnom prevozu.\nBranko Jokić, foto „www.mc.rs“\nPo rečima Jokića, „sve ono što oblikuje javno mnjenje je pod apsolutnom kontrolom vlasti i pokušava se prikazati da je sve u redu“. On dodaje da će se „protesti održavati dokle god se položaj osoba sa invaliditetom ne popravi u svim segmentima privatnog i javnog života“. A glavni ciljevi su: osnaživanje osoba sa invaliditetom u Srbiji da otvoreno ukazuju na svoja prava, edukacija zajednice o invalidnosti, jačanje snage i jedinstva osoba sa invaliditetom, stimulisanje porodice, prijatelja i saradnika da javno pokažu svoju podršku osobama sa invaliditetom i sveukupno prihvatanje osoba sa invaliditetom od strane zajednice i društva.\nSamo jedna od deset osoba sa invaliditetom zaposlena. U Republici Srbiji nijedna institucija ne raspolaže celovitim bazama podataka o osobama sa invaliditetom. Na osnovu izvršenih istraživanja (Studija izvodljivosti za unapređenje zapošljavanja osoba sa invaliditetom u Republici Srbiji, Evropska agencija za rekonstrukciju - 2006) smatra se da u Republici Srbiji živi oko 700.000 osoba sa invaliditetom, od kojih je oko 300.000 radnog uzrasta (15-65 godina). Stopa zaposlenosti osoba sa invaliditetom je izuzetno niska i iznosi oko 13%, što znači da je u radnom odnosu samo oko 21.000 lica. Prema podacima na sajtu Ministarstva rada, na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje nalazi se oko 20.000 osoba sa invaliditetom, svih vrsta i stepena invalidnosti. Po podacima koje je iznela poverenica za zaštitu ravnopravnosti zaposleno je samo 9% OSI .\nU Nišu i ovom delu Srbije do posla je još teže doći a to se odražava i na situaciju u kojoj su osobe sa invaliditetom. Miloš Stojiljković, tridesetogodišnjak iz Niša, 2004. godine je u saobraćajnoj nesreći, kao suvozač, povredio kičmu. Posledica toga je njegova vezanost za invalidska kolica.\n-Završio sam treći stepen u Mašinsko-tehničkoj školi „15. maj“ u Nišu, kaže Stojiljković. -Ove godine sam upisao četvrti stepen kako bih nastavio dalje školovanje na fakultetu. Bavim se stonim tenisom i plivanjem. Posao sam počeo da tražim pre dve godine, a pre toga nisam nigde radio i nemam radnog iskustva. Pokušavao sam i preko biroa, preko Udruženja studenata sa hendikepom i preko konkursa. U Nacionalnoj službi za zapošljavanje su mi rekli da „udruženje ne ispunjava uslove i da sam tražim posao“, a što se tiče konkursa, jos uvek nemam odgovor, već godinu dana.\nMiloševa očekivanja su „da nađe dobar posao koji bi mogao obavljati bez ikakvih problema, da upoznaje nove ljude i da ne trpi diskriminaciju“. Naravno, i da finansijski bude stabilniji. Nažalost, posle dve godine on misli da je njegov invaliditet mnogo pre smetnja nego prednost u pronalaženju posla - iako novi, izmenjeni zakon koji reguliše ovu oblast predviđa niz mera kojima bi trebalo stimulisati poslodavce da zapošljavaju OSI.\nPrema novom Zakonu o zapošljavanju i rehabilitaciji osoba sa invaliditetom, „poslodavac koji ima od 20 do 49 zaposlenih dužan je da ima u radnom odnosu jednu osobu sa invaliditetom, dok onaj koji ima 50 i više zaposlenih u radnom odnosu treba da ima najmanje dve osobe sa invaliditetom, a na svakih narednih započetih 50 zaposlenih po jednu osobu sa invaliditetom“. Poslodavac koji zaposli osobe sa invaliditetom „pod posebnim uslovima“ može da ostvari pravo na refundaciju primerenih troškova prilagođavanja radnog mesta za zapošljavanje tih lica, a poslodavac koji zaposli na neodređeno vreme osobu sa invaliditetom bez radnog iskustva ima pravo na subvenciju zarade za tu osobu u trajanju od 12 meseci (do 75% ukupnih troškova zarade sa pripadajućim doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, ali ne više od iznosa minimalne zarade).\nPoslodavci “na muci”\nPrema rečima Marka Milanovića, stručnjaka koji se bavio pitanjem zapošljavanja OSI, problem je u tome što kvotni sistem (dužnost zapošljavanja određenog broja OSI na određen broj zaposlenih) i kada bi se u punoj meri poštovao, može da ostvari zaposlenost za samo oko 10% osoba sa invaliditetom koje su radno sposobne. U tom smislu, ove mere predstavljaju samo podsticaj za zapošljavanje, a ne i osnovni mehanizam kojim bi se ostvarilo uključivanje osoba sa invaliditetom u tržište rada. Sa druge strane, aktivne mere zapošljavanja, kao podrška poslodavcima i osobama sa invaliditetom su te koje treba da povećaju zapošljivost OSI, a time ih izjednače sa ostalim građanima. Dugoročno, potrebno da se sistem obrazovanja prilagodi tako da deca sa smetnjama u razvoju mogu da se nakon završenog obrazovanja uključe u tržište rada, navodi Milanović.\nMarko Milanović, foto „www.mc.rs“\n-Veoma je važno i da poslodavci prilagode opise radnih mesta tako da može da ih obavlja osoba sa invaliditetom – recimo, ako imaju posao koji 80% vremena podrazumeva rad u kancelariji, da ne traže da neko 20% razvozi dokumenta, jer npr. osoba u kolicima može da radi u kancelariji, ali možda ne može da vozi. Drugo radno mesto bi moglo da bude samo za raznošenje dokumenata.\nSa kojim se barijerama, realno, sreću poslodavci ako žele da zaposle OSI?\n-Tokom istraživanja koje je sproveo Centar za samostalni život osoba sa invaliditetom Srbije, posle godinu dana primenjivanja zakona, predstavnici poslodavaca su izneli stav da nisu u dovoljnoj meri bili uključeni u izradu zakona koji regulišu zapošljavanje osoba sa invaliditetom, pa taj zakon mogu da vide i kao „namet“, kaže Milanović. - Sa druge strane, mislim da nije pružena potrebna podrška poslodavcima da poslovanje prilagode zapošljavanju osoba sa invaliditetom, npr. kroz podršku za prilagođavanje sistematizacije radnih mesta, unapređenje praksi oglašavanja, a nije rađeno dovoljno ni na podizanju svesti poslodavaca o mogućnostima i izazovima prilikom zapošljavanja osoba sa invaliditetom. Verujem da je stav vlasnika kompanije/direktora jedan od veoma važnih faktora koji utiče na to da li će osoba sa invaliditetom da se zaposli ili ne, nebitno da li se radi o maloj ili velikoj kompaniji. Kada je vlasnik kompanije ili viši menadžment posvećen zapošljavanju osoba sa invaliditetom moguće je stvoriti uslove koji su potrebni, ukoliko nije, neće se ni razmotriti zapošljavanje osoba sa invaliditetom.\nAko ne zaposli osobe sa invaliditetom... poslodavac može da izvrši obavezu zapošljavanja OSI na sledeće načine: -Učestvovanjem u finansiranju zarada osoba sa invaliditetom zaposlenih u preduzeću za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Poslodavac izvršava obavezu uplatom sredstava za zarade na poseban uplatni račun budžeta Republike Srbije, u iznosu koji ne može biti manji od 50% od prosečne zarade u privredi Republike. -Izvršenjem finansijske obaveze iz ugovora o poslovno tehničkoj saradnji, kupovini proizvoda ili vršenju usluga sa preduzećem za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, u vrednosti od 20 prosečnih zarada u privredi Republike prema podatku važećem u momentu zaključenja ugovora - za narednih 12 meseci, po osobi sa invaliditetom. -Podnošenjem zahteva za procenu radne sposobnosti i mogućnosti zaposlenja ili održanja zaposlenja od strane zaposlenog. Ukoliko lice stekne status osobe sa invaliditetom smatra se da je poslodavac izvršio obavezu od momenta podnošenja zahteva, a ukoliko lice ne stekne status osobe sa invaliditetom, poslodavac mora obavezu izvršiti retroaktivno, na bilo koji od predviđenih načina; -Uplatom penala u Budžetski fond za profesionalnu rehabilitaciju i podsticanje zapošljavanja osoba sa invaliditetom na uplatni račun budžeta Republike Srbije. Visina penala utvrđena je u trostrukom iznosu minimalne zarade utvrđene u skladu sa propisima o radu, po osobi sa invaliditetom, na mesečnom nivou.\nVeliki deo poslodavaca ima predrasude pa i ne želi da razmišlja o njihovom zapošljavanju. Drugi, koji to žele, nisu u mogućnosti da na tržištu rada pronađu osobu sa odgovarajućim kompetencijama, ili pak osobe sa invaliditetom nisu zainteresovane da se uključe u tržište rada. Prema istraživanjima, čak 48% osoba radno sposobnog uzrasta koje nisu u penziji ne bi volelo da radi u budućnosti, dok bi 39 % volelo da radi, a 13% osoba nema stav o tome. Jedan od razloga za relativnu malu zainteresovanost je to što na osnovu penzije i socijalnih davanja mogu da ostvare relativno pristojan prihod, a drugi, već pomenute male mogućnosti zapošljavanja - samo 3% osoba sa invaliditetom veruje da će u skorije vreme naći posao. Korišćenje aktivnih mera zapošljavanja je nekada komplikovano za poslodavce (npr. prilagođavanje radnog mesta). Ono što je trenutno najvažnije, prema rečima Marka Milanovića, jeste da se radi sa osobama sa invaliditetom i sa poslodavcima. Sa osobama sa invaliditetom da se ohrabre da traže posao, da se uključe u programe unapređenja kompetencija, a sa poslodavcima da razumeju bolje položaj i mogućnosti osoba sa invaliditetom i da im se pomogne da ih integrišu u organizaciju koju vode.\n-Stereotipi i predrasude su jedna od značajnijih barijera za uključivanje osoba sa invaliditetom, kaže Milanović. -Jedna mogućnost su kampanje – nacionalne i lokalne, a druga unapređenje pristupačnosti zajednice. Ukoliko osobe sa invaliditetom u većoj meri učestvuju u javnom životu, mogu da idu u pozorište, na uobičajena dešavanja, predrasude će se smanjivati. Sve studije pokazuju da se socijalna distanca smanjuje kroz kontakt sa osobama prema kojima ona postoji. Isto tako, ne treba zanemariti ulogu medija i rad sa novinarima, s obzirom na to da građani medije percipiraju kao jednog od aktera koji sa jedne strane najviše može da doprinese smanjenju diskriminacije, ali je, sa druge strane, u velikoj meri podstiče.\nPrema rečima poverenice za zaštitu ravnopravnosti, Brankice Janković, mora da postoji konstantna kontrola nad sprovođenjem Zakona, ali mora se raditi i na podizanju svesti poslodavaca o značaju ovakvih zakonskih odredbi. Još uvek postoje duboko ukorenjene predrasude među poslodavcima da osobe sa invaliditetom ne mogu jednako dobro da obavljaju neki posao, pa češće biraju da plaćaju “penale”. Ako se kontinuirano ne radi na podizanju svesti i informisanosti, poslodavci će prostom kalkulacijom izabrati alternativu koju je zakon dozvolio.\nKakav primer daje javni sektor?\n-Poverenik za zaštitu ravnopravnosti, kao organ koji se bavi borbom protiv diskriminacije, postupa po pritužbama građana i građanki i drugih lica i daje mišljenje o tome da li je došlo do povrede odredaba Zakona o zabrani diskriminacije, kaže Brankica Janković. -Nadamo se da će naša preporuka da treba izjednačiti Republiku Srbiju kao poslodavca za direktne i indirektne budžetske korisnike sa ostalim poslodavcima u pogledu načina ispunjavanja obaveza zapošljavanja osoba sa invaliditetom biti ispunjena. Naglasila bih i da je neophodno uskladiti naše propise sa propisima Evropske unije i u pogledu razumnog prilagođavanja radnog mesta osobama sa invaliditetom.\nBrankica Janković, foto „www.mc.rs“\nU analizi koju je sproveo Centar za samostlani život osoba sa invaliditetom Srbije o perspektivama zapošljavanja osoba sa invaliditetom, izneti su stavovi aktera u javnim debatama na ovu temu - osoba sa invaliditetom, poslodavaca, kao i predstavnika civilnog društva i lokalne samouprave. I ovde učesnici diskusija kao jedan od problema ističe povlašćenost javnog sektora u odnosu na privatni. Kako i javna preduzeća i lokalne samouprave već imaju višak radnika, zakonodavac je ove poslodavce „poštedeo“ obaveze zapošljavanja osoba sa invaliditetom. Ovo je urađeno pod izgovorom da se ne bi došlo u situaciju da ovi poslodavci moraju da otpuštaju već zaposlene radnike kako bi zaposlili osobe sa invaliditetom, kao i zbog uredbe kojom se ograničava zapošljavanje u javnom sektoru.\nUkoliko poslodavac u javnom sektoru ne ispuni obavezu zapošljavanja kroz direktno zapošljavanje, ispunjenje ove obaveze na sebe preuzima država kroz budžetska izdvajanja. Po iznetim stavovima, izgleda da „zakonodavac i poslodavci u javnom sektoru ne shvataju nepravdu takvog propisa, odnosno to da i poslodavac u privatnom sektoru ukoliko nema potrebu za zapošljavanjem, da bi primio osobu sa invaliditetom u radni odnos takođe mora da otpusti radnika koji je zaposlen“. Umesto da javni sektor bude primer koji treba da slede ostali poslodavci, simbol spremnosti države da razvija inkluziju osoba sa invaliditetom, on šalje suprotnu poruku – neodgovornosti i nebrige.\nI mi smo u ovom tekstu ostali uskraćeni upravo za odgovore predstavnika javnog sektora da li među zaposlenima imaju osobe sa invaliditetom i kako gledaju na ovaj problem. Niška Elektrodistribucija nas je, recimo, na kraju uputila na centralu u Beogradu, dok od jedne od najvećih niških gradskih opština - Palilule, iako nisu odbili da odgovore na naša pitanja, do objavljivanja teksta odgovore nismo dobili.\nU niškom Vodovodu imaju 14 zaposlenih osoba sa invaliditetom, a prema broju zaposlenih – 751, trebalo bi da ih ima 15. U ovoj ustanovi je zapravo iskorišćena opcija da se već zapošljene osobe prevedu u status osoba sa invaliditetom.\nPrema rečima Dejana Andrejevića, direktora JKP „Naisus“, kada je on došao na čelo ustanove, pre tri godine, postojao je određen broj OSI i to su uglavnom bili radnici koji su stekli tu invalidnost tokom svog radnog veka u Vodovodu.\nDejan Andrejević i Sladjana Mitrović\n-Reč je o desetoro radnika, a četiri osobe sa invaliditetom smo primili sa slobodnog tržišta rada (sa osnovnom školom imamo 5 zaposlenih osoba, sa završenim trogodišnjim srednjim školovanjem imamo 3 lica, sa završenom srednjom školom imamo 4, sa višom školom imamo 1 i sa fakultetom takođe 1 osobu). Neki od njih su potpuno uklopljeni u naš proizvodni sistem dok su neki tu zato što su invaliditet stekli tokom svog rada i sada ne mogu u potpunosti odgovoriti zahtevima posla, ali to rešavamo prekvalifikacijom. Uglavnom OSI upošljavamo na poslovima kao što je održavanje zelenih površina oko izvorišta, na poslovima administracije, ili u laboratoriji, navodi Andrejević, dodajući da „nisu koristili subvencije koje država daje prilikom zapošljavanja OSI“.\nNajsrećnija zbog posla u Nišu. Za Slađanu Mitrović izuzetno nizak rast nije predstavljao problem da nađe posao ni u svom rodnom Valjevu, gde je radila kao diplomirani ekonomista u Opštoj bolnici, ni u Nišu, gde se preselila pošto je preko „Pokreta malih ljudi“ upoznala svog partnera Gorana Marinkovića. -Pošlog proleća smo se verili. Goran je profesor istorije i diplomirani bibliotekar, zaposlen je u Univerzitetskoj biblioteci u Nišu. Naš najveći problem do mog zaposlenja u niškom Vodovodu bila je razdvojenost – ja sam živela i radila u Valjevu, a on u Nišu i viđali smo se samo kad jedno otputuje kod drugog. Danas sam najsrećnija na svetu, jer sam dobila posao u Nišu. To je na početku izgledalo nestvarno. Ostvarila sam svoj cilj, ali onda se javi strah da li je to sigurno, šta i kako, priča Slađana. -Na poslu su svi fini. Radim u administraciji, u struci. Prvog dana kada sam došla na posao, odmah su se kolege potrudile da spuste rešo sa visine kako bih mogla da skuvam kafu. Iako radim u muškom kolektivu (samo nas dve žene), svi se trude oko detalja, da li je vodokotlić previsoko i sl. i to me je baš dirnulo. -Ja sam imala sreće, ali postoji veliki broj OSI kojima ovakva prilika nikada nije ponuđena. U jednom delu našeg društva, čini mi se, vlada nerazumevanje i strah od OSI. Ljudi misle da ako se pozdrave sa mnom istog trenutka će se smanjiti. Volela bih da pitam sve te ljude koji su na položajima zašto imaju problem da prihvate osobu koja je drugačija. Zašto takvoj osobi ne pružiti šansu - da se pokaže na poslu, pre svega u onome za šta se školovala.\nJedinu osobu sa invaliditetom sa visokim obrazovanjem u svojim redovima, Sladjanu Mitrović, zaposlili su, kaže on, tako što su iz medija saznali za nju i njen problem, predložili gradskim vlastima da joj pomognu tako što će je zaposliti u niškom Vodovodu. Takav profil radnika im je i bio potreban, a kako je ona „već radila u valjevskoj bolnici na sličnim poslovima, zaposlili su je preuzimanjem te nisu ugrozili odredbu o zabrani zapošljavanja u javnim preduzećima“. Uvek postoji jedna doza podrozenja i straha rukovodstva kako će se OSI uklopiti u radnu sredinu, ali u njenom slučaju od početka su svi imali samo reči hvale. Sladjana je, kažu, osoba puna životnog elana sa kojom se može ostvariti odlična saradnja.\nOpasnost loše procene\nUčesnici fokus grupa u pomenutom istraživanju smatraju da nije dovoljno jasno na osnovu kojih kriterijuma se vrši procena invalidnosti, odnosno kako se određuje da je neko prvi, drugi ili treći stepen u odnosu na radnu sposobnost. Šta to znači da je neko 30% radno nesposoban i kako je to moguće zaključiti na osnovu medicinske dokumentacije i intervjua? Isto tako, ako je stepen radne sposobnosti i medicinska dokumentacija ono što poslodavac dobije, kako može da zna kakva je konkretna podrška osobi potrebna. Drugi stepen radne sposobnosti može da dobije osoba koja koristi kolica i slepa i slabovida osoba, a jasno je da je potrebna podrška različita – potrebno je da se fokusiramo na ono šta osoba može i gde joj je potrebna podrška a ne na kategorije. Rešenje bi, po Marku Milanoviću, bilo u uspostavljanju mogućnosti procene radne sposobnosti u realnom ili virtuelnom radnom okruženju.\nPrema rečima Dragane Rodić, koja u Nišu vodi Udruženje pod svojim imenom a svakako je jedna od najaktivnijih osoba sa invaliditetom daleko izvan okvira ovog grada, problemi su kompleksni u pogledu zapošljavanja OSI, a počinju već od „loše napravljene kategorizacije invalidnosti“:\n-Radno mesto moraju da prilagode osobi sa invaliditetom koja bi tu trebalo da dođe, u suprotnom, država može da napravi problem da se pojedine osobe koje su smogle snage kao ja i rekle „hoću da radim, hoću da živim, hoću da promenim nešto“ potpuno demorališu. Dešava se da ih pošalju na neko radno mesto koje za njih nije adekvatno, pa se osećaju beskorisno, a problem je i kada se zaposle preko nekih projekta i posle izvesnog vremena izgube to radno mesto. Što bi narod rekao, naješće ga kukuruzom a neće ga naučiti da sadi kukuruz..\nDragana, koja je od 1999, posle saobraćajne nesreće, vezana za invalidska kolica, kaže da je ona imala sreću da joj se sve lepo uklopi, da kao ekomonista nađe radno mesto (na niškom Univerzitetu) koje joj potpuno odgovara i na kome se oseća kao kod kuće. Nažalost, njen primer ne odražava realnu situaciju i velika većina osoba sa invaliditetom nije te sreće. Sa time se suočava stalno kada, preko svog udruženja, pomaže drugima u traženju posla. Posredovala je, tako, prilikom privremenog zaposlenja Jelene Radošević, mlade Nišlijke, koja je, zbog posledica dugotrajne kome posle nesreće (kada ju je udario automobil) dobila rešenje o prvom stepenu invalidnosti. Iako već nekoliko godina traži posao, jedino zaposlenje joj je bilo preko projekta strane nevladine organizacije, dok je trajalo slikanje matičnih knjiga sa Kosova.\n-Meni je odgovarao taj posao, ali kratko je trajalo, nažalost, kaže Jelena. –Najveći problem pri traženju posla mi je to što uglavnom izbegavaju osobe sa invaliditetom. Prijavljena sam i na Biro za zapošljavanje, ali svaki put kada sam išla kod moje savetnice, ona kaže: „Ako bude nešto, zvaćemo te!“ Pokušala sam u jednoj niškoj štampariji da se zaposlim, jer sam po struci tehničar grafičke dorade; prošla sam i neku njihovu obuku, ali me nisu primili, jer se, navodno, nisam dobro pokazala. Razmišljala sam o studiranju, ali ipak bi to bio veliki problem za mene zbog zdrastvenog stanja.\nPosle neuspešnih pokušaja da nađe posao, sada ima plan da sa svojim verenikom otvori frizerski salon (ima i diplomu za frizera), jer je čula za mogućnost pokretanja privatnog biznisa za OSI, ali, kako kaže, još nema informacije o tome.\nNa pitanje da li misle da bi kategorizacija invaliditeta trebalo da bude bolje urađena, iz Nacionalne službe za zapošljavanje u Nišu nismo dobili najprecizniji odgovor, ali su nas informisali da „postupak procene radne sposobnosti koji se organizuje i sprovodi u prostorijama NSZ, a u skladu sa Zakonom o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom, „omogućuje da se potencijalni kandidat za posao definiše u skladu sa znanjem i zanimanjem, te preostalom radnom sposobnošću i mogućnostima“. To se navodi u Rešenju o proceni radne sposobnosti i mogućnosti zaposlenja ili održanja zaposlenja koje donosi višečlana komisija za veštačenje obrazovana od strane RF PIO. Poslodavac je prilikom zapošljavanja osobe sa invaliditetom u obavezi da uvaži navedena ograničenja u Rešenju i da zapošljava osobu sa invaliditetom u skladu sa tim. Izmenama i dopunama zakona unet je nov stav kojim je utvrđeno da „ukoliko poslodavac ne može zaposlenom da obezbedi odgovarajući posao, zaposleni se smatra viškom“.\nKvotni sistem kao zakonsko rešenje je, kako smatraju u NSZ, „dao vrlo brze rezultate, ako se uzme u obzir da se u prethodnim godinama, pre donošenja zakona, zapošljavalo oko 200-300 osoba sa invaliditetom na godišnjem nivou sa evidencije NSZ, a da se nakon donošenja zakona beleži konstantan rast zapošljavanja – u 2016. godini (period I-IX) je zabeleženo 4.776 slučajeva zapošljavanja“.Najveći problem kod zapošljavanja osoba sa invaliditetom je, i prema njima, nepovoljna kvalifikaciona struktura, uzak izbor zanimanja u stručnim školama po specijalnom programu, nedovoljni finansijski podsticaji, kao i nizak nivo zainteresovanosti i spremnosti poslodavaca za zapošljavanje ove kategorije nezaposlenih. Veliki problem u integraciji ove kategorije nezaposlenih u sve društvene tokove predstavljaju arhitektonske i komunikacione barijere, neadekvatan gradski i prigradski prevoz, kao i nedostatak službi podrške (radni centri, personalni asistenti, radni asistenti, asistenti u nastavi i sl).\nIzmeđu diskriminacije i “svetlih” primera\nU Alternativnom izveštaju o primeni Konvencije UN o pravima osoba sa invaliditetom u Republici Srbiji, koji je podnela koalicija organizacija osoba sa invaliditetom, između ostalog se navodi da, „iako je prema zvaničnim podacima broj zaposlenih OSI u porastu od donošenja novog zakona, taj porast nije relevantan u odnosu na ukupan broj OSI u radnom uzrastu“. U tom Izveštaju se, takođe, navodi da čak 89% organizacija civilnog društva koje zastupaju OSI smatra da oni nemaju jednake mogućnosti na otvorenom tržištu rada, odnosno da dosadašnja primena zakona ne omogućava i realnu dostupnost prava na rad za osobe sa invaliditetom. Problem diskriminacije OSI na tržištu rada se, kako oni navode, uopšte ne pominje u zvaničnom državnom Izveštaju, a istraživanja pokazuju da je trećina zaposlenih osoba sa invaliditetom doživela diskriminaciju, najčešće kroz odnose sa kolegama i nerazumevanje poslodavaca.\nDetalj sa protesta niških Udruženja OSI\nMinistar rada, zapošljavanja i socijalne politike Republike Srbije, Aleksandar Vulin, nedavno je u Nišu, odgovarajući na pitanje novinara, izneo vedriju statistiku:\n-Ove godine je oboren svojevrstan rekord, od 1. januara do 1. oktobra zapošljeno je 4778 osoba sa invaliditetom sa evidencije NS3, što je za oko 45% više nego prošle godine. Novi zakon je značajno doprineo da se poveća broj zaposlenih osoba sa invaliditetom. Napredujemo, radimo, ali najveći problem kod zapošljavanja osoba sa invaliditetom su zapravo predrasude poslodavaca. Teško razumem da se nekome više isplati da ne zaposli osobu sa invaliditetom i da treba plaća penale, nego da dobije radnika za kojeg će od države da dobije subvenciju i pomoć. Jedini opravdan razlog je kada ne možete da nađete odgovarajući obrazovni profil osobe sa invaliditetom, a potrebno vam je. To se onda rešava. Tu mogu da vidim krivicu države. Onda moramo da obezbedimo da se osobe sa invaliditetom obrazuju na odgovarajući način i prilagode potrebama tržišta rada.\nPored zapošljavanja na otvorenom tržištu rada, novi zakon predviđa i posebne oblike zapošljavanja i radnog angažovanja osoba sa invaliditetom: preduzeće za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje OSI (prethodno poznate pod nazivom zaštitne radionice), socijalna preduzeća, društvene organizacije i radni centri koji sprovode aktivnosti i mere profesionalne rehabilitacije... U preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom država sufinansira 50% od zarade za OSI, ali u slučaju niške štamparije „Vuk Karadžić“ ove subvencije, očito, nisu dovoljne za opstanak preduzeća.\n-Nekada je u ovoj štampariji bilo između 750 i 800 osoba sa invaliditetom, a sada ukupno u 3 preduzeća (još dva sa drugom delatnošću su u neposrednoj blizini) nema ih ni sto. Država poslednjijh 20 godina nije baš podržavala zaštitne radionice, a kriva je i ekonomska situacija; manje je posla a mnogo veća konkurencija - nekada ste u Nišu imali samo dve štamparije – „Prosvetu“ i „Vuk Karadžić“, rekao nam je (od pre nekoliko dana bivši) direktor preduzeća, Bratislav Stojković. –Problem je što osobe sa invaliditetom i ne mogu da rade na štamparskim mašinama, koje su vrlo opasne, već samo knjigovezačke poslove. Za mašinama, ali i na mestima stručnih saradnika su osobe bez invaliditeta, a država od nedavno ne finansira plate onih koji nisu OSI. Naša zarada, nažalost, nije dovoljna da sve to pokrije. Imamo neka obećanja iz lokalne samouprave, a za sada smo izdejstvovali makar besplatne kartice za prevoz za zaposlene osobe sa invaliditetom, kao i besplatne obroke.\nštamparija Vuk Karadžić\n-Mi smo tražili da se donese podzakonski akt da sva javna preduzeća moraju da daju makar 5 podsto od svojih potreba - u našem slučaju za štampanim materijalom - preduzećima ovog tipa. Verujte da ne bismo gasili mašine, mi bismo radili u 3 smene. Odgovor je bio da ne može država da pomaže invalide po dva osnova, pošto već daje subvencije za njihove plate.\nPrema rečima Mirjane Pantelić, sekretara Udruženja preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje OSI, ni zakonska mogućnost da poslodavci svoju obavezu zapošljavanja osoba sa invaliditetom realizuju kroz nabavku roba i usluga od preduzeća ovog tipa (ugovori o poslovno – tehničkoj saradnji), nije donela očekivani efekat. Razlog tome je visok iznos za kupovinu robe i usluga (20 prosečnih bruto zarada), što je za preduzeća koja posluju u Srbiji visok iznos.\nPrimeri novih, privatnih preduzeća za rehabilitaciju i zapošljavanje OSI, kao što je štamparija „Atlantis“ u Nišu ili uspešno preduzeće “Pro Pozitiv” (bavi se prikupljanjem i obradom podataka u istraživanjima tržišta i ispitivanju javnog mnjenja), pokazuju da je, uz savremeniji pristup, i te kako moguće dobro poslovanje ovakvih preduzeća. Iako u istoj, štamparskoj delatnosti, za razliku od preduzeća “Vuk Karadžić”, niški “Atlantis” uspeva da bude kokurentan, ne samo zahvaljujući savremenijim mašinama:\n-Poslujemo onako kako je to u privatnom sektoru, dosta radimo, oslanjamo se na svoje snage i borimo se da budemo među prvima; idemo na tendere, ulažemo u komercijalu, kaže Miodrag Stojanović, direktor ove porodične firme, koja je od 2013. u statusu preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje OSI i u kojoj je, od 28 zaposleniih, 18 osoba sa invaliditetom.\nDa ima pozitivnih primera u zapošljavanju OSI govori i slučaj niške privatne firme za obezbeđenje „Nifon“. Direktor firme, Veselin Jakovljević, i sam bivši sportista, bio je uporan u svojoj nameri da uposli osobu sa invaliditetom - sportistu.\n-Trenutno imamo jednu zaposlenu osobu sa invaliditetom, što je u skladu sa ukupnim brojem radnika. Ja razumem poslodavce kojima je teško da nađu nekoga ko bi mogao da radi na odgovarajućem radnom mestu. Ja sam imao tu sreću. Kao bivši sporista (dizanje tegova i tekvondo), koji se stalno kreće u tim krugovima, upoznao sam u teretani dečka koji je tu vezbao i pričao je kako je izgubio posao. Već smo se dogovorili da krene da radi kod nas, kada su ga pozvali da se vrati na stari posao. Na poziv mog profesora Marka Aleksandrovića, šefa katedre za paraolompijski sport na DIF-u, otišao sam na neki seminar i tamo upoznao Nemanju Tadića. Dok sam slušao Nemanju (plivač koji nema jednu nogu, prim. aut) na predavanju, palo mi je na pamet kako, znajući koliki je budžet u sportu, da povežem lepo i korisno. Korisno, jer smo po zakonu u obavezi da imamo jednu osobu sa invaliditetom a ako ne, u obavezi smo da plaćamo određenu sumu novca državi. Možda je i to način da izvršiš svoju obavezu, i ta sredstva verovatno idu tim ljudima, ali ja sam hteo da uradim nešto više. Da pomognem nekome da se oseti bitnim, važnim, da ne pati zbog svoje različitosti. Ideju sam preneo profesoru, ujedno Nemanjinom treneru, rekli smo mu, i on je pristao.\nNemanja, koji često, pojavljujući se u niškim medijima, ističe zadovoljstvo zbog posla koji radi, inače studira menadžment. Trenutno u ovoj firmi radi poslove vezane za sajt.\n-Mora se naći adekvatan posao; ne mozemo Nemanju da zaposlimo da stoji satima, jer bi to za njega bilo naporno. Nemanja je ovde više od godinu dana i ja uopšte ne nameravam da ga menjam. Planiram da ga, kad završi fakultet, zaposlim u marketingu, gde bi mogao da radi bolji posao za veću platu.\nLep primer i, nažalost, usamljen u zemlji koja gotovo da podseća na izmišljeno ostrvo Labrador iz, sticajem okolnosti, omiljene knjige iz detinjstva potpisnika ovih redova – naučno-fantastičnog romana „Hrizalidi“ engleskog pisca Džona Vindama. Ostrvo na kome se svako odstupanje od uobičajenog ljudskog izgleda smatra nedopustivim grehom, dostojnim izgnanstva... I kako reče naš sagovornik – stručnjak, moramo shvatiti da ovo nije problem jedne vlade, jedne političke stranke ili ministarstva, ovo je, nažalost, problem koji ima svoje korene u našem društvu i istoriji. Nije čudo, onda, što postavljanje rampi za osobe sa invaliditetom i dalje smatramo dostignućem a što je iskonsko pravo na rad ovih osoba i dalje tako daleko od realnosti.\nBeti spašena iz podnožja Železničkog mosta


U cilju stvaranja kadrovskog potencijala za formiranje spasilačkih službi na plažama, Nastavni centar za obuku spasilaca na vodi Crvenog krsta Crne Gore organizuje kurseve za obuku spasilaca na vodi i provjere za ovjeru licenci za 2020. godinu.\nProvjere za ovjeru licenci za 2020. godinu za postojeće spasioce na vodi će se vršiti na bazenu »Dragan Trifunović« u Budvi, u sljedećim terminima: 1, 8, 15, 22. i 29. marta; 5, 12. i 26. aprila, dok će u Domu solidarnosti u Sutomoru biti organizovane 8. i 31. maja, kao i 12. i 30. juna o.g.\nVažno je napomenuti da Crveni krst Crne Gore, kao punopravni član ILS- e (Međunarodne spasilačke federacije), ima obavezu da usklađuje nastavni plan i program, kao i kriterujume ocjenjivanja sa međunarodnim standardima. U vezi sa tim, podsjećamo spasioce da se, počev od sezone 2018. godine, praktični dio obuke i ispiti sprovode po izmijenjenim, međunarodno usklađenim normama, koje se primjenjuju na ispitima za ovjeru licenci, i na obukama novih spasilaca na vodi.\n"Tako sadržaj praktičnog dijela ispita, sa normama, podrazumijeva: plivanje 100 metara za 1,40 minuta i manje spasilačkim kraulom; plivanje 300 metara za 4,30 minuta i manje uz pomoć peraja; transport davljenika 25 metara, koristeći 3 tehnike, poslije oslobađanja od hvata davljenika; plivanje 400 metara za 9 minuta i manje (200 metara prsno plivanje i 200 metara kraul); ronjenje na dah u dužinu, minimum 25 metara i vađenje potonulog davljenika (3 metra dubina) - 3 puta za 3 minuta. Provjera uključuje, pored znanja i iskustva iz oblasti plivačkih sposobnosti, znanje iz teorije spasilaštva, kao i znanje u pružanju prve pomoći i KPR-a (reanimacija)" - pojašnjeno je iz Crvenog krsta Crne Gore. Prva obuka novih spasilaca će početi 1. maja, a za ovu godinu su planirane četiri, dok će dodatne provjere i kursevi biti organizovani ukoliko se ukaže potreba za tim.\nIz Crvenog krsta podsjećaju spasioce da prilikom prijave za ovjere moraju posjedovati licencu i važeće ljekarsko uvjerenje. Predstavnici Crvenog krsta dodatno pojašnjavaju: "Ukoliko spasilac iz nekog razloga ne posjeduje licencu, potrebno je da se javi u Nastavni centar za obuku spasilaca, kako bi dobio instrukcije o proceduri dobijanja duplikata licence. Pozivamo sve kandidate da se blagovremeno prijave za provjere i kurseve, kako bi na vrijeme obezbijedili licencu spasioca na vodi za ovu godinu i na taj način došli do zaposlenja tokom turističke sezone. Ovim putem želimo i da podsjetimo da je Crveni krst Crne Gore jedina organizacija u Crnoj Gori koja je član ILS-e i, samim tim, jedina ima pravo da vrši obuku spasilaca na vodi u našoj državi."\nTermini i norme za ovjeru licenci za 2020. godinu\nTermini i uslovi za obuku spasilaca na vodi za 2020. godinu


Salcburška kocka: Veštački je proizvedena, ali niko ne zna ko je to uradio, niti kako se našla u procepu starom 20 miliona godina! | Web-Tribune.com\nHome / IZA KULISA / Salcburška kocka: Veštački je proizvedena, ali niko ne zna ko je to uradio, niti kako se našla u procepu starom 20 miliona godina!\n13. decembra 2015.\tIZA KULISA 4 Comments\nTags aligncenter Bač Beč Bog boje Bor brod civilizacija dan DB definitivno dim dimenzije događaj događaji dokaz drugi elita etar forma godina godine informacije inženjer Iran istraživanja izgled kada ključ kompanije lom magnezijum materija mesto metara mete meteor milion mogućnost muzej naučni naučnici nauka ne može nebesko telo nikl novi objekat odgovor odgovori plan proizveden proizvod prošlost rad radnik satelit skup stan stanovi strana Taci tačno Telegraf udar uma uništena veštački vreme zajedno Zil\nPrevious Predskazanje terorista Islamske države: Poslednja bitka sa Evropom će biti u Rimu koji ćemo spaliti! (VIDEO)\nNext OVAKVU PLJAČKU JOŠ NISTE VIDELI: Pogledajte kako su lopovi čoveku ukrali 200 evra! (VIDEO)


Akcija "CD": Specijalci SIPA-e tokom pretresa u Zenici zatekli i djecu bez staratelja - Klix.ba\nAkcija "CD": Specijalci SIPA-e tokom pretresa u Zenici zatekli i djecu bez staratelja\n23.6.2015. u 12:01\nSIPA od jutros providi veliku akciju na širem području BiH protiv organiziranog kriminala.\n"U okviru akcije 'CD' policijski službenici SIPA-e pretresli su objekte na devet lokacija na području Zenice, Vlasenice, Prijedora i Jajca, prilikom čega su pronađeni i privremeno oduzeti određeni predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz u daljem postupku", navode iz SIPA-e.\nU toku akcije na jednoj od lokacija na području Zenice zatačeno je više maloljetnih osoba čiji identitet nije bilo moguće utvrditi, kao ni staratelje.\nDjeca će na adekvatan način, u koordinaciji sa Centrom za socijalni rad i drugim nadležnim organima, biti zbrinuta kao potencijalne žrtve trgovine ljudima.\nU okviru ove koordinirane akcije na području Francuske slobode je lišeno osam osoba i izvršeni pretresi objekata na više lokacija, te je zbrinut određen broj potencijalnih žrtava trgovine ljudima sa područja BiH.\nSIPA akcija CD\nSarajevo: Napadnut vozač GRAS-ovog autobusa\n23.06.2015. u 12:20\nDjeca iz Kotorskog odbila svjedočanstva na kojima piše "bošnjački jezik"\n23.06.2015. u 11:57


Rat protiv terorizma i Al-Qaide bez učinka - Klix.ba\n29.9.2008. u 20:30\nRat protiv terorizma, koji je Amerika započela nakon napada na New York i Washington 11. septembra 2001. godine, nije doveo do slabljenja međunarodne terorističke mreže Al-Qaide, pokazalo je međunarodnog istraživanja čiji je rezultate u ponedjeljak objavio britanski BBC.\nRezultati istraživanja, koje je organizacija za ispitivanje svjetskog javnog mnijenja GlobeScan provela na uzorku od 24.000 ljudi iz 23 zemlje, pokazali su kako 29 posto ispitanika smatra da kampanja Georgea W. Busha nije uticala na mrežu islamskih ekstremista.\nSvega 22 posto vjeruje da je Al-Qaida oslabljena, dok 29 posto smatra čak da je ta teroristička organizacija ojačala zahvaljujući američkoj politici, javlja njemačka agencija DPA.\nDa je Al-Qaida oslabljena, smatra 34 posto anketiranih Amerikanaca, što je prema procjeni analitičara BBC-a relativno mali procent.\nNegativan stav u vezi s Al-Qaidom imala je većina ispitanika iz većine zemalja, a izuzeci su bili Egipat i Pakistan, dvije zemlje koje su direktno umiješane u sukob s tom terorističkom organizacijom. Tako u Egiptu 60 procenata, a u Pakistanu 41 procent anketiranih ima pozitivan ili relativno pozitivan stav o Al-Qaidi.\n"Činjenica da toliko mnogo ljudi u Egiptu i Pakistanu ima pozitivno ili relativno pozitivno mišljenje o Al-Qaidi još je jedan pokazatelj da američki rat protiv terorizma ne uspijeva pridobiti srca i umove ljudi", izjavio je predsjednik GlobeScana Doug Miller.\nDok učesnici ankete iz 15 zemalja smatraju da u američkom ratu protiv terorizma ne pobjeđuje nijedna strana, dotle stanovnici Kenije, Nigerije i Turske misle da je Amerika u prednosti, dok u Pakistanu smatraju da je prednost na strani Al-Qaide.\nZanimljivo je da se među zemljama čiji stanovnici smatraju da u ratu protiv terorizma pobjeđuje Al-Qaida nalaze i neki najbliži saveznici SAD-a. Tako prednost u ratu islamskim ekstremistima daje 48 posto Francuza, 40 posto Britanaca, 43 posto Talijana i 41 posto Australaca.\n"Usprkos nadmoćnoj vojnoj sili koju ima, Amerika je, prema mišljenju većine, zapala u ćorsokak kada je u pitanju rat protiv terorizma, a nije mali broj ni onih koji smatraju da je Al-Qaida ojačala", izjavio je Stephen Cole, direktor Programa za stavove o međunarodnoj politici Univerziteta Maryland, čija je organizacija sarađivala na istraživanju.\nIstaživanje je provedeno u periodu od 8. jula do 12. septembra ove godine.


Arsenal preokrenuo protiv Sautemptona, Siti surov protiv VBA NOVA portal\nArsenal preokrenuo protiv Sautemptona, Siti surov protiv VBA\nFudbal Autor:Strahinja Nikolić26. jan. 202123:59 > 27. jan. 2021 00:35\nFudbaleri Arsenala i Mančester sitija zabeležili su pobede u mečevima 20. kola engleske Premijer lige nad Sautemptonom, odnosno Vest Bromvič Albiona.\nOzilov oproštaj od Arsenala: Ovo nije „zbogom“\nVelika pobeda Lestera za čelo tabele Premijer lige\nArsenal je već na samom početku došao u situaciju da juri rezultat, pošto je, nakon što je Lakazet promašio odličnu šansu nakon dva minuta igre, oko 60 sekundi kasnije Stjuart Armstrong bio najsnalažljiviji u kaznenom prostoru „tobdžija“ i pocepao mrežu rivala.\nSamo pet minuta kasnije Arsenal je stigao do izjednačenja, kada je Nikolas Pepe iskoristio prostor u šesnaestercu i pogodio mrežu za 1:1.\nU 24. minutu Če Adams je sa desetak metara šutirao, ali je Bernd Leno uspeo da spreči novo vođstvo Sautemptona, da bi u 39.. minutu Bukajo Saka sjajnim solo prodorom doneo preokret u 39. minutu.\nMalo je nedostajalo da Teo Volkot pogodi gol protiv svog bivšeg kluba, ali je Leno ponovo bio na pravom mestu, da bi u 72. minutu Lakazet asistenciju Sake pretvorio u 3:1, što je bio i konačan rezultat meča.\nU drugoj utakmici večernjeg programa, Siti je nakon prvih 45 minuta imao četiri gola prednosti, da bi u drugom poluvremenu još jednim golom potvrdio „petardu“. Ilkaj Gundogan postigao je dva gola, Rijad Marez, Kanselo i Sterling dodali su po jedan.\nU mečevima koji su odigrani ranije danas, Vest Hem je sa 3:2 bio bolji na gostovanju Kristal Palasu za koji je Luka Milivojević kao kapiten odigrao 73 minuta, dok je Lids sa 2:1 savladao Njukasl.\nKristal palas – Vest Hem 2:3 (1:2)\n(Zaha 3, Batšuaji 90+7 – Souček 9, 25, Doson 65)\nNjukasl – Lids 1:2 (0:1)\n(Almiron 57 – Rafinja 17, Herison 61)\nSautempton – Arsenal 1:3 (1:2)\n(Armstrong 3 – Pepe 8, Saka 39, Lakazet 72)\nVBA – Mančester siti 0:5 (0:4)\n(Gundogan 6, 30, Kanselo 20, Marez 45+2, Sterling 57)\n19.00 Barnli – Aston Vila\n19.00 Čelsi – Vulvs\n20.30 Brajton – Fulam\n21.15 Everton – Lester\n21.15 Mančester junajted – Šefild junajted\n21.00 Totenhem – Liverpul\nFK ArsenalFK Kristal PalasFK LidsFK Mančester sitiFK NjukaslFk SautemptonFK Vest HemPremijer liga


U pripremi novo izdanje romana ''Eden'' Stanislava Lema • Art-Anima\nU pripremi novo izdanje romana ”Eden” Stanislava Lema\nNovosadska izdavačka kuća Solaris priprema novo izdanje romana „Eden“ Stanislava Lema. Ovo delo iz 1959. godine prvo je prozno ostvarenje u kome se slavni poljski pisac fokusirao na problematiku susreta sa vanzemaljskom civilizacijom. Uslediće „Solaris“, „Nepobedivi“, „Glas gospodara“ i „Fijasko“ u kojima će ovaj motiv biti variran i dograđivan.\nRadnja romana počinje padom zemaljskog svemirskog broda na neistraženu planetu Eden. Članovi posade koju čine kapetan, doktor, inženjer, hemičar, fizičar i kibernetičar, pokušavaju da poprave oštećenu letelicu, ali istovremeno koriste priliku da obiđu i istraže okolne terene malo poznate planete. U tom neplaniranom istraživačkom poduhvatu ubrzo otkrivaju neku vrstu fabrike i druge instalacije tamošnje civilizacije.\nPrvi put roman je na srpskom jeziku objavljen 1989. godine u kultnoj Prosvetinoj ediciji „Kentaur“, u prevodu Petra Vujičića. Isti prevod iskorišćen je i za novo, Solarisovo izdanje.\nInače, novosadski izdavač je najavio da će do kraja 2016. godine objaviti ukupno šest naslova Stanislava Lema. Pored romana „Solaris“, koji je iz štampe izašao krajem 2014. i predstojećeg „Edena“, u planu za objavljivanje su još četiri Lemova dela: „Nepobedivi“, „Glas gospodara“, „Fijasko“, kao i još jedan naslov koji će naknadno biti određen.\nNovo izdanje romana „Eden“ biće predstavljeno na Beogradskom sajmu knjiga.\n''Glas gospodara'' Stanislava Lema u novom izdanju\nPrevious Mali sajam knjiga u knjižari Beopolis\nNext Preminuo mladi pisac fantastike Radoslav Slavnić


Godina emitiranja Omladinskog radija u Bratuncu i Srebrenici - Klix.ba\nProgram u trajanju od 1.250 sati\nGodina emitiranja Omladinskog radija u Bratuncu i Srebrenici\n6.12.2011. u 15:48\nMalom svečanošću, članovi Udruženja "Prijatelji Srebrenice“ obilježili su godinu dana emitiranja radioprograma za građane Bratunca i Srebrenice.\n"U proteklih 365 dana imali smo vlastiti program u trajanju od od oko 1.250 sati. U tom periodu u našem studju ugostili smo stotinjak sagovornika koji su učestvovali u živom programu. U ostalom govornom dijelu imali smo kroz razne emisije najmanje 3.000 sagovornika s kojim smo razgovarali na razne teme. Želja nam je da imamo program tokom 24 sata i nadam se da ćemo u tome uspjeti“ izjavila je Dragana Jovanović, menadžerica Udruženja „Prijatelji Srebrenice“.\n„Pred mikrofonima Omladinskog radija za Bratunac i Srebrenicu (ORBIS) govorili su obični ljudi, iznosili svoje probleme, ali i govorili o pozitivnim stvarima i projektima koji su realizirani na pojedinim područjima i kojima je učinjen napredak za zajednicu ili pojedince. Naše mikrofone ustupili smo ljekarima, profesorima, odbornicima, zanatlijama, farmerima, predstavnicima izvršne i zakonodavne vlasti, ali se možemo pohvaliti da smo razgovarali i s ministrima i ambasadorima nekih zemalja“ rekao je Sadik Salimović, glavni i odgovorni urednik Omladinskog radija.\nTokom godinu dana novinari i volonteri iz Srebrenice i Bratunca emitirali su oko 1.500 tonskih priloga o životu i radu na području općina Srebrenica i Bratunac. Na taj način razbijena je medijska blokada i građani su bili na vrijeme obavještavani o svim događajima.\nGlas ORBIS-a se čuje ne samo na prostorima regije već i širom svijeta putem interneta, tako da su građani u dijaspori upoznati o svemu onome šta dešava u Srebrenici i Bratuncu.\n„Smatram da su novinari ORBIS-a ispunili obavezu i u suštini postupali profesionalno, mada se radi o veoma mladim ljudima koji stasavaju u vrsne novinare. Uime Općine Srebrenica, čestitam i nadam se uspješnoj saradnji i u narednom periodu, rekao je Ćamil Duraković, zamjenik načelnika Općine Srebrenica.


"Evrovizija" pompezan film, predug i lišen humora\nFoto: N.N. | "Evrovizija" pompezan film, predug i lišen humora\nMonika Ponjavić 26.07.2020 21:00\nPandemija koja je ove godine zahvatila svijet, kao što znamo, pored ugrožavanja ljudskih života i njihovih gubitaka, ugrozila je i ekonomiju i generalno promijenila način na koji živimo i funkcionišemo.\nNaravno, svijet kulture i sporta nije pošteđen pa su brojne manifestacije, produkcije i događaji otkazani, između ostalog i "Evrovizija" i Olimpijske igre. Ovo prvo, koje decenijama ujedinjuje Evropljane i zbunjuje Amerikance, je predmet filma kojim se ove sedmice bavimo.\n"Evrovizija" (Eurovision Song Contest: The Story of Fire Saga) je muzička komedija, parodija Dejvida Dobkina (David Dobkin), koja prati mali islandski bend "Fire Saga", u sastavu Lars Erikson (Will Ferrell) i Sigrit Eriksdotir (Rachel McAdams), na njihovom putu ka "Evroviziji", najvećem evropskom televizijskom događaju.\nU duhu spektakla kojim se bavi, "Evrovizija" je pompezan film, prenaglašen, blještav i bogat kitnjastim izvođačima te, kao i većina komedija na "Netflixu", predug i lišen humora, što u velikoj mjeri utiče na koncentraciju.\nUz to, film obiluje brojnim greškama (Lars i Sigrit prate "Abbu" kao djeca, što je nemoguće jer Island tada nije emitovao "Evroviziju", uz to, Lars i Sigrit bi, u vrijeme kada su nastupili, trebali imati skoro 60 godina, nelogičan plan Edinburga itd.) koje se mogu opravdati jedino ciljem koji se ovdje želi postići - parodija na "Evroviziju", a kroz prilagođavanje konteksta priči koja se nastoji ispričati.\nS druge strane, svi ovi nedostaci (greške, nelogičnosti, razvodnjenost, nedostatak humora i sl.) padaju u vodu u momentu kada upoznate Aleksandra Lemtova (Dan Stevens), ruskog "lava" inspirisanog nastupom iz 1995. godine Filipa Kirkorovog (Phillipp Kirkorov). Ovo je Den Stivens kakvog niste gledali dosad i vrijedi svake vaše minute.\nFilm sedmice Monika Ponjavić Evrovizija


Assange neće napustiti Ekvadorsku ambasadu u Londonu sve dok ne dobije garancije da neće biti izručen vlastima SAD-a (Reuters)\nPredsjednik Ekvadora Rafael Correa izjavio je da Velika Britanija ako hoće sutra može riješiti slučaj osnivača WikiLeaksa Juliana Assangea, nakon što je Assange izrazio nadu da će uskoro napustiti Ambasadu Ekvadora u Londonu.\n“To bi moglo biti riješeno već sutra ako bi mu Velika Britanija dozvolila da sigurno napusti zemlju”, rekao je Correa, prenio je AFP.\nAssange neće napustiti Ekvadorsku ambasadu u Londonu sve dok ne dobije garancije da neće biti izručen vlastima Sjedinjenih Država, saopćila je ranije danas njegova advokatica Jennifer Robinson.\nOna nije mogla precizirati kada bi Assange mogao izaći iz Ekvadorske ambasade, od čijih vlasti je 2012. zatražio politički azil.\n“Izaći će onda kada bude moguće pregovarati o uvjetima za njegov izlazak, a politički azil koji ga štiti od ekstradicije bude poštovan”, navela je i dodala da “do toga još nije došlo”.\nUkazala je da za sada nije jasno kada bi njegov pravni tim mogao početi pregovore za njegov izlazak.\nBritanski Foreign Office je već nagovijestio da stav tog ministarstva u vezi sa Assangeovim slučajem nije promijenjen, a da je, kao i do sada, posvećeno pronalasku diplomatskog rješenja, prenosi AFP.\nRobinson je u izjavi australskim medijima rekla da je dvogodišnji boravak u zatvorenom prostoru značajno utjecao na zdravstveno stanje osnivača WikiLeaksa.\nNije navela o kojim zdravstvenim problemima je riječ, ali je potvrdila da su britanske vlasti odbile zahtjev da se Assangeu omogući bolničko liječenje.\n“Ako bi morao napustiti ambasadu zbog bolničkog liječenja, bio bi onda uhapšen”, rekla je Robinson.\n“Riječ je o veoma ozbiljnoj situaciji i razlog zbog kojeg je više od 60 grupa za zaštitu ljudskih prava iz cijelog svijeta ovaj slučaj uputilo Ujedinjenim narodima s obzirom na utjecaj na Julianovo zdravlje i njegova ljudska prava”, navela je.\nAssange je ove sedmice na press konferenciji najavio da će uskoro napustiti ambasadu, ali nije naveo kada bi se to moglo dogoditi, kao ni razloge za ovu odluku.\nMediji su ranije izvještavali da osnivač WikiLeaksa ima srčane i druge zdravstvene probleme zbog čega mu je potrebno bolničko liječenje.\nAssange (43) je suočen sa hapšenjem prema optužbama za silovanje i seksualno uznemiravanje u Švedskoj, čije su vlasti u julu potvrdile da i dalje ostaje na snazi nalog za njegovo hapšenje.\nNjegovo izručenje traži i SAD koji smatra da je objavljivanjem na WikiLeaksu tajni o američkoj politici i diplomatiji nanesena šteta američkoj nacionalnoj sigurnosti, zbog čega Assange strahuje da bi ga Švedska mogla predati SAD-u.\nAssange će izaći tek kad dobije jamstva\nOdvjetnica Juliana Assangea izjavila da će on napustiti veleposlanstvo čim dobije jamstvo da neće biti izručen SAD-u.\nŠvedska potvrdila nalog za hapšenje Assangea\nDvije građanke Švedske optužile su osnivača WikiLeaksa za seksualno uznemiravanje.\nOsnivač WikiLeaksa potvrdio odlazak iz Ambasade Ekvadora, gdje se nalazi od 2012. kako bi izbjegao izručenje Švedskoj.


Započeli radovi na izgradnji reciklažnog dvorišta - Portal grada Kaštela\nReciklažno dvorište će sadržavati građevinu za zaposlenike, parking, zelenu površinu, separator za ulja i masti, i video nadzor. Oprema dvorišta će se sastojati od 19 različitih vrsta kontejnera u koje će se skladištiti: papir, plastika, staklo, razni metali (obojeni, crni), glomazni otpad, građevinski otpad iz kućanstva, 10 vrsta opasnog otpada (kiseline, lužine, pesticidi, stare baterije, motorna ulja, azbestni otpad), elektronski otpad, medicinski otpad, boje, ljepila, smole.\nUz smanjenje miješanog otpada, više se neće morati čekati na redovno odvoženje glomaznog otpada i građani će moći samostalno dovoziti otpad u reciklažno dvorište.\nPreviđeni rok za završetak radova je 4 mjeseca.\nPrema Zakonu o održivom gospodarenju otpadom Jedinica lokalne samouprave koja ima više od 1.500 stanovnika dužna je osigurati funkcioniranje jednog reciklažnog dvorišta. Također, dužna je osigurati još jedno reciklažno dvorište na idućih 25.000 stanovnika.


GRAD SVETACA I LOPOVA - Natali K. Anderson | Vulkan izdavaštvo\nŠifra artikla: 23790\nŠifra proizvođača: 320170\nU senkama grada Sangvi živi devojka koja ne postoji. Nakon što je sa majkom izbegla iz Konga, Tina je stigla u Keniju u nadi da će izgraditi novi život i dom. Njena majka je ubrzo pronašla posao kao spremačica u jednoj bogatoj porodici, na čijem je čelu Roland Grejhil, jedan od najuvaženijih biznismena u gradu. Ali Tina nedugo potom saznaje da se iza bogatstva Grejhilovih kriju korupcija i zločin. Kada joj majku pronađu ubijenu u radnoj sobi gospodina Grejhila, ona bez sumnje zna ko je odgovoran.Ni na trenutak ne zaboravljajući svoj plan da se osveti, Tina naredne četiri godine sama preživljava na ulici. Radi za vođu Gunda, lokalne bande lopova. Upravo je jedan zadatak za Gunde najzad vraća na imanje Grejhilovih, i pruža joj šansu za osvetu koju je čekala. Ali čim zakorači u taj velelepni dom, stare rane se otvaraju, i jedno staro prijateljstvo oživljava, pokrećući opasan lanac događaja koji bi je u svakom trenutku mogao koštati života.Ali ako ju je život sa lopovima ičemu naučio, to je vrednost stvari, a istina o smrti njene majke je za Tinu neprocenjiva.\nAutor Natali K. Anderson


Inđija: Kompanija "Letač" dobitnik Oktobarske nagrade - RTV Centar Srem\nInđija: Kompanija “Letač” dobitnik Oktobarske nagrade\nGlavnoInđija 10/21/2016 sofija 0\nU subotu, 22. oktobra na svečanoj sednici povodom obeležavanja Dana oslobođenja opštine Inđija biće tradicionalno uručene i Oktobarske nagrade za tekuću godinu. Pored...\nU subotu, 22. oktobra na svečanoj sednici povodom obeležavanja Dana oslobođenja opštine Inđija biće tradicionalno uručene i Oktobarske nagrade za tekuću godinu. Pored kompanije “Komazec” doo, sportista Ane Bajić i Miroslava Raduljice, načelnika Policijske stanice Gorana Kostića, Oktobarska nagrada biće uručena i građevinskom preduzeću „Letač“ iz Inđije. U pitanju je kompanija koja veoma uspešno posluje više od 25 godina u tom sremskom gradu.\nGrađevinsko preduzeće „Letač“ d.o.o iz Inđije dobitnik je ovogodišnje Oktobarske nagrade za izuzetne rezultate u radu i najviša dostignuća i ostvarenja u oblasti privrede za 2016. godinu.\n„Letač“ d.o.o građevinska kompanija osnovana je 1990. godine kao manja zanatska radnja da bi se vremenom razvijala i usavršavala svoju delatnost. Danas je specijalizovana za izgradnju industrijskih objekata, kaže Miloš Savić, generalni menadžer G.P „Letač“.\nGrađevinsko preduzeće „Letač“ d.o.o beleži konstantan rast i radi pre svega na usavršavanju stručnog kadra, što će biti jedan od primarnih ciljeva kompanije i u narednom periodu. Plan za narednu godinu je i da se obezbedi solidan budžet za nabavku nove mehanizacije. Oktobarska nagrada je prva koja je stigla u ruke vlasnika kompanije „Letač“, međutim, da su društveno odgovorni dokazali su do sada više puta kroz različite donacije.


Pančevka licitira Jamahu da bi prikupila pomoć za Unu i Lanu\nDruštvo Autor:Tanja Milovanović27. jul. 202022:11\nFoto: Facebook/Budi human-Humanitarne licitacije\nNakon što je Nemanja Ugrešić na Fejsbuku objavio da prodaje svoj Java motocikl i da ceo novac daje za pomoć da mala Sofija Markuljević ozdravi, ova akcija zaživela je i među drugim vlasnicima motora u Srbiji, koji su spremni da ih se odreknu kako bi pomogli onima kojima je pomoć najpotrebnija. Pančevka Dragana Zindović, objavila je na društvenoj mreži Fejsbuk licitaciju na kojoj nudi svoj motor marke "Jamaha", kako bi pomogla u lečenju Lane Jovanović i Une Bihorac.\nOva Pančevka oglasila je na Fejsbuk stranici „Budi human-humanitarne licitacije“ svoj motor marke „Jamaha“ od 600 kubika, star 27 godina, a koji prodaje kako bi novac dobile ove dve devojčice.\nKako je istakla, motor je „mažen i pažen“, a iz nemogućnosti da ga ga vozi, oglasila ga je na licitaciji i početna cena iznosi 60.000 dinara. Ona je u svojoj objavi navela i da licitacija traje do sutra, kao i da će sav prikupljeni novac biti preusmeren u humanitarne svrhe.\n„Stavljam na licitaciju Yamahu Diversion 600 kubika, 1993 godište. Ja sam prvi vlasnik (pošto je motor uvezen). Motor je kod mene 7,5 godina. Održavan, garažiran, mažen i pažen (koliko je bilo mogućnosti). Budući vlasnik ima samo da promeni gume (sledeću sezonu mogu da izdrže, možda jos jednu), retrovizore, vetrobran/vizir, zadnji disk i (verovatno) paknove nisam stigla da promenim zbog korone“, napisala je ova Pančevka.\nOn je navela da je na motoru sve zamenjeno prošle godine, sem guma.\n„One su menjane 2017., kupljene nove (jer ne želim da razmišljam o svojoj i tuđoj bezbednosti). Takođe, na istom je svake godine uredno rađen mali servis (menjanje ulja i filtera). Motor nije registrovan, registracija je istekla 10.06.2020. godine. Razlog zašto motor stavljam na licitaciju je zato što nemam vremena da ga vozim od svojih obaveza, kao i to da ne mogu finansijski da izdržim servisiranje automobila i motora, a žao mi da stoji u garaži i da skuplja prašinu“, napisala je ona.\nKako je istakla, ovo je njen prvi motor i jako je vezana za isti.\n„Ovo je moj prvi motor i sa istim sam proživela i doživela dosta lepih i loših trenutaka, kao i to da sam jako vezana za isti (neko će reći da nisam normalna, ali takva sam, vezujem se za stvari koje volim). Početna licitacija neka bude 60.000 hiljada dinara, licitacija traje do 28.07.2020. godine do 15.00 časova. Novac će da se uplati za Lanu i Unu, a ako se ponudi više, da se uplati i za blizance“, napisala je ova devojka.\nInače, devojčica Lana Jovanović pati od spinalne mišične atrofije, a reč je o bolesti koja napada mišiće i brzo dolazi do gubitka osnovnih životnih funkcija, kao što su hodanje, varenje hrane, gutanje i disanje.\nSa druge strane, deo prikupljenog novca biće preusmeren i na lečenje devojčice Une Bihorac, kojoj je dijagnostikovan jartrogriposis, srčana mana i teško oštećenje sluha.\nSa obe devojčice jedino šansa za bolji i zdraviji život jeste lečenje u inostranstvu, koje je veoma skupo.


Toradora! - Epizoda 11 - Sa Prevodom Na Srpski Besplatno\nDownload Toradora! – Epizoda 11, Watch Toradora! – Epizoda 11, don't forget to click on the like and share button. Anime Toradora! always updated at Anime Srbija – Gledaj Anime Serije i Filmove na Srpskom Jeziku. Don't forget to watch other anime updates.\nSrednja škola se priprema za predstojeći kulturni festival čiji će domaćin biti savet učenika. Dečaci su uzbuđeni što pokušavaju da slože svoje glasove prema cosplai kafeu, ali kolega iz razreda Koji Haruta crta profesionalnu temu rvanja. Razred odabire Tajgu za svog predstavnika na školskom takmičenju kraljica lepote. U međuvremenu, Taiga pokušava da ignoriše telefonske pozive svog oca, Rikuro Aisaka, ali kada otkrije da je njen račun troškova ispražnjen, ona šalje Riujija u svoje mesto u restoran da razgovara s njim. Rikuro objašnjava da je zbog maćehe Tajge koja je bila mnogo mlađa od njega Taiga napustila njegovu kuću jer nije mogla da se nosi sa takvim životnim stilom. Međutim, Rikuro planira da se razvede od maćehe Taige kako bi živeo sa Taigom kao u stara vremena. Koji kreira skit za ceo razred kako bi se prilagodio temi, dok Iusaku najavljuje četiri nagrade koje će biti dodeljene odeljenju sa najboljim performansama. Taiga je razbesnela kad vidi Rikuro kako stoji ispred njenog stana, ali Riuji na kraju uspeva da smiri Taigu i nagovori je da razgovara sa Rikurom.


Od 1. jula 2002. ostrije mjere za primanje socijalne pomoci….sve blizi Americi!\nNezaposlenim majkama koje se ‘vade’ na djecu (baby-boomers) stavljeno je do znanja da ce beneficije koje su do sada uzivale od strane Socijalnog biti izmijenjene pocevsi od 1.jula ove godine!\nMinistar zaposljavanja Mal Brough je naglasio da ce svi nezaposleni do navrsene 50-te godine biti obuhvaceni promjenama popularno nazvanim “Work For The Dole” (Rad za udijeljenu pomoc) ili, na dobrovoljnoj osnovi, u nekoj od aktivnosti zajednice.\nOd jula mjeseca, u stvari, jedino nezaposlenima iznad 50 godina starosti neće biti postavljen zahtjev za nekom vrstom rada u "zamenu" za socijalnu naknadu, mada ce se i od njih ocekivati volonterski rad.\n”Vlada je povecala djelokrug i djelokrug dostupne pomoci pri zaposljavanju”, Mr Brough je izjavio za The Sunday Telegraph.\n”Istovremeno, mi nastojimo da sto vise nezaposlenih uzme aktivno ucesce u trazenju posla. Program odrzava nezaposlene osobe stalno aktivnim i okupiranim trazenjem posla. To ih primorava da izadju iz svojih kuca i ukljuce se u zajednicu, gdje su njihove sanse za nalazenje posla nesrazmjerno vece”.\nTrenutno, svaka osoba izmedju 18 i 24 godine koja je nezaposlena vise od 6 mjeseci duzna je da radi u zamjenu za pomoc koju prima ili da bude ukljucena u neki od vidova aktivnosti u zajednici 6 mjeseci tokom godine, kako bi nastavila da primaju socijalnu pomoc.\nOni izmedju 25 i 34 koji su bili van posla vise od 12 mjeseci imaju istu obavezu (da rade 6 mjeseci).\nOd 1. jula, sve osobe godista 39 ili mladje koje su nezaposlene 6 mjeseci ili vise morace da rade za pomoc 6 mjeseci ili ekvivalento tome za svaku godinu.\nOnima koji traze posao bice ponudjen siroka lepeza poslova u zajednici ili raznih doskolovanja kako bise nastavili da primaju pomoc.\nUkoliko se ne opredijele ni za jednu od ponudjenih opcija, oni ce biti ‘primorani’ da odradjuju program “Work For The Dole” kao pod obavezno.\nStarije nezaposlene osobe izmedju 40 i 49 ce takodje biti pogodjene ovim mjerama – po prvi put!\nOni ce biti podsticani na rad do 12 sati u dvije sedmice na programu “Work For The Dole” ili 20 sati u dvije nedelje na nekom od poslova u zajednici.\nAli, za razliku od mladjih osoba koje su duzne da traze posao, oni nece biti predmet kaznjavanja ukoliko ne uzmu ucesca u ovom programu.\nGlavni mamac za baby-boomers (mlade majke koje samo radjaju djecu) jeste kredit za doskolovavanje, vrijedan $ 800 na kojega imaju pravo nakon zavrsetka odgovarajuceg programa.\nPredstavnik za stampu Mr Brougha je izjavio da se ocekuje veliki broj nezaposlenih starijih osoba koje ce uzeti ucesca u dobrovoljnom radu.\n”Ne samo da da ce dostici sansu da steknu neko novo zanimanje, nego ce imati i priliku da se kvalifikuju za kredit u iznosu do $ 800, ukoliko zavrse ponudjeni program” izjavio je predstavnik za stampu.\nZa prosirenje onoga sta je Howardova Vlada nazvala “mutual obligation” (zajednicka obaveza) bila je predvidjena svota u budzetu kao dio od $1.7 biliona “Australian Working Together program”, ali do danas nijesu bili potvrdjeni i obznanjeni podaci o tome.\nMr Brough je izjavio da su promjene u skladu sa Vladinim uvjerenjem da je svako imao obavezu da pomogne samome sebi i uzme ucesce u doprinosu zajednici.\n”Mi smo se opredijelili za iznos koji daje sigurnost, ali iznos koji dolazi kao izraz reciprociteta i buducnosti koja znaci put ka izlasku iz “welfare system” (obezbijedjenog sistema)” – izjavio je on.\nU Australiji ima 600,000 bez ikakvog posla koji primaju socijalnu naknadu od Australije.


Kada zbog gluposti završite u bolnici lečićemo vas, ali ne očekujte ni zrno empatije | Blok vesti\nHome Magazin Kada zbog gluposti završite u bolnici lečićemo vas, ali ne očekujte ni...\nPulmolog dr Srđan Lukić podelio je s javnošću priču o jednom kovid pacijentu, kojeg pored stotine drugih koji su prošli kroz njegovu bolnicu nikada neće zaboraviti.\nOn je primer kako nevakcinisani ugrožavaju čitav zdravstveni sistem i borbu s pandemijom.\nPriču doktora Lukića objavljenu na Tviteru prenosimo u celosti:\nSvakako da neću moći da zapamtim sve COVID pacijente koji su prošli kroz moju bolnicu ali jednog svakako neću zaboraviti. U pitanju je pacijent srednjih godina koji je na prijemu u bolnicu u anamnezi naveo: „Nisam se vakcinisao protiv COVIDa jer želim da prebolim virus prirodno.“\nNakon toga je zbog COVID upale pluća neko vreme ležao na COVID odeljenju gde je, prirodno, dobijao dodatni kiseonik, prirodnu antikoagulantnu terapiju da bi se prirodno sprečio nastanak tromboembolije i još par specifičnih i nespecifičnih, nadasve prirodnih lekova.\nPošto je zbog slabog stanja bio u krevetu, prirodno su ga negovale medicinske sestre, i povremeno je, prirodno, bio na snimanju pluća kako bi se potvrdilo da bolest progredira, što se već videlo klinički. Zbog toga je, prirodno, prebačen na potentnije modalitete oksigenoterapije.\nZbog dalje progresije bolesti bio je, prirodno, prevezen u drugu ustanovu, višeg ranga. Tamo je, prirodno, lečen u jedinici intenzivne terapije, gde je za njega, prirodno, brinulo još više lekara i sestara. Uz pomoć prirodne tehnologije, danas dostupne. Preživeo je.\nNakon toga je zbog, ovaj put zaista prirodne, slabosti svih mišića usled dvomesečnog ležanja, upućen u treću ustanovu, na rehabilitaciju, kako bi ga digli na noge. Opet angažovanje prirodnog saniteta uz pratnju. I nakon toga još bar jedno mesec dana, prirodne, rehabilitacije.\nNakon rehabilitacije biće mu potrebno bar još šest meseci, ako ne i godinu dana, da dođe blizu nivoa fizičkih mogućnosti koje je imao pre bolesti. Verovatno nikada neće uspeti da dostigne isti nivo koliko god se, prirodno, trudio. Ali to je ono što je i želeo. Ili ipak ne?\nDa smo poštovali njegovu inicijalnu želju, koje se on svakako odrekao onog momenta kada je zakoračio u bolnicu, i da smo ga pustili da prirodno preboli virus, njega posle par dana već ne bi bilo. On je preživeo uz pomoć desetina ljudi koji se, evo, već dve godine lavovski bore.\nVakcina je došla pre godinu dana i na žalost nije ispunila sva očekivanja. Ali je i više nego dovoljna da spreči ovakve teške forme bolesti. I zato je nemoguće opisati osećaj kada svaki dan gurate sebe do maksimuma da ispravite ono što je moglo da se reši prostom vakcinacijom.\nMi ne biramo svoje pacijente. Podjednako lečimo i one koji su odgovorni prema sebi i ove druge. Ali i mi smo ljudi, sa svim spektrom emocija koje su, kako pandemija teče, sve naglašenije. Te emocije ne utiču na naš posao, ali utiču na nas lično. I na poslu i van njega.\nI zato ne možemo ćutke da gledamo na poteze raznoraznih anonimnih i javnih ličnosti koje iz svog sebičluka i samoživosti, ljudske gluposti, ograničenosti i zatucanosti, rade sve kako bi sabotirali borbu protiv virusa i otežali nam posao. To nije samo pitanje razuma već i emocija.\nKada jednog dana zbog svoje gluposti zaglavite u bolnici, a to će se desiti, lečićemo vas po svim protokolima ali ne očekujte ni zrnce empatije jer to nećete dobiti. Bićemo poslovično uljudni ali znajte da iza toga preziremo svaku vijugu vašeg štetočinskog mozga.\nPrevious articleADVOKATI POTVRDILI: Đoković nije u pritvoru\nNext articleOVO JE RAZLOG DEPORTACIJE Rizvi: „Đoković sam sebe doveo u ovu situaciju“ – evo kako!


Telemach BH neće povisiti cijene svojih usluga - Akta.ba\nTelemach BH neće povisiti cijene svojih usluga ni u 2022. godini.\n16.03.2022. 12:14 / Izvor: Akta.ba\nKompanija Telemach BH neće povisiti cijene svojih usluga, saopćeno je.\n"Protiv kompanije Telemach BH već nekoliko sedmica vodi se negativna kampanja utemeljena na potpunim neistinama i lažnim konstrukcijama. Posljednja od plasiranih lažnih informacija koja ima za cilj obmanu korisnika je da će Telemach BH povisiti cijene svojih usluga, što predstavlja apsolutnu neistinu", navode iz ove kompanije.\nNapominju da u posljednje tri godine Telemach BH nije mijenjao cijene usluga analogne i digitalne televizije i pored činjenice da su unaprijedili sve servise, uveli nove tehnologije i pružili korisnicima vrhunske usluge na nivou zemalja Evropske Unije. Također, Telemach BH neće povisiti cijene svojih usluga ni u 2022. godini.\n"U trenutku dok Telemach BH stalno unapređuje svoje poslovanje i ima sve širi asortiman usluga kao nijedna kompanija u Bosni i Hercegovini nećemo dopustiti pokušaje nanošenja štete našem ugledu i objavljivanje lažnih vijesti o nama", poručili su.


Tehničke pripreme za održavanje referenduma | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Tehničke pripreme za održavanje referenduma\nTehničke pripreme za održavanje referenduma\nU šest opština u sastavu grada Istočno Sarajevo počele su tehničke pripreme za održavanje referenduma o Danu Republike Srpske, potvrđeno je Srni u opštinskim komisijama za sprovođenje referenduma.\nPredsjednik Opštinske komisije za sprovođenje referenduma Pale Goran Kosorić istakao je da komisija sprovodi aktivnosti u skladu sa zakonom i danas kreće obuka predsjednika odbora i da se očekuje dolazak obrazaca i ostale neophodne dokumentacije.\nOn je naglasio da će broj i lokacije glasačkih mjesta za referendum biti isti kao i za lokalne izbore, odnosno glasanje će se obavljati na 39 redovnih glasačkih mjesta.\nKosorić je rekao da će zbog nepotvrđenih glasačkih spiskova imati pomoćne obrasce tako da će svako moći da pristupi izjašnjavanju ako ima uredan identifikacioni dokument – ličnu kartu, pasoš ili vozačku dozvolu.\n“Niko ne može pristupiti glasanju ako nema identifikacioni dokument”, naglasio je Kosorić.\nPredsjednik Opštinske komisije za sprovođenje referenduma Istočno Novo Sarajevo Nemanja Pandurević istakao je da se na referndumu može izjasniti 9.975 građana na 14 redovnih biračkih mjesta i četiri mobilna tima.\nPandurević je rekao da pripreme teku po planu i bez problema, te da u ponedjeljak, 12. septembra, počinje obuka predsjednika odbora.\nPredsjednik Opštinske komisije Istočna Ilidža Jelica Močević istakla je da pripreme teku planski i da će u ponedjeljak biti imenovani odbori i počeće njihova obuka.\nOna je dodala da pavo glasa na referendumu ima 13.473 glasača koji će se izjašnjavati na 18 biračkih mjesta.\nI u opštinskim komisijama za referendum u Trnovu, Kalinoviku i Istočnom Starom Gradu obavljaju se aktivnosti oko formiranja biračkih odbora i njihove obuke.\nU Trnovu će 1.144 glasača moći da glasa na tri redovna glasačka mjesta, a u funkciji će biti i jedan mobilni tim, u Kalinoviku će na šest glasačkih mjesta glasati 1.840 birača, dok u Istočnom Starom Gradu pravo glasa ima 1.142 građanina koji će glasati na četiri glasačka mjesta.\nReferendum će biti održan 25. septembra, a građani će odgovoriti na pitanje “Da li podržavate da se 9. januar obilježava i slavi kao Dan Republike Srpske”.\nPrethodni članakZnačajna ulaganja u komunalnu i putnu infrastrukturu\nNaredni članakPronađeni marihuana, “spid” i sjemenke indijske konoplje


Da li je sprečena izgradnja "Novog Sada na vodi"? | Nova Ekonomija\nDa li je sprečena izgradnja "Novog Sada na vodi"?\nJavno preduzeće Urbanizam iz Novog Sada tvrdi da u novoj planskoj dokumentaciji neće biti ucrtana izgradnja stambeno-poslovnih sadržaja na prostorima Kameničke ade, Šodroša i Ribarskog ostrva, preneo je portal 021. Deo tog područja se inače pominjao kao mesto izgradnje projekta kolokvijalno nazvanog "Novi Sad na vodi", protiv kog su se pobunili brojni građani.\nJP Urbanizam je odgovore o izmeni planova dostavio odgovarajući na pitnaja inicijative Zelene stolice, koja je formirana u gradskom parlamentu.\nZelena stolica okuplja nekoliko ekoloških organizacija, a kako piše u odgovoru, osim Generalnog urbanističkog plana (GUP) u izradi je i Plan generalne regulacije priobalja.\nTaj plan obuhvata Kameničku adu, Šodroš, Ribarsko ostrvo, prostor nekadašnjeg brodogradilišta, kasarnu rečne flotile Aleksandar Berić, deo uz Bulevar despota Stefana i gradsku plažu Štrand.\nVIDI GARI MORAMO ZAJEDNO: NEOPHODNO POVEZIVANJE LOKALNIH INICIJATIVA\nProtiv tog projekta su se izjasnili Novi optimizam, nekoliko političkih i ekoloških organizacija, kao i stručnjacim među kojima je arhitekta Dragoljub Bakić, poznati protivnik projekta Beograd na vodi.\nPrethodna planska dokumentacija, kako tvrdi JP Urbanizam predviđala je komercijalne sadržaje, kao što su hotelski kompleks, poslovni objekat uz gradsku marinu i niz uslužnih objekata koji su zahtevali više saobraćajnica za funkcionalno povezivanje.\nNova planska dokumentacija, kako tvrde u Urbanizmu, ne predviđa slične sadržaje i ukupna površina prethodno planiranih sadržaja (za oko 32 hektara) briše se u korist zelenih površina.\nDodaju da se planira očuvanje šumskog područja u plavnom delu Kameničke ade, kao i omogućavanje javnih sadržaja kulture i sporta, na oko tri odsto površine Kameničke ade.\nU odgovoru se ne pominje Brodogradilište, na kom je planirana izgradnja dvadesetospratnice.\nGradonačelnik Miloš Vučević je nedavno naglasio da se "ide ka uređenju priobalja" nakon usvajanja plana za most, kao i da se čeka mišljenje Instituta "Jaroslav Černi".\nProtivnici "Novog Sada na vodi" navode da bi se njegovom realizacijim ugrozila odbrana od poplava, posekla velika šuma, a ugrozile bi se i brojne vrtse ptica i osatlih životinja.


Četvrto izdanje festival o ljudskim pravima VIVISECTfest - Klix.ba\nČetvrto izdanje festival o ljudskim pravima VIVISECTfest\n23.2.2009. u 13:44\nIzložbama fotografija "Pali anđeli komunističke ideologije“ i "Deklaracija UN-a o ljudskim pravima“ večeras će u prostorijama OKC-a Abrašević u Mostaru započeti četvrti festival o ljudskim pravima VIVISECTfest.\nOrganizatori festivala su novosadska nevladina organizacija Vojvođanka – Regionalna ženska inicijativa i mostarski OKC Abrašević, a tema četvrtog izdanja festivala su totalitarni režimi.\nCilj festivala "Totalitarni režimi – pogled iznutra i spolja“ je ukazati na ideologije i totalitarne režime koji su u 20. stoljeću doveli do stravičnih zločina, kazao je na konferenciji za novinare urednik Abraševićevog Media centra Husein Oručević, dodavši kako će poseban naglasak biti na bivšim komunističkim zemljama istočne Europe.\nOrganizatorica festivala i članica nevladine organizacije Vojvođanka Marija Gajicki istaknula je da je festival svojevrsni povijesni pregled totalitarnih režima 20. stoljeća.\n"Međutim, mi se ne postavljamo kao krajnji suci. Mi samo želimo dati što više informacije publici i ljudima kojima su zanimljive ovakve teme, a na njima je da sami za sebe te informacije prerade i da zauzmu kritički stav prema takvim pojavama kao što su totalitarni režimi“, zaključila je Gajicki.\nPored izložbi fotografija, radionica i tribina, svaku večer od ponedjeljka, 23. februara, do petka, 27. februara, s početkom u 18 sati, u Abraševiću će se odvijati filmski program u okviru kojeg će biti prikazano 12 dokumentarnih filmova.\nPrvoga dana festivala bit će otvorena izložba "Pali anđeli komunističke ideologije“, koja svjedoči o rumunjskoj revoluciji 1989. koja je označila početak raspada komunističkih režima u Europi, dok će u filmskom dijelu programa u 19 sati i 30 minuta biti prikazan njemački dokumentarac "La Paloma“.\nRadi se o dokumentarnom filmu o najčešće sviranoj pjesmi na svijetu - "La Paloma“. Širom svijeta postoji više od dvije hiljade verzija ove pjesme. Ona se izvodi na svadbama, na pokopima, a Židovi su je svirala u nacističkim logorima smrti.\nSvi programi u okviru VIVISECTfesta su besplatni. Festival je putujućeg karaktera, a nakon Mostaru festival će posjetiti Banjaluku, Sarajevo, Niš, Suboticu i Prištinu.\n"BH Eurosong show 2009" 1. marta\n23.02.2009. u 14:06\nPredstavljanje knjige "Bosanski kraljevski rodoslovi"\n23.02.2009. u 13:26


Vojna parada, zvanično, prikaz sposobnosti Vojske Srbije i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije, nazvana „Odbrana slobode“ održana je 10.maja u Nišu. Sedam dana je trajalo uvežbavanje strojevog koraka, formacija vozila i letelica, prebiranje po planu i programu, na šta su građani imali štošta da kažu. Čak i pre vežbi same ceremonije, bulevar Nikole Tesle bio je blokiran, pešačko ostrvo i ulična rasveta uklonjeni, a rupe asfaltirane, kako bi se stvorio prostor za prolazak marširajućih ešalona. Posebni bezbednosni uslovi zahtevali su i neke nepopularnije mere, stvorile probleme koji su morali biti kompromisno rešeni. Sama parada je bila prikaz ratne tehnike koju Vojska Srbije poseduje, kao i neka savremenija sredstva koja su ili kupljena ili razvijena kao rezultat domaće pameti.\nOno što je ostalo nedorečeno jeste šta je zapravo svrha ove parade, kao i ceo niz nedoslednosti koje su je pratile, kao i pitanja za čije odgovore su građani ostali uskraćeni. Povod jeste proslava dana pobede nad fašizmom, ali pošto je to deveti maj, a parada održana 10. maja, ali kada se setimo da je prvo zakazana za godišnjicu početka NATO agresije na SRJ, nekako se sam zaključak nameće da svrha nije samo obeležavanje dana pobede nad fašizmom. Asošijeted pres (Associated Press) smatra da je parada namerno održana tada i na tom mestu kao svojevrsno pokazivanje mišića i oštrine, usred trajanja napetih pregovora između Srbije i Kosova, gde je predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao da „je Srbija slobodna zemlja i da nećemo dozvoliti nikome da ugrozi njenu slobodu“.\nVideti vojsku uparađenu na ulici je lepo i oseti se ponos kada se vide drugovi kako snažno gaze u ešalonu, ali ostaje gorak ukus u ustima kada se postave pitanja čemu to kada znamo koliko je loše materijalno stanje u vojsci. Kao što je jedan od sagovornika rekao, cirkus je otišao iz našeg grada, sada ostaje samo da se đubre skupi, bine razmontiraju, put popravi i svede račun za 80 minuta prikaza strojevog koraka, aviona u niskom letu i Potemkinovih tenkova na bulevaru.\nTagged:NišVojska SrbijeDan pobedeMUP SrbijeVojna paradaOdbrana slobode


Microsoft pokrenuo četvrti data centar u Indiji | PC Press\nMicrosoft pokrenuo četvrti data centar u Indiji\nMicrosoft je u predstavio svoj četvrti data centar u Indiji. Indija je definisana kao najbrže rastuće tržište.\nNastavak ulaganja u Indiju\nMicrosoft je nastavio sa dugoročnim ulaganjima u Indiji i otvorio novi data centar koji vredi 2 milijarde. „Javni data centar u oblaku nije jednokratna investicija, već stalna i velika. U poslednje dve godine udvostručili smo kapacitet u postojeća tri centra.“ – izjavio je direktor Microsofta za Indiju.\nOčekuje se da će indijsko tržište javnih usluga u oblaku dostići 10,8 milijarde dolara do 2025. godine. Ipak, indijska vlada ne gleda blagonaklono na širenje tehnoloških giganata. Od svojih kompanija zahteva da čuvaju svoje podatke lokalno, a novi paket zakona ima funkciju da održi nadzor nad velikim tehnološkim kompanijama.\nMicrosoft je iskoristio ovu priliku da podseti vlast da zapošljava veliki broj ljudi i da povećava broj radnih mesta. No, 18.000 zaposlenih na broj stanovnika Indije može da se posmatra kao statistička greška.\nTagovi: centar podataka, indija, Microsoft\n← Meta pruza veću kontrolu u Horizon Worlds-u\nPinterest proširuje funkcije kupovine plaćanjem u aplikaciji →


OSAM važnih koraka pri izboru HRANE za psa - Infobrif\nOSAM važnih koraka pri izboru HRANE za psa\nPitanje izbora hrane za vašeg psa samo je naizgled jednostavan i jednokratni problem.\nObjavljeno 9.12.2018. u 12:12 poslednja izmena 9.12.2018. u 11:29\nVlasnici pasa najbolje znaju koliko ovo pitanje može zadati nedoumica i glavobolja, u odnosu na različita mišljenja, utrkivanje komercijalnih brendova i savete različitih veterinara.\nEvo nekoliko saveta koji će vam pomoći u izboru prave hrane:\nBez obzira na vrstu hrane za koju se opredelite, najvažnije je, kažu stručnjaci, da svog psa ne hranite previše, to jest – da ne preterujete u veličini porcija i učestalosti hranjenja.\nNa ovaj problem ukazuije sve veći broj gojaznih pasa na svetskom nivou, ali i u našoj zemlji.\nGojaznost dovodi do ozbiljnih zdravstvenih problema, poput dijabetesa, artritisa, respiratornih i kardiovaskularnih problema i sl.\nKao i kod ljudske hrane, i na pakovanjima mnogih popularnih brendova pseće hrane možete pronaći reči koje nemaju jasno definisano i precizirano značenje.\nReči „prirodna” ili „zdrava” često imaju vrlo široko značenje, i ne treba se njima voditi prilikom donošenja odluke.\nOrganska hrana može biti dobar izbor, ali još uvek ne postoji dovoljno podataka koji bi svedočili o dugoročnoj koristi za zdravlje ljubimaca pri izboru organske, u odnosu na druge komercijalne vrste hrane koje sadrže odgovarajući, izbalansiran odnos hranljivih sastojaka za psa.\nNa etiketama obično nije napisano sve ono što bi vlasnici pasa trebalo da znaju.\nGojaznost kod pasa može biti uzrok brojnih zdravstvenih…\nPored navedenih sastojaka, odnosa hranljivih materija i sadržaja hrane, trebalo bi da znate nešto i o sadržaju nusproizvoda, kao i o prisutnim potencijalnim alergenima.\nNemojte se ustručavati, pitajte veterinara, ili pozovite kol-centar kako biste dobili sve neophodne informacije.\nStručnjaci su jednoglasni u stavu da psa nikako ne treba hraniti sirovim mesom, budući da postoji velika opasnost od kontaminiranosti bakterijama koje mogu izazvati ozbiljne zdravstvene probleme kod pasa.\nIshrana bazirana na celim zrnima žitarica u principu se smatra zdravom, ali je sve veći broj pasa koji pokazuju intoleranciju na gluten, i ovakva ishrana može razvititi različite tipove alergijskih reakcija.\nSve veći broj pasa, pored reakcija na gluten, negativno reaguje na prisustvo soje, kukuruza i pšenice u hrani.\nDok čitate etiketu na proizvodu, obratite posebnu pažnju na zastupljenost proteina u hrani (proteini su najvažniji za pravilan rast i razvoj ljubimca), pogledajte da li sadrže sve hranljive materije koje su preporučene za ishranu pasa, i proverite da li je proizvod testiran i odobren u odnosu na standarde koji su jasno propisani.\nNa pitanje da li je hrana koju birate nutritivno kompletna, nećete moći da odgovorite dok ne upoznate potrebe i karakteristike svog psa.\nSvaki pas je individua za sebe, a od njegove rase, dnevnih aktivnosti, uzrasta i zdravstvenog stanja, zavisiće i određivanje njegovih potreba.\nZbog toga je prilikom donošenja odluke o izboru hrane, veličini porcija, i učestalosti hranjenja neophodno konsultovati veterinara koji najbolje poznaje vašeg ljubimca.\nĐurić: Plašim se da su ljudi koji sede u Prištini spremni na sve\nRustem Mustafa: Visoki oficiri OVK izaći će čista obraza iz suda u Hagu


Jednosoban stan na drugom spratu sa mogućnošću pretvaranja u dvosoban. Potrebna finalna adaptacij\nJednosoban stan na drugom spratu sa mogućnošću pretvaranja u dvosoban. Potrebna finalna adaptacija, Dobrinja C5 - PRODANO!\nProdaje se jednosoban stan uknjižene površine 38 m2 na drugom spratu stambene zgrade u naselju Dobrinja C5. Zgrada u kojoj se nalazi stan je izgrađena 1984. godine i ima ukupno tri sprata.\nDjelimična adaptacija stana je izvršena 2015. godine kada su postavljeni vanjski PVC prozori sa rolo roletnama i trpezarijski dio proširen za površinu balkona, što omogućuje lakše dobijanje jedne manje spavaće sobe. Također, prilikom adaptacije je ispod nove podne obloge (estrich) postavljena instalacija za električno podno grijanje u svim prostorijama. Pored navedenih instalacija, zamijenjene su sve hidro i elektro instalacije, tako da budućim vlasnicima ostaje jedino da izaberu materijale za finalnu adaptaciju.\nJužna orijentacija i središnja pozicija u zgradi čine stan ugodnim za boravak tokom različitih godišnjih perioda.\nPored zgrade je zajednički parking prostor za stanare tako da je korištenje automobila u velikoj mjeri olakšano.\nStan se nalazi na drugom spratu stambene zgrade u ulici Omera Dolovčića, naselje Kvadrant C5 u Dobrinji.\nStambena zgrada je okružena mnoštvom lijepo uređenih zelenih površina, a sama lokacija je atraktivna zbog blizine sadržaja koji doprinose kvaliteti življenja, te se u radijusu od samo 100 metara nalaze: tržni centar Merkator, sportska dvorana, ugostiteljski objekti, apoteka, ambulanta, banke kao i centralno dobrinjsko šetalište – Bulevar Branilaca Dobrinje.\nLokacija je izuzetno dobro povezana javnim gradskim saobraćajem sa ostalim dijelovima grada, tako da je najbliže stajalište udaljeno cca 50 metara od zgrade.\nDnevni boravak je nasupot ulaznim vratima iz predsoblja. Kuhinja i trpezarija su sa lijeve strane iz predsoblja. Kupatilo je sa desne strane iz predsoblja.\nElektrična instalacija za podno grijanje za sve prostorije zasebno. Nova podna obloga (estrich). Vanjska PVC stolarija sa rolo roletnama. Nove hidro i elektro instalacije u svim prostorijama. Sigurnosna vrata. Interfon.\nOmera Dolovčića Dobrinja, Sarajevo, Sarajevski Kanton, Federacija BiH, Bosna i Hercegovina\nObjavljeno: 21.09.2018 | Šifra: 031p/2018 NG


PITANJE PREMIJERU MILUTIN SIMOVIĆ\nU ime Poslaničkog kluba Demokratske partije socijalista postavljam pitanje:\n“Kakav je stav Vlade Crne Gore o zajedničkom izvještaju o preliminarnim nalazima i zaključcima OEBS-a i Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope o Predsjedničkim izborima u Crnoj Gori iz domena odgovornosti vladinih institucija?”\nPodsjetiću da je u izvještaju OEBS-a o oktobarskim parlamentarnim izborima iznesena ocjena da su oni protekli u mirnom i korektnom višestranačkom okruženju, uz poštovanje fundamentalnih prava, i dalje usaglašavanje sprovođenja demokratskih izbora u skladu sa opredjeljenjima OEBS-a i standardima Savjeta Evrope, a da su građani napravili slobodan izbor.\nU preliminarnom izvještaju OEBS-a i Savjeta Evrope o predsjedničkim izborima data je više nego jasna ocjena da su predsjednički izbori održani profesionalno i efikasno.\nU ovim izvještajima naznačeni su i brojni pozitivni primjeri daljeg usklađivanja izborne regulative sa preporukama Venecijanske komisije i OEBS-a kojem teže i demokratije sa mnogo dužom tradicijom.\nZajednički imenitelj ova dva izvještaja je da je na javnoj sceni bilo jako podsticanje na nepovjerenje u izborni proces, širenje nepovjerenja u državne institucije optužbama bez dokaza.\nCitiraću ocjenu iz Izvještaja o predsjedničkim izborima:\n"Tvrdnje o zloupotrebi državnih resursa i dalje su opstale bez obzira na istinitost navoda. Nepovjerenje u javne institucije i pravosuđe smanjilo je povjerenje javnosti i treba mu posvetiti pažnju".\nSvjedoci smo da su pojedine opozicione partije iznijele brojne optužbe u cilju kreiranja i podsticanja tog nepovjerenja.\nOcjena šefa posmatračke misije OEBS-a Roberta Batelija na oktobarskim parlamentarnim izborima bila je više nego slikovita: "Narodu i biračkim odborima petica, a onima koji iznose optužbe bez dokaza - jedinica".\nTu jedinicu opozicija je pokušala da popravi pripremom i kreiranjem afera. Jedna od njih je takozvana afera "Snimak". Očigledno, kod naroda Crne Gore tu jedinicu nije ispravila. Očigledno svima osim njima samima. I jedne i druge izbore su izgubili, a nakon predsjedničkih proglasili pobjedu bez obzira na izborni rezultat koji nijesu ni saopštavali. Kada su na kraju morali da se suoče sa izbornim rezultatom, sa voljom građana Crne Gore, sa konačnim odlukama nadležnih državnih institucija, pokušali su da dovedu u pitanje regularnost i izbora i rezultata. Istih onih izbora i rezultata na osnovu kojih su proglasili pobjedu. Logika im u tome opet očigledno nije bila saveznik.\nNa jasno iznijete pohvale evropskih zvaničnika za napredak, napore i uspjehe Crne Gore i pozive na konstruktivan pristup uslijedio je bojkot rada parlamenta i protest, što je, opet od strane evropskih zvaničnika, ocijenjeno kao destruktivni a ne konstruktivni pristup.\nU cilju pravdanja izbornog poraza nijesu ostali pošteđeni ni evropski zvaničnici. Svoju doktirnu kreiranja afera pokušali su i na njima. Iznijete su brojne optužbe i na njihov račun, optužbe koje govore više o nevrijednosti autora nego o onima koje su prozivali.\nGrađani Crne Gore i u ovom vremenu u kome su pogođeni teškim uticajem ekonomske krize, pokazali su da svoje povjerenje neće dati onima koji svoju viziju napretka i suočavanje sa izazovima koji su pred nama, grade na neutemeljenim optužbama i kreiranju afera. Tako su, da bi opravdali svoje ubjedljive i kontinuirane izborne poraze, kreirali, ponavljam, aferu "Snimak", ali ne zbog utvrđivanja istine, već zbog stvaranja alibija za nove izborne poraze.\nI ovom prilikom saopštavam da će Klub poslanika DPS-a imati konstruktivan pristup i podržati parlamentarnu istragu i aktivno učestvovati u radu anketnog odbora o takozvanoj aferi "Snimak", kako bi jasno pokazali besmisao konstruisane afere.Uostalom, kao i do sada, sa eplogom prethodnih afera istih autora i istih koautora. Hvala.\nHvala, kolega Simoviću.\nPredṥedniče Đukanoviću, izvolite.\nGospodine predsjedniče Parlamenta, poštovani gospodine Simoviću,\nOEBS, Kancerlarija za demokratske institucije i ljudska prava, kao i Parlamentarna Skupština Savjeta Evrope predstavili su 8.aprila ove godine izvještaj o preliminarnim nalazima i zaključcima, vezanim za nedavno završene predsjedničke izbore.\nU obrazloženju postavljenog pitanja iznijeli ste u najkraćem siže koji nesumnjivo izražava pozitivnu opštu ocjenu organizacije cjelokupnog izbornog procesa, a time i rada organa vlasti u domenu njihove odgovornosti.\nS obzirom da ste i vi citirali dio tog izvještaja, smatram najprimjerenijim i najobjektivnijim da i sam citatima podsjetim na najvažnije ocjene sadržane u preliminarnom izvještaju međunarodne misije.\nDakle, citat: "Predsjednički izbori održani 7. aprila 2013. godine, uključujući izborni dan, održani su profesionalno i efikasno. Kandidati su mogli da vode slobodne kampanje i fundamentalna prava slobode govora, kretanja i udruživanja, su uglavnom poštovana". Takođe, citiram: "Pravni okvir koji reguliše predsjedničke izbore uopšteno pruža adekvatnu osnovu za sprovođenje demokratskih izbora". U nastravku izvještaja ističe se sud o radu Državne izborne komisije, citiram: "Državna izborna komisija je svoj posao radila na profesionalan način i uprkos ograničenim ljudskim i finansijskim resursima ispunila je zakonske rokove". Takođe, citiram: "Vlasti su napravile značajne napore za primjenu neophodnih izmjena u biračkim spiskovima. Po prvi put, u skladu sa prethodnim OEBS preporukama, građani bez državljanstva su uklonjeni sa biračkih spiskova i nova biometrijska dokumenta su bila potrebna za glasanje".\nI finalno, citiram: "Izborne komisije koje su posjetili međunarodni posmatrači bile su proceduralno dobro pripremljene, glasački proces je sproveden efikasno. Brojanje i tabeliranje su bili sprovedeni na transparentan i efikasan način, bez žalbi i nepravilnosti".\nIzborni proces predstavlja kompleksan postupak u koji su, pored Državne izborne komisije, uključeni Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije, MUP, 21 lokalna samouprava, kao i Ustavni i Upravni sud. Stoga, preliminarne ocjene OEBS-a i Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope su u određenom smislu i jasna potvrda napretka u oblasti vladavine prava i jačanja institucija sistema. Naravno, ne previđam ni dio izvještaja koji predstavlja konstruktivan podsticaj državnim organima da se određeni segmenti izbornog procesa kontinuirano unapređuju, kako bi u budućem periodu on ojačao svoj demokratski legitimitet u cjelokupnoj javnosti i, saglasno generalnoj intenciji harmonizacije crnogorskog sa evropskim sistemom, slijedio najbolju demokratsku praksu izbornih sistema zemalja Evropske unije. I u tom dijelu najbolje se poslužiti jezikom međunarodne misije, citiram: "Zahtjev da građani mogu dati potpis podrške samo jednom kandidatu, kao i samo potpisivanje pred izbornim zvaničnicima angažovanim po političkoj liniji je ocijenjen kao zabrinjavajući, u prethodnim izvještajima. Uslov dugogodišnjem prebivališta za predsjedničku kandidaturu takođe nije u skladu sa međunarodnim obavezama". Nadalje, citiram: "Harmonizacija važećeg zakonodavstva je bila neophodna u cilju eliminisanja nedostataka i pružanja daljeg pojašnjenja o primjeni ključnih odredbi u pogledu finansiranja kampanje i medija".\nI napokon, takođe citat: "Zamagljivanje linije između države i partije i dalje je u suprotnosti sa OEBS-ovim opredjeljenjima i standardima Savjeta Evrope".\nOve ocjene će nesumnjivo biti inspiracija za punu posvećenost državnih organa Crne Gore s ciljem prevazilaženja uočenih slabosti, koje su, kako znamo, sastavni dio izbornih procesa i u demokratski najrazvijenim zemljama svijeta.\nMjerilo uspješnosti svakog izbornog sistema i njegova sposobnost da obezbijedi da rezultat izbora bude autentičan izraz demokratske volje građana u jednoj zajednici. Bez obzira na slabosti kojih je, kako to primjećuju zahtjevni međunarodni posmatrači, u crnogorskom izbornom sistemu iz jednog u drugi proces, sve manje. Najvažnije je da kod njih nema dileme da su izborni rezultati u Crnoj Gori, uključujući i posljednje za izbor Predsjednika Crne Gore, nedvosmisleni izraz slobodne demokratske volje građana Crne Gore.\nZbog koncentracije prigovora opozicione javnosti na taj dio izbornog sistema želim da potenciram i afirmativne ocjene međunarodne posmatračke misije o uređenosti biračkih spiskova.\nPored pozitivne ocjene da je nakon tri odlaganja izmjenama odredbi izbornog zakonodavstva konačno obezbijeđeno poštovanje norme da biračko pravo pripada državljanima Crne Gore i da su po prvi put na ovim izborima lična dokumenta sa biometrijskim uslovima bila uslov korišćenja biračkog prava. Međunarodna posmatračka misija napominje da je bilo prigovora da mnogima kojima je po ovom osnovu uskraćena mogućnost da glasaju, nijesu bili uredno informisani, dodajući, da se ipak samo šest birača žalilo po tom osnovu. Citiram taj dio izvještaja Posmatračke misije:\n"Državne i lokalne vlasti su preduzele ozbiljne napore da ažuriraju biračke spiskove u rokovima propisanim zakonom.Većina pritužbi koje je primila Posmatračka misija su bile nepotvrđene i odnosile su se na nekoliko pojedinačnih slučajeva."\nSmatram, dakle, da su lokalne uprave, Ministarstvo unutrašnjih poslova i Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije, ažurno i profesionalno obavili poslove iz svoje nadležnosti, i da su informacije o svim promjenama u biračkim spiskovima bile blagovremeno dostupne zainteresovanim stranama, te da su svi koji su željeli da provjere svoj status u biračkom spisku to mogli veoma lako da urade. Takođe, podsjećam, da su parlamentarne stranke i podnosioci potvrđene izborne liste imali pristup cjelokupnom biračkom spisku, a time i mogućnost da podstaknu i pomognu svoje pristalice da obezbijede uslove za korišćenje biračkog prava. Na kraju želim da ponovim, punu opredijeljenost Vlade da razmotri sve preporuke OEBS/ODHIR-a kada Izvještaj bude konačan, i potvrdim da ćemo se kao i do sada sa punom ozbiljnošću odnijeti prema precizno utvrđenim nedostacima kako bi ih u potpunosti prevazišli u narednom periodu. Zahvalujujem na pažnji.\nGospodine predsjedniče Vlade, hvala Vam na datom odgovoru.\nDijelim sa Vama mišljenje da je Preliminarni izvještaj OEBS-a i Parlamentarne Skupštine Savjeta Evrope nova potvrda napretka Crne Gore u oblasti vladavine prava i jačanje institucija sistema Crne Gore. Svakako, taj posao se ne završava ni za godinu, ni za dvije. To je kontinuirani posao i u državama sa mnogo razvijenijom demokratijom. Dalje podešavanje izbornog sistema će biti dio ukupne harmonizacije, ukupnog crnogorskog zakonodavstva sa evropskim zakonodavstvom. Vjerujem da će iskazana opredijeljenost Vlade na ovim zadacima biti dobar podsticaj i za ostale institucije, a prije svega za Skupštinu, gdje takođe, i mi prepoznajemo svoje značajne obaveze. Bojim se da oni koji bojkotuju, i oni koji razmišljaju o bojkotu Skupštine, oni koji ne uvažavaju odluke nadležnih državnih institucija nemaju takav pristup. Oni bojkotuju ovo pravo mjesto i ovu dobru priliku, i ostale dobre prilike, da se prezentiraju različiti politički stavovi i da zajedno dođemo do mogućih rješenja. Oni i dalje nastavljaju sa destrukcijom, konstruišu nove afere, ulaze u sve otvorenije sukobe sa međunarodnim zvaničnicima čiji im se stavovi ne sviđaju.\nOni i dalje uporno ponavljaju odluke o neregularnosti izbora uprkos svim ocjenama iz Izvještaja koje ste i Vi danas ovdje pročitali. Molim Vas, i za Vaš dodatni komentar da li je i medijski ambijent, da li i pristup nekih medija prije izbora, a i nakon izbora, bio u suštini dobra podloga i stimulans za ovakvo ponašanje opozicije. Crnu Goru, isti ti, prikazuju kao nedemokratsko društvo, kao državu organizovanog kriminala, a od nedavno čujemo, kao državu organizovanog izbornog kriminala. Nervoza raste, destrukcije se pojačavaju, meni se čini, približavanjem Crne Gore punopravnom članstvu NATO-u. Hvala.\nHvala Vam, gospodine Simoviću, na inspirativnom dopunskom pitanju koje otvara prostor da, mimo onog što je sadržano u Preliminarnom izvještaju OEBS-ove i Posmatračke misije Savjeta Evrope, možemo kazati i nekoliko političkih ocjena koje se tiču i ukupnog ambijenta uoči izbora, a i jasno kvalifikovati pokušaj da se dovede u pitanje regularnost izbornog procesa.\nRekao bih, kao dodatno svjedočanstvo regularnosti izbornog procesa za izbor predsjednika države poslužiće i navodi iz Izvještaja Međunarodne komisije, koji govore o odnosu elektronskih medija prema izbornom procesu. I opet, da ne zapadnemo u subjektivnost, najbolji je citat: "Radio- televizija Crne Gore je ispunila pravnu obavezu da obezbijedi kandidatima slobodno vrijeme pod jednakim uslovima tokom udarnog termina".\nU Izvještaju se iznosi veoma indikativan podatak da je čak i na javnom servisu gospodin Vujanović dobio 13%, a gospodin Lekić 16% vremena opredijeljenog za temu izbora. Opet citiram Izvještaj: "Najpopularniji privatni emiter, TV "Vijesti" bio manje pravičan, posvetio je 8% svog izvještavanja gospodinu Vujanoviću, a 16% gospodinu Lekiću". Imajući u vidu uticaj elektronskih medija na formiranje javnog mnjenja u demokratskom društvu, jasno je da je i za ovaj izborni proces važi više puta ponovljena ranija ocjena. Vladajuća politika pobjeđuje i čuva povjerenje građana u Crnoj Gori, uprkos nekritičkom političkom angažmanu opozicionih medija koji na crnogorskom medijskom prostoru nesumnjivo imaju dominantan uticaj.\nDozvolite na kraju da primijetim, kao što ste i sami kazali, da smo i ovog puta bili svjedoci nezadovoljstva poraženog učesnika predsjedničkih izbora iz čijeg štaba su se ponavljale ocjene o neregularnosti izbornog procesa.\nSve prethodno navedeno što sam kazao u odgovoru na Vaše osnovno i dopunsko pitanje, ubjedljivo svjedoči da nije bilo nikakvih neregularnosti koje su uticale na rezultate izbora, i da je pobjeda Filipa Vujanovića izraz slobodne volje građana Crne Gore. Ne dovodim u pitanje bilo čije pravo da sumnja, ali ponoviću, da sam u prvim danima nakon izbora pozvao sve zainteresovane političke subjekte da te sumnje otklonimo, tako što ćemo još jednom pregledati cio izborni materijal. Na tu ponudu nije bilo odgovora. Ostaje mi da zaključim da se sumnja zapravo nije ni odnosila na izborni rezultat i da je opoziciji kao i vlasti jasno da je pobjeda gospodina Vujanovića čista i neupitna. Plašim se da intencija tih akcija opozicije na tragu njihove kontinuirane političke aktivnosti izražavanja nepovjerenja u državu Crnu Goru i njene institucije. Ne ulazeći u ovom odgovoru u analizu uzroka takvog stanja, želio bih da podsjetim, da bi svi koji ulazimo u bilo kom svojstvu u crnogorski parlament, morali osjećati obavezu makar zbog zakletve koji smo dali da radimo u korist Crne Gore i afirmacije njenih državnih interesa.\nOdgovornim odnosom i ponašanjem u prethodnom periodu prema preporukama različitih posmatračkih misija, Crna Gora je zavrijedila povjerenje naših evropskih partnera. O tome govori i činjenica da je za ove predsjedničke i prošlogodišnje parlamentarne izbore OEBS/ ODHIR rasporedio posmatračke misije u formatu najmanjem u istoriji paralamentarne demokratije u Crnoj Gori. Sasvim sam siguran da će veoma brzo prestati potreba za njihovim angažmanom u našoj državi. Hvala.\nObjavljeno u Četvrta - posebna śednica prvog redovnog (proljećnjeg) zasijedanja\nPITANJE_PREMIJERU_MILUTIN_SIMOVIC.pdf (1160 Preuzimanje datoteka)