Enjoy Sarma - Novi video za pesmu "Reborn Power".\nKovinski bend Enjoy Sarma izbacili su novi video za pesmu "Reborn Power". Inspirisani Panterom sviraju power metal koji su oni okarakterisali i kao pravac sa dosta elemenata hc-a. Posle deset godina pauze vratili su se u nešto drugačijem sastavu. Pesmu i video poslušajte ispod.\nBend je osnovan '93 godine pod imenom Enjoy in Sarma, ali ga kasnije menja u Enjoy Sarma. U periodu od 93-96 godine urađeno je par demo snimaka koji nisu promovisani u medijima.\n1997 bend snima demo pod nazivom "Under the Surface", sa pesmom "The Edge" gostuje na TV emisiji Garaža. Taj video zapis koristi kao spot u daljem promovisanju, a pesma se nalazi na prvom albumu koji je izašao u produkciji REX records 2000 godine pod nazivom "Reborn Power" 2002 rex records no fake smiles.\nBivši član bendova Samson i Iron Maiden Clive Burr preminuo je 12-og marta u 56-oj godini života. Posle dugogodišnje borbe sa multiplesklerozom, čovek koji je svirao na tri legendarna Iron Maiden albuma: Iron Maiden, Killers i Number of the beast.\nBio je desna ruka Dickinson-u u bendu Samson i sarađivao sa gomilom muzičara i bendova. Otišao je, ostavio iza sebe nešto vredno pomena i dugovečan trag u ekstremnijoj gitarskoj muzici. Počivaj u miru legendo.\nKao što je ranije nagovešteno, Niklas Kvarforth iz grupe SHINING će biti predmet dokumentarca koji će se puštati u bioskopima.\nDokumentarni film, koji je ideja Martin Strandberg-a iz švedske Black Shadows filmske produkcije, biće grafikon u često burnoj istoriji ovog benda, a sadrži iskrene razgovore s ljudima koji su najviše usko povezani sa SHINING, tokom godina uključujući porodicu, prijatelje i bivše članove benda. Video najava za dokumentarni film je nedavno objavljen, i engleski prevod je sada dodat.\nKomentarišući o projektu Kvarforth je rekao: "Mnogi nas pitaju o dokumentarcu, ali mi smo toliko u mraku o tome kao i svi drugi. To je Martinov projekat, a mi nemamo ulaz u njega uopšte. Videćemo šta ćemo videti."\nOficijalni video koji smo naveli možete pogledati ispod. Više informacija o svemu tome možete pronaći OVDE.\nFinntroll - Novi trailer za predstojeći album.\nSpremite se za folk metal masakr, jer Finci ovoga puta ni malo ne štede. Finntroll je izbacio novi trailer za predestojeći album pod nazivom "Blodsvept" i koji će izaći 25. marta u Evropi, a 2. aprila očekuje se da će biti pušten i u Severnoj Americi putem Century Media Records.\nNovi trailer za album objavili su juče i njega imate priliku da pogledate ispod. Tri godine se čekalo na ovaj materijal legendarnih Finntroll i ovoga puta utisci su i\nviše nego očekivani, jer sledi jedan od najtvrđih albuma koji su do sada izdali. Takođe ste u prilici da poslušate pesmu "Blodsvept" sa istoimenog albuma ispod putem plejera kao i da vidite omot albuma i listu pesama.\nBlodsvept lista pesama:\nHypocrisy - Novi trailer za predstojeći album.\nŠvedske Death Metal legende HYPOCRISY su nedavno objavili najavu za njihov najnoviji album "End Of Disclosure", produciran od strane Peter Tägtgren-a u njegovom Abyss Studiu, u Švedskoj koji će izaći 22. marta 2013 (EU) 2. aprila 2013 (NA) preko Nuclear Blast Records.\nNa pomenutom videu možete naći sve datume turneje koju će Hypocrisy započeti 22. marta u Švedskoj ,a završiće je 21. maja u San Antoniu.\nBrutal Assault jedan je od najpopularnijih metal festivala na svetu. Pored legendarnog Wacken festivala u Nemačkoj i Metal Camp festivala u Sloveniji zasigurno možda drži i vodeću poziciju u svetu.\nOvogodišnji Brutal Assault počeće 7. avgusta i trajaće do 10. avgusta. Održaće se na već dobro poznatom mestu među tvrđavama Josefov (Jaromer) u Češkoj Republici. Cena karata putem interneta košta 64€ za sve dane festivala.\nTrenutna brojka bendova koji će nastupati na ovogodišnjem festivalu iznosi 52. benda, a prema poslednjim informacijama poslednji koji su se pridružili programu festivala su Killing Joke, Devildriver i Belphegor.\nFestival i ove godine prati mnoštvo različitih žanrova poput: Black, power, death, black/death, thrash, heavy, post black, alternative, industrial/electro/extreme metala i mnogih drugih. Neki od najpoznatijih i najekstremnijih bendova nastupiće ove godine: Anthrax, Behemoth, Belphegor, In Flames, As I Lay Dying, Opeth, Hatebreed, Marduk, Carcass...\nBendovi koji će nastupiti ove godine na Brutal Assault festivalu su : Aborym Alcest, Amorphis, Anthrax, Antropofagus, As I Lay Dying, Atari Teenage Riot, Behemoth Belphegor, Benediction Borknagar, Carcass, Carpathian Forest, Clawfinger, Coffins, Contrastic, Crushing Caspars, Cult Of Luna, D.R.I., Decrepit Birth, Devildriver, Downset, Dr. Living Dead, Dying Fetus, Ensiferum, Entombed, Fear Factory, Hatebreed, Ihsahn, In Flames, Killing Joke, Leprous, Madball, Magrudergrind, Marduk, Meshuggah, Misanthrope, Nachtmystium, Novembers Doom, Obscura, October File, Opeth, Overkill, Primordial, Rotten Sound, Saturnus, Solefald, Suffocation, Sylosis, Trivium, Vreid, Whitechapel.\nUkoliko bude dodatnih izmena liste izvođaća objavićemo naknadno.\nViše informacija: http://brutalassault.cz/en/\nWar Engine - novosadski thrash manijaci objavili novu pesmu\nNovosadski thrash metal manijaci War Engine zvanično su danas izbacili novu pesmu "A.C.A.B" na svom youtube kanalu.\nPre ove pesme sa novog albuma izbačena je samo pesma "Chemical Warfare" od ukupno devet pesama na albumu prvencu koji nosi naziv "Adrenaline Rush". A.C.A.B je sedma pesma na albumu. Video možete poslušati ispod i pročitati listu pesama.\nWar Engine je thrash metal bend iz Novog Sada oformljen 2009. godine. Do sada su imali Demo izdanje iz 2011. godine "Chemical Warfare", 2012. godine snimaju Ep "Machete" ,a iste godine snimaju novi pomenuti album.\nAdrenaline Rush lista pesama:\nKako zvanično prenosi Lambgoat pevač grupe Lamb Of God Randy Blythe oslobođen je optužbe da je kriv za smrt mladića na koncertu u Češkoj.\nOn je danas proglašen nevinim za smrt koja se dogodila 2010. godine u Českom mestu Nehata. Ova vest obradovala je mnoge kolege širom metal scene, a verujemo i sve fanove Lamb Of God-a. Veoma nam je drago da je pravda konačno zadovoljena i da je Randy konačno na slobodi.


SVJEŽA ROBA PRIJE DO KUPACA Košarac: Produžiti rad fitosanitarnih inspektora na granici - Srpskainfo\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac rekao je da ga je danas Državni inspektorat Hrvatske obavijestio da je moguće produžiti radno vrijeme fitosanitarnih inspektora, pa i uvesti njihov rad subotom, na graničnim prelazima Stara Gradiška i Nova Sela, što bi omogućilo da svježa roba do krajnjeg kupca može stići što prije, zbog kvarljivosti i slabljenja kvaliteta.\nOn je naveo da je danas iz Državnog inspektorata Hrvatske zvanično obaviješten da je moguće donijeti odluku o produženju radnog vremena i rada subotom fitosanitarnih inspektora na pomenutim graničnim prelazima na način da radno vrijeme radnim danima bude od 7.00 do 19.00 časova, a subotom od 7.00 do 15.00 časova, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nKošarac očekuje da će nadležni organi Hrvatske definitivno usvojiti ovu odluku, koja bi značila pozitivan odgovor na zahtjeve udruženja poljoprivrednih proizvođača iz BiH da se produži dnevno radno vrijeme i omogući rad subotom fitosanitarnim inspektorima.\nIskreno se nadam da ćemo u konkretnom slučaju imati pozitivan ishod – na zadovoljstvo domaćih poljoprivrednih proizvođača, koji su izvozno orijentisani – naglasio je Košarac.\nOn je istakao da je jedan od najboljih načina za zaštitu domaće proizvodnje, uz poštovanje međunarodnih ugovora, domaćim privrednicima omogućiti nesmetan plasman robe na tržište zemalja EU, zbog čega Ministarstvo radi na rješavanju poteškoća sa kojima su suočeni domaći poljoprivrednici prilikom izvoza robe koja podliježe fitosanitarnoj inspekciji nadležnih u Hrvatskoj.\n– Proteklih dana preduzeli smo niz koraka kako bismo sve relevantne institucije, poput Ministarstva poljoprivrede Hrvatske, Ambasade Hrvatske u BiH, Ambasade BiH u Hrvatskoj i Misije BiH pri EU, obavijestili o potrebi produženja radnog vremena i omogućavanja rada subotom fitosanitarnih inspektora na graničnim prelazima Stara Gradiška i Nova Sela, na kojima se vrši promet bilja, biljnih proizvoda i drugih roba koje podliježu nadzoru fitosanitarne inspekcije – istakao je Košarac.\nPolitika Fitosanitarna inspekcijaGranicaHrvatskaStaša Košarac\nBORBA SA KORONA VIRUSOM Objavljena posebna pravila za ulazak stranaca u Hrvatsku\n"NIJE BILO PROBLEMA" U Hrvatsku već stigli prvi turisti\nHRVATSKA SE PREDOMISLILA Božinović: Sutra se UKIDA SAMOIZOLACIJA za građane BiH


RS: Kome je potrebna još jedna termoelektrana? | Mixer portal\nRS: Kome je potrebna još jedna termoelektrana?\n11.04.2018 | Napisano pod: AKCIJA | Napisao: mixer


#svršavanje u usta #dupla penetracija #cura s curom #jebanje pičke\n#iz guze u usta #pušenje do grla #jebanje s dildoom #jebanje pički\n#svršavanje #jebanje s dildoom #ljubljenje #Igre\n#chatanje #pušenje do grla #dupla penetracija #trljanje pičke\n#svršavanje #svršavanje na licu #jebanje pičke #ohmibod\n#prstenjačenje guze #pušenje #lizanje #nadraživanje\n#svršavanje na licu #seks u četvero #masturbacija #jebanje pički\n#parovi se jebu #svršavanje u usta #lizanje guze #svršavanje u pičku\n#analna igra #pušenje #pušenje do grla #svršavanje na lice\n#chatanje #jebanje #skidanje #nadraživanje\n#jebanje guze #jebanje s dildoom #gutanje #lizanje pičke\n#prstenjačenje guze #pušenje do grla #guranje šake #lovense\n#iz guze u usta #sisanje jaja #drkanje #ženska dominacija\n#lizanje guze #sisanje jaja #uživanje #trljanje\n#lizanje guze #izvedba preko kamere #pokazivanje #Igre\n#prstenjačenje guze #sisanje jaja #trljanje #nadraživanje\n#u troje #chatanje #svršavanje na licu #svršavanje na lice\n#svršavanje na licu #prstenjačenje #jebanje #jebanje pički\n#ejakulacija #drkanje #lizanje guze #svršavanje po sisama\n#pušenje #pušenje #ljubljenje #skidanje\n#prstenjačenje guze #izvedba preko kamere #svršavanje na lice #drkanje\n#dominacija sado-mazo vezanjem #lizanje dlakave pičke #papanje pičke #Kralj sobe\n#dominacija sado-mazo vezanjem #jebanje s dildoom #cura s curom #papanje pičke\nGloriyaMadina -ov/in chat\n#prstenjačenje guze #pušenje kurca #lizanje dlakave pičke #jebanje pičke\n2239 Masturbating Untill cum // Tip 99 tkns for random level lovense :GOal Masturbating until SQUIRT on face\n#jebanje s dildoom #lizanje #cura s curom #Igre\n#drkanje #masaža #masturbacija #gutanje\nfull naked 777\n#azijska masaža #lizanje jaja #izvedba preko kamere #svršavanje na licu\n#izvedba preko kamere #jebanje s dildoom #lizanje pičke #Cam2Cam Prime\nWendyMelina -ov/in chat\n#žestoko jebanje #ljubljenje #masturbacija #trljanje pičke\n#svršavanja na guzu #jebanje s dildoom #ljubljenje #skvirtanje\n#lizanje guze #pušenje #lizanje pičke #lizanje dlakave pičke\n#vođenje ljubavi #masturbacija #skvirtanje #lovense\n#dominacija sado-mazo vezanjem #sanjarenje #ljubljenje #vođenje ljubavi\n#plesanje #pušenje do grla #nadraživanje #samozadovoljavanje\n#jebanje guze #parovi se jebu #jebanje pičke #trljanje pičke\nBoys, support us in the top 50! Show tits - 41 tokens, ass - 42, pussy - 43 1577 left until cum in mouth\n#pušenje #lizanje #cura s curom #Igre\n#pušenje do grla #ejakulacija #trljanje #lizanje dlakave pičke\nCum in pussy 344 left\n#lizanje guze #pušenje #svršavanja na guzu #lizanje pičke\n#svršavanja na guzu #igranje s dildoom #trljanje #skidanje\n#iz guze u usta #pušenje kurca #drkanje #trljanje pičke\n#pušenje do grla #drkanje #skidanje #cura s curom\n#masturbacija #pušenje #lizanje pičke #ohmibod\nChanelLatin -ov/in chat\n#analna igra #prstenjačenje guze #lizanje guze #skidanje\n#u troje #parovi se jebu #sjedenje na licu #pokazivanje\n#plesanje #jebanje s dildoom #gutanje #Kralj sobe\n#pušenje kurca #lizanje pičke #lovense #Kralj sobe\n500 for SEX ❤ Lovens reacts from 1 tokens,Domi from 15!\n#lizanje jaja #sisanje jaja #masaža #lizanje pičke\n2EXPLOSIVES -ov/in chat\n#dominacija sado-mazo vezanjem #svršavanje na licu #lizanje dlakave pičke #ohmibod\n#pušenje #parovi se jebu #sanjarenje #lizanje\n#lizanje jaja #sisanje jaja #chatanje #pušenje do grla


Ajnštajn – od najvećeg uma do najgoreg muža? | Aktuelno\nNaslovna MAGAZIN Ajnštajn – od najvećeg uma do najgoreg muža?\nPolitehnički univerzitet u Cirihu odbio je da Milevi Marić posthumno dodijeli diplomu. Kažu to im ne dozvoljavaju univerzitetska pravila. Inicijativu o posthumnoj dodjeli diplome pokrenula je italijanska fizičarka, novinarka i glumica Gabrijela Greizon. Neshvatljivo je da, upravo najrazvijeniji dio društva, koji bi trebalo da je i najavangardniji, nije bio spreman da na simboličan, pozitivan način završi priču o Milevi, pružajući nadu mladim generacijama, koje su okrenute nauci, da vjeruju u svoje velike snove\nPolitehnički univerzitet u Cirihu odbio je da Milevi Marić posthumno dodijeli diplomu. Kažu to im ne dozvoljavaju univerzitetska pravila. Inicijativu o posthumnoj dodjeli diplome pokrenula je italijanska fizičarka, novinarka i glumica Gabrijela Greizon.\nTekst objavljen u rimskom dnevniku Republika Gabrijela Greizon počinje konstatacijom da je to „trebalo da bude jedna lijepa priča, koju bismo s ponosom pričali mladim generacijama kao primjer definitivnog preokreta, simbol lijepog kraja, pružajući mladima mogućnost da sanjaju svoje velike snove“.\n„Ono što se desilo Milevi Marić doživjele su mnoge žene početkom 20. vijeka, jer su takva bila pravila“, piše u odgovoru Politehničkog fakulteta u Cirihu na zahtjev Greizonove da se Milevi Marić posthumno dodijeli diploma.\nNeobična priča počinje prije nekoliko godina kada je italijanska fizičarka Gabrijela Greizon, diplomirala nuklearnu fiziku na Univerzitetu u Milanu, kao istraživač radila je dvije godine u Politehničkoj školi u Parizu, odlučila da popularizuje nauku, zbog čega postaje „pop star italijanske fizike“.\nGlavni krivac nove sfere Gabrijelinog interesovanja je zajednička fotografija najznačajnijih naučnika u svijetu sa jednog kongresa iz 1927.godine. Na fotografiji je samo jedna žena – Marija Kiri.\nGabrijela intezivno počinje da istražuje živote i rad poznatih naučnika i razotkriva niz veoma značajnih činjenica, prije svega o ženama u nauci, koje su nevjerovatnom snagom uma pokušavale da se izbore za svoj profesionalni prostor u krajnje muškom svijetu nauke. Nastaje prva knjiga italijanske fizičarke O Mariji Kiri i Hedi Lamar ja ću vam pričati.\nŠiroj publici poznato je ime Marija Kiri. Jedna je od najznačajnijih naučnica, koja je otvorila vrata svijeta boginje Atine teorijom radioaktivnosti, otkrila je i dva hemijska elementa: radijum i polonijum.\nJedina žena koja je dobila dvije Nobelove nagrade, prva žena sa titulom doktora fizike, prva žena profesor na Sorboni, ali sve to je bilo nedovoljno da postane član Francuske Akademije nauka. Odlučujući faktor za ulazak u najuzvišeniji hram nauke bila je polna pripadnost.\nU naučnoj sferi ljepota ne da se nije uopšte kotirala, već je bila otežavajući faktor u skladu sa vladajućom predrasudom: ako je lijepa nije pametna.\nGreizon tvrdi da je taj stav u potpunosti opovrgla Hedi Lamar. Zanosna, lijepa holivudska glumica, 1941. godine registrovala je patent Tehnologije proširenog spektra, koji je koristila američka vojska protiv nacista u tajnim bežičnim komunikacijama. Bez Hedinog otkrića ne bi bio moguć današnji razvoj digitalnih komunikacija.\nGabrijela Greizon, u Cirihu i Bernu u arhivima instituta i fakulteta, nastavlja istraživački rad posvećen životu Alberta Anštajna i upoznaje Milevu Marić.\nKuća u Cirihu u kojoj su živjeli Mileva i Ajnštajn\nOpčinjena je njenim naučnim radom, ali i šokirana nepravdama prema Milevi, kako od strane njenog muža Ajnštajna tako i naučne sredine i kolega.\nJer svi su bili opijeni Ajnštajnovim umom, dok niko nije govorio o Milevinom izuzetnom talentu za matematiku.\nBila je peta žena koja je krajem 19. vijeka upisala Saveznu visoku tehničku školu u Cirihu, danas Politehnički univerzitet, koji je za Milevu bio najljepše mjesto na svijetu, ako se izuzmu voćnjak u kome Njutn otkriva gravitaciju usled pada jabuke i Arhimedova kada u kojoj je uskliknuo Eureka.\nGabrijela pronalazi nepoznate činjenice u arhivima, koje potvrđuju da je Mileva imala značajan doprinos u naučnom radu Alberta Ajnštajna. Tada počinje Gabrijelina borba za djelimičnu valorizaciju Milevinog rada. Iz divljenja i revolta zbog Mileve nastaje knjiga Ajnštajn i ja, a 2018. godine i pozorišni monolog, sa kojim Gabrijela obilazi cijelu Italiju, a zatim i Evropu.\nGabrijela Greizon veoma često drži predavanja iz fizike po raznim školama i univerzitetima širom Italije. Tako je u proljeće ove godine o Albertu Ajnštajnu i Milevi Marić detaljno pričala maturantima jedne gimnazije u gradu Skio u blizini Viđence.\nZatečeni novim činjenicama učenici su posebno bili dirnuti saznanjem da se, zapravo Mileva detaljno bavila istraživanjem u oblasti fotoelektričnog efekta, što je suština Ajnštajnovog rada o Braunovom kretanju iz 1905. godine dakle, bili su u braku, da bi za taj rad Ajnštajn 1921.godine dobio Nobelovu nagradu.\nNa opasku Greizon da, upravo zbog braka i trudnoće sa prvim zajedničkim djetetom, Mileva nije uspela da drugi put položi završni ispit, izgubila je pravo da diplomira.\nI ne samo da je izgubila pravo, već je razvodom od Ajnštajna, postala samo jedna crtica u biografiji najvećeg uma 20. vijeka, što je još jedna od velikih nepravdi prema ženama u svijetu nauke.\nTada jedna od učenica, Arijana moli Gabrijelu Greizon da uputi zahtjev univerzitetu u Cirihu da Milevi Marić posthumno dodijele diplomu, kako bi se bar djelimično ispravila nepravda.\nIstovremeno, Greizon posredstvom medija upoznaje italijansku i evropsku javnost sa: životom, radom, nepriznatim naučnim doprinosom Mileve Marić, kao i brojnim nepravdama sa kojima se suočavala, prije svega jer je žena, ostavljena.\nAjnštaj – od najvećeg uma do najgoreg muža\nNažalost, krajnje pozitivna namjera italijanske fizičarke za sada nema srećan kraj. Nauka je ponovo zatajila.\nKako Gabrijela Greizon objašnjava u tekstu dnevnika La Republika posle višemjesečne prepiske i razgovora sa predstavnicima Politehničkog fakulteta u Cirihu, prije nekoliko dana dobila je zvanično pismo u kome se sa žaljenjem konstatuje „da zbog pravila univerziteta nisu u mogućnosti da Milevi Marić daju posthumno diplomu, jer je dva puta pala poslednji, završni ispit“.\nMileva Marić i Albert Ajnštajn\nU obrazloženju univerziteta, dalje se navodi da diplomu ne mogu da joj dodijele „ni na osnovu kasnijeg angažovanja u nauci, jer ne postoje njeni potpisani radovi“, što je i nemoguće, jer tada početkom 20. vijeka žene nisu imale pravo da potpisuju radove. Zanimljiv je završni dio pisma Rektorata Politehničkog univerziteta u Cirihu.\n„Žao nam je zbog Mileve, ali imala je najgoreg muža, kojeg je žena mogla imati. Ajnštajn je onemogućavao Milevin put nauke, što se inače često događalo ženama u tom periodu“, navodi se u pismu univerziteta.\nBaš zato je, kaže italijanska fizičarka Gabrijela Grezon, podnijela zahtjev da se Milevi posthumno dodijeli diploma, da bar najviše intelektualne institucije jedne zemlje djelimično ublaže nepravdu.\nGabrijela Grezon, tvrdi da neće odustati od namjere da se izbori za Milevinu diplomu. Tim prije što to ne bi bio izuzetak, jer je nedavno u Velikoj Britaniji posthumno dodijeljeno sedam diploma ženama, koje su prije 150 godina, pohađale Univerzitet u Edinburgu.\nŠvajcarska napravila najmanju kovanicu na svijetu sa likom Alberta Ajnštajna\nPet činjenica o smrti\nF1: Hamilton prihvata kaznu, Albon razočaran\nVozač Mercedesa Luis Hamilton razočaran je ishodom prve trke šampionata Formule 1, koja je...\nU Prištini i još tri grada na Kosovu uveden policijski čas\nNakon velikog povećnja broja zaraženih i preminulih u posljednje dvije nedjelje, Vlada Kosova je...\nBudva: Radoviću i Jovanoviću ni danas nije dozvoljen ulazak u Opštinu\nKrsto Radović i Nikola Jovanović i jutros su pokušali da uđu u zgradu Opštine...\nNeradni dani 13. i 14. jul\nNa osnovu Zakona o državnim i drugim praznicima, Dan državnosti se praznuje 13. i...\nKo ne upali žmigavac na vrijeme rizikuje kaznu od 50 do 90...\nOd danas u Crnoj Gori počinje kampanja Pokazivač pravca nije stvar izbora, već obaveza...


LoL Vip Adria: Crvena Zvezda preko Asusa do plej-of meča sa RuRom! | RUR Esports\nLoL Vip Adria: Crvena Zvezda preko Asusa do plej-of meča sa RuRom!\nby Mickko on 05/11/2017\nZavršena je grupna faza LoL Vip Adria Lige. U mečevima odigranim drugog dana Crvena Zvezda i RuR zabeležili su pobede od 2-0, a upravo ove dve ekipe odigraće međusobni duel u plej-ofu za LAN završnicu u Zagrebu 26. novembra na Reboot Infogamer festivalu!\nU prvom meču drugog dana, Crvena Zvezda Esport i Asus RoG Elite odlučivali su o sopstvenoj sudbini u plej-ofu. Međusobni duel ove dve ekipe odlučio je koja od ove dve ekipe će do LAN završnice morati preko RuRa, a koja preko ekipe x25. Crvena Zvezda je, usled jako loših partija Asusa važila za favorita, a to se pokazalo u samim mečevima. Iako je Asus igrao u izmenjenom sastavu sa Divom na midu i Lokijem u džungli, to nije bilo dovoljno da se savlada odlična ekipa Crvene Zvezde, koja je jako dominantno dobila oba meča bez većih poteškoća. Zvezda se ovom pobedom podigla na peto mesto na tabeli i u svom plej-of meču igraće protiv ekipe RuR, protiv koje su izgubili sa 2-1 posle jako uzbudljive i neizvesne Bo3 serije, dok će Asus do LAN završnice morati preko ekipe x25.\nDrugi meč dana nije bio od rezultatskog značaja, ali nas to nije sprečilo da prisustvujemo uzbudljivim partijama. RuR i Ancestral zauzeli su četvrto, odnosno sedmo, mesto u grupnoj fazi i bilo kakav rezultat ovog duela nije imao uticaj na sam raspored na tabeli. Prvi gejm imali smo prilike da vidimo ozbiljan pristup obe ekipe. Panj je još jednom pokazao zašto se njegovog Thresh picka treba paziti i RuR je jako dominantno došao do prve pobede u seriji. Drugi gejm bio je totalna opuštencija za obe ekipe. Graves jungle, Kayle top, Vayne adc, Malzahar support bili su neki od pickova koji su igrani u drugom gejmu, koji nije imao više od 15 sekundi razmaka između fajtova. Za samo 25 minuta videli smo 61 kill, što je pravi prikaz koliko su igrači imali želju da ovaj gejm učine zabavan za sve gledaoce. RuR je savladao Ancestral i u drugom gejmu i tako odneo pobedu 2-0.\nJoš jedna runda takmičenja ostala je do LAN završnice, a to je plej-of. Zvezda i RuR biće prvi par plej-ofa, dok će Asus i x25 po ko zna koji put odmeriti snage u plej-ofu nekog turnira. Tačan datum odigravanja plej-ofa nije još poznat, a zvanična objava biće na Vip Adria League Facebook stranici!


Reagovanja: OO SDA Banovići uputila rekaciju na demant nekadašnjeg direktora RMU Banovići - RTV SLON\nReagovanja: OO SDA Banovići uputila rekaciju na demant nekadašnjeg direktora RMU Banovići\nPutem vašeg medija objavili ste demant Munevera Čergića, koji je medijima dostavljen putem advokata, koji je ujedno i zastupnik RMU Banovići, na osnovu ugovora, koji je sklopljen sa RMU Banovići u vrijeme dok je Munever Čergić obavljao funkciju direktora Rudnika. Iako lično nije uopšte pomenut na konferenciji OO SDA Banovići Munever Čergić je uputio demant, zbog čega vas molimo da u skladu sa zakonom o informisanju objavite demant OO SDA Banovići u vezi sa neistinama iznesenim od strane Munevera Čergića u saopštenju za medije.\nDijelove demante koji se odnose na tvrdnje o poslovanju prenosimo u nastavku:\n“U svom demantu iznijeli ste podatak da se RMU Banovići može zadužiti još 100 miliona KM što je laž. U ovom trenutku zbog nekontrolisane prezaduženosti u koju ste RMU Banovići doveli Vi, tehnički direktor Lapandić Ibrahim, komercijalni direktor Dostović Rasim i vaš politički mentor Kukić Mirsad – Vaš drugi otac kako ste ga od milja zvali, RMU Banovići ne može dobiti ni jednu marku kredita. Osim toga da je RMU Banovići kreditno sposoban da se zaduži Vi bi ste to uradili i zadužili se još 200 miliona KM za nastavak izgradnje TE Banovići u koju ste nesavjesno potrošili 10 miliona KM čiji je najveći izdatak kupovina zemljišta koje ste kupili od firme “BEX Eksplozivi” ,čiji su vlasnici Kukić MIrsad i Bego Birparić, koje ste da vas podsjetimo prvo deekspropisali, pa prodali firmi “BEX Eksplozivi” za 1 KM po dunumu, a onda ponovo kupili po višestruko većoj cijeni.\nPapagajski ponavljate informacije o visini ulaganja u RMU Banovići i broju zaposlenih u vašem izvještaju za 2019. godinu. Kratkoročna i dugoročna zaduženja RMU Banovići iznose 105 miliona KM dok je vrijednost RMU Banovići 115 miliona KM. Kako ste domaćinski upravljali RMU “Banovići” pokazuje podatak o Javnim nabavkama za 2018. godinu (izborna godina) kada ste u ove svrhe potrošili 150 miliona KM (jedan godišnji budžet RMU Banovići) kupujući nepotrebne robe za koje RMU “Banovići” nije imao potrebu. Jedna od takvih nabavki i nabavka vrhunskih vina u vrijednosti 100 000 KM za Vaše potrebe, a rudari će i dalje za dan rudara konzumirati rakiju” navedeno je između ostalog u ovom regaovanju.\nU prilog reagovanju dostavljeni su izvještaj o provedenim javnim nabavkama za 2018. i 2019. godinu, te izvještaj o izvršenoj reviziji.\nIzvještaj 2019 A\nIzvještaj 2019 B\nIzvještaj 2019 C\nIzvještaj 2018 A\nIzvještaj 2018 B\nIzvještaj 2018 C\nPrethodni članakPannonica: Završena prodaja sezonskih ulaznica za ljetnu sezonu 2020\nSljedeći ČlanakRaspoređena međunarodna pomoć u opremi i drugim sredstvima


Gradina u derbiju bolja od Radničkog, Sloga deklasirala Bosnu Edituj - Srebrenik.NETwork\nSrebrenik.NET / Sport / Fudbal / Gradina u derbiju bolja od Radničkog, Sloga deklasirala Bosnu Edituj\nGradina u derbiju bolja od Radničkog, Sloga deklasirala Bosnu Edituj\nPiše: Srebrenik.NETwork u Fudbal, Sport 02.10.2017 84 Views\nU subotu je odigrano pet susreta 9. kola Druge lige FBiH Sjever, a u dva derbija kola slavili su domaćini.\nDerbi bivših prvoligaša između Gradine i Radničkog završeno je rezultatom 1-0 u korist srebreničkih plavih, a strijelac gola bio je Šabić nakon asistencije Mustafića u 42. minuti. Gradina je propustila i još dvije stopostotne prilike preko Muratovića i Mustafića, koji se nisu najbolje snašli oči u oči sa golmanom, dok su gosti iz Lukavca zadnjih 15-tak minuta pravili pritisak i pokušavali doći do izjednačenja, međutim nisu mogli stvoriti neku ozbiljniju priliku.\nNa stadionu Ada u Tojšićima odigran je i derbi Sloge i Bosne iz Kalesije, a domaći su deklasirali goste za ubjedljivih 4-1. Za Slogu su pogađali dva puta Fejzić i Kadić, a utješni pogodak za Bosnu djelo je Mujkića.\nU ostalim susretima Ingram je uspio slaviti veliku pobjedu u Miričini (2-3), Dizdaruša i Seona su podijelili bodove (1-1), a Mramor ja na domaćem terenu bio siguran protiv Prokosovića sa 2-1.


13.02.2019. |23.05 >23.12\nProblem su uvek pravili oni ljudi koji ne umeju da pročitaju dalje od naslova, ako uopšte i znaju da čitaju. Tako je bilo tada, ali i sada je isto, možda čak i gore. Tada smo imali samo verske fanatike, a sada imamo fanatike svih mogućih vrsta.


MOSTAR: Koordinacija Udruga proisteklih iz Domovinskog rata traži obustavljene aktivnosti oko dodjele “Medalje otpora” –\nMOSTAR: Koordinacija Udruga proisteklih iz Domovinskog rata traži obustavljene aktivnosti oko dodjele “Medalje otpora”\nKoordinacija Udruga proisteklih iz Domovinskog rata Mostara, obratila se priopćenjem za javnost, kojim se posebno obraćaju Federalnom ministarstvu za pitanja branitelja i invalida Domovinskog rata. Od navedenog resornog ministarstva traže obustavljanje svih aktivnosti s uvođenjem nove braniteljske kategorije “Organizator otpora” te spomenice “Medalja otpora”. Mostarske udruge smatraju sramotnim zadani usvojeni omjer 2,3:1 u korist pripadnika tzv Armije RBiH naspram pripadnika HVO-a jer se radi o iskrivljivanju povijesnih činjenica zato što su pripadnici bošnjačkog naroda puto kasnije krenuli u organiziranje otpora jer je njihovo političko vodstvo smatralo da “kako to nije njihov rat”…\nU vezi s pitanjem izrade popisa organizatora otpora agresiji na BiH, koji su dijelom objavljeni na pojedinim portalima, a kojemu je cilj uvođenje nove braniteljske kategorije ,,Organizatora otpora” i nositelja spomenice ,,Medalja otpora” (koji će imati posebna primanja, ali i privilegije iz toga prava), možemo iznijeti sljedeće:\n-povijesna je činjenica, kako je hrvatski narod u BiH organizirao otpor puno prije razdoblja koje je uzeto za definiranje kriterija za status ,,Organizatora otpora“ (18. 9. 1991 – 8. 4. 1992.)\n-zadani-usvojeni omjer 2,3:1, pripadnika A BiH naspram pripadnika HVO, kao jedan od temeljnih kriterija, za raspodjelu konačnog broja ,,organizatora otpora”, koji je unaprijed dogovoren, smatramo, najblaže rečeno, sramotnim, ponižavajućim i bezobraznim iskrivljavanjem povijesnih činjenica (povijesne činjenice su da su pripadnici bošnjačkoga naroda puno kasnije stupili u organiziranje otpora i s puno manjim brojem ljudi, jer je njihovo političko vodstvo smatralo ,,kako to nije njihov rat“)\n-svjesni smo da je ovo izuzetno kompleksno pitanje, posebno u načinu određivanja tko je sve ,,organizator otpora”. Smatramo, ako će se, eventualno, i razgovarati o kategoriji ,,Organizatori otpora”, tada kriterije mogu donositi i o njima odlučivati jedino dragovoljci, jer su oni bili prvi koji su organizirali obranu i pružili otpor agresoru, a njih do sada nije nitko ništa pitao\n-uvjereni smo u to da se ovdje radi o uskim interesima pojedinaca i određenih skupina, koji nisu, u određenom broju, nikada bili istinski branitelji, a posebno ne dragovoljci\n-sigurni smo, kako će ovakav način rada i djelovanja pojedinaca, rezultirati unošenjem dodatnog nezadovoljstva i nemira među braniteljsku populaciju pripadnika HVO-a, a vjerujemo i Armije BiH\n-uvođenje statusa ,,Organizatora otpora” i pripadajuće spomenice ,,Medalja otpora” predstavljalo bi dodatno financijsko opterećenje za Federalno ministarstvo za pitanja branitelja i invalida Domovinskog rata, pogotovo ako se uzme u obzir da još uvijek imamo braniteljskih kategorija koja uopće nemaju riješen status\nU skladu s navedenim, stav Koordinacije Udruga proisteklih iz Domovinskog rata Mostara je sljedeći:\nMišljenja smo kako nema potrebe uvoditi ovakvu vrstu odličja, a pogotovo ne na jedan ovakav način, te tražimo da se od strane Federalnog ministarstva za pitanje branitelja i invalida Domovinskog rata obustavite sve aktivnosti oko dodjele statusa ,,Organizatora otpora”, bar kad je HVO u pitanju. S obziran da smo se, u više navrata, obraćali Federalnom ministarstvu za pitanja branitelja i invalida Domovinskog rata u vezi s ovim pitanjem, ali nismo nikada dobili nikakav odgovor, ovaj naš javni stav shvatite kao novi upit upućen resornom ministarstvu, stoji u priopćenju Koordinacije Udruga proisteklih iz Domovinskog rata Mostara.\nPrevious post:NEZAPOSLEN, Bakir Izetbegović se nije prijavio na biro\nNext post:NOVA META, ISTO ODSTOJANJE RAZBIJANJE HRVATSKOG ZAJEDNIŠTVA Zašto je Ilija Cvitanović postao najnovija meta sarajevskih medija


ODRŽAN DRUGI FESTIVAL HRANE I PIĆA\nODRŽAN DRUGI FESTIVAL HRANE I PIĆA\nIzvor: Lokalne novine | Obrenovac, 13.10.2019.\nPod kupolom SKC-a našli su se najbolji i najukusniji proizvodi iz cele Srbije\nU organizaciji RTV Mag u subotu je održan drugi Festival hrane i pića. Hala sportova Sportsko-kulturnog centra "Obrenovac" i ove godine bila je idealno mesto za preko 50 izlagača, koji su sa zadovoljstvom predstavili svoje proizvode.\n"Jako smo ponosni, jer priča o prvom Festivalu hrane i pića koji je bio ovde u Obrenovcu se proširila širom Srbije. I ove godine smo imali izlagače koji su se sami javljali. Oni svi nastupaju na raznim, sličnim festivalima i onda pričaju između sebe, prenose jedni drugima utiske. Ono što je znak da smo bili dobri jeste upravo to interesovanje i preko 50 izlagača ove godine", kaže Daliborka Delibašić, novinarka RTV Mag.\nNa sajam hrane i pića stigli su iz Obrenovca, Koceljeve, Valjeva, Šapca, Surčina, Barajeva i mnogih drugih gradova. Posetioce su dočekali sirevi, suhomesnati proizvodi, vina, kolači, kao i brojni neobični delikatesi.\nNa štandovima je bila izložena i ukusna zimnica vrednih domaćica, a velika pažnja bila je usmerena na slatko od đumbira i slatko od ljute papričice. Gosti nisu propustili priliku da probaju dobru rakiju, likere, sokove, sremačke poslastice.\nOvogodišnji festival dodatno je obogaćen mini izložbom životinja koja je bila postavljena ispred hale sportova, ali i etno kutkom. Najmlađi Obrenovčani su imali priliku da vide kako su nekada izgledali stari srpski domovi i šta ih je to činilo vrlo posebnim u odnosu na druge enterijere.\nOrganizatori, izlagači i posetioci festivala uključili su se u borbu za život male Helene Gavran.\n"Cela Srbija se podigla na noge, pa smo i mi odlučili da budemo deo ove humanitarne priče. Prikuplja se novac za malu Helenu Gavran i svi izlagači su se uključili u akciju, svi posetioci su imali priliku da onoliko koliko mogu, odvoje i doniraju novac za Helenino lečenje", rekla je Daliborka Delibašić.\nPokrovitelj događaja je Gradska opština Obrenovac, a prijatelj festivala La Fantana, koja je za posetioce obezbedila osveženje - vodu i kafu.


NA LOKALITETU ROSTOVA POČEO PROCES EKSHUMACIJE I TRAŽENJA POSMRTNIH OSTATAKA NESTALIH OSOBA\nIstražitelj Posebnog odjela za ratne zločine nalazi se na terenu gdje koordinira rad ovlaštenih osoba koje sudjeluju u procesu ekshumacije.\nNa lokalitetu Rostova, na temelju zahtjeva Tužiteljstva Bosne i Hercegovine i naredbe Suda BiH, počeo je proces ekshumacije i potrage za posmrtnim ostacima nestalih osoba.\nNa navedenom lokalitetu, prigodom izvođenja građevinskih radova, pronađeni su posmrtni ostaci, kao i dijelovi odjeće i obuće, za koje se pretpostavlja da pripadaju žrtvama iz proteklog rata.\nPrema inicijalnim informacijama, na navedenom lokalitetu mogli bi se nalaziti posmrtni ostaci žrtava hrvatske nacionalnosti sa područja Bugojna za kojima se traga dulje od dvije decenije, a sudsko-medicinskom obradom i putem DNK analize posmrtnih ostataka bit će utvrđen točan identitet osoba kojima ostaci pripadaju.\nIstražitelj Tužiteljstva Bosne i Hercegovine koordinira rad i aktivnosti službenih osoba koje sudjeluju u procesu ekshumacije, a na lokaciji se nalaze i ljekar patolog sudske medicine, predstavnici Instituta za nestale osobe (INO) BiH i ICMP BiH, te radnici i mehanizacija, a lokaciju osiguravaju policijski djelatnici MUP-a SBK / KSB.\nIstražitelji i osoblje Tužiteljstva Bosne i Hercegovine sudjeluju u postupcima ekshumacija i traženja nestalih osoba u svim krajevima Bosne i Hercegovine.


PRVI U SVIJETU PATENTIRANI PRIRODNI LIJEK RUSKOG TRAVARA OD KORE NARA: U potpunosti izliječite dijareju i salmonelozu za 5 sati. Čir na želucu, disbakteriozu crijeva i kolitis za 7 dana! (RECEPT) ~ Recepti i Ideje\nČudodejstvujući recept ruskog iscelitelja G.I. Glubokog.:\nKako u potpunosti izlečiti dijareju i salmonelozu za 5 sati\nU procesu lečenja – odvar se ne cedi. Za vreme lečenja – ne smete konzumirati alkohol. Odnos kore nara i ključale vode je 1:20. Ovo je važno!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Rukomet :: ŽRK Budućnost dobio pojačanje\nNORVEŠKA GOLMANKA 10. 06. 2019. 20:30 >> 20:35 0


Izvor: SrbijaDanas.com, 23.Avg.2019, 19:44 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nU jednom trenutku on se čak i osvrće i okreće glavu >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << na levu i desnu stranu kako bi proverio da li je neko iza njega na ulici kojom prolazi.\nVečernje novosti: SIGURNOSNE KAMERE SNIMILE JEZIV PRIZOR NAKON BRATOUBISTVA: Bogdan kolica u kojima je gurao leš brata Ignjata prekrio belim čaršavom (VIDEO)\nNakon stravičnog ubistva Ignjata Gajića (24) u Šapcu, za koje je osumnjičen njegov rođeni brat Bogdan Gajić (21), objavljen je snimak iz Ulice Oslobođenja koji je zabeležen u noći 20. avgusta oko 3 sata ujutru, kada je policija zatekla Bogdana kako gura kolica u kojima je bilo telo njegovog...


Spajić: Zakonskim rješenjem jasno propisano ko je obveznik fiskalizacije – Bankar.me\nSpajić: Zakonskim rješenjem jasno propisano ko je obveznik fiskalizacije\nMay 31, 2021 Članci, CRNA GORA, FINANSIJE, SVE VIJESTI Leave a comment\nMinistar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić odgovorio je na dopis bjelopoljskom advokatu Obradu Radu Pavićeviću povodom najavljene fiskalizacije advokatskih računa zbog koje su članovi advokatske komore nedjelju dana u štrajku odnosno, obustavili su pružanje svojih usluga klijentima pred pravosudnim organima.\nU Spajićevom dopisu navodi se, da postojećim zakonskim rješenjem jasno je propisano ko je obveznik fiskalizacije.\n– Između ostalih i fizičko lice koje je obveznik poreza na dohodak i obveznik je izdavanja računa za isporuku proizvoda, odnosno usluga,kao i pravno lice koje je obveznik poreza na dobit u skladu sa zakonom kojim se uređuje porez na dobit pravnih lica i koje je obveznik izdavanja računa za isporuku proizvoda,odnosno usluga. Takođe odredbama člana 5 citiranog zakona propisano je ko se ne smatra obveznikom fiskalizacije i ista ne prepoznaje advokate kao poreske obveznike koji su izuzeti od fiskalizacije – navodi se u dopisu.\nMinistar navodi da je osnovni cilj elektronske fiskalizacije potpuni obuhvat fiskalizacijom svih lica koja ostvaruju prihode u Crnoj Gori.\n– A koja podliježu oporezivanju, pa samim tim posjeduju fiskalni potencijal, koji su nadležne institucije dužne da prate i kontrolišu shodno zakonskim normama. Projektom fiskalizacije ispraćeni su trendovi tehnološkog razvoja u služni jačanja principa samooporezivanja i dobrovoljnog i pravilnog prijavljivanja obaveza od poreskih obveznika – navodi se između ostalog u Spajićevom odgovoru.\nPodsjećamo Pavićević je u dopisu upućenom ministru Spajiću upozorio da primjena fiskalizacije i na advokate dovodi u pitanje rad i poslovanje bar 95 posto crnogorskih advokata\n– A ugrožava ustavna prava 90 posto naših građana kojima je potrebna pravna pomoć advokata, utvrđena čl.21 Ustava Crne Gore. Građanin koji ima platu ili penziju, ili kakvu nepokretnost, registrovano motorno vozilo ili dionice, (vrijedne manje i od 1.eura) nema pravo na besplatnu pravnu pomoć. Zbog ove fiskalizacije ostaje bez mogućnosti da redovno koristi ustavom zagarantovano pravo na stručnu advokatsku pravnu pomoć – smatra Pavićević.\nU dopisu u koji je Pobjeda imala uvid Pavićević takođe navodi da će bogataš „šale radi“ izdvojiti novac da odmah plati advokatsku uslugu, i time omogućiti njegovom advokatu momentalno registrovanje računa preko fiskalnog srevisa (sa satom i minutom izdavanja).\n„Dok, siromašni i imovno srednjestojeći građani, u nemogućnosti da odmah plate advokatsku uslugu, neće moći „ni priviriti“ u advokatsku kancelariju. I to ako još bude advokatskih kancelarija, jer najmanje 90 posto advokata većinu prihoda ostvaruju po okončanju parničnog (ili krivičnog, upravnog ..) postupka, a kad ugovore rad „na procenat“ nemaju pravo na advokatsku nagradu u slučaju da se spor izgubi .A fiskalno će ipak odmah biti zaduženi i biće nažalost primorani, da protestvuju i štrajkuju a potom na zatvaranje svojih advokatskih kancelarija – navodi između ostalog, Pavićević.\nPOJMOVIelektronska fiskalizacija Milojko Spajić\nPrevious Novi hiper automobil iz Rimca – C_Two stiže sjutra\nSljedeći #doMEnPriča: Saznaj kako je izgrađen .ME brend


09.11.2005., 15:30 #1\nAmerički državni podsekretar Nikolas Berns izjavio je da će SAD sprečiti ulazak Srbije u NATO ukoliko ne bude rešen, kako je rekao, teritorijalni spor oko Kosova, prenosi Tanjug. Ne mislim da će iko hteti da primi u NATO zemlju koja u svojim okvirima ima tako veliki teritorijalni spor, rekao je Berns posle sednice spoljnopolitičkog odbora američkog Senata posvećene budućem statusu Kosova i Metohije. SAD su do sada kao glavni uslov za članstvo u NATO postavljale izručenje Ratka Mladića i Radovana Karadžića Haškom tribunalu, podsetila je agencija Rojters.\n09.11.2005., 16:48 #2\n[FONT=Comic Sans MS]Ovo jednostavno MORA da se ispuni,jer nam je to ostavio u amanet "nas Sloba srpski heroj"!!![/FONT][FONT=Comic Sans MS]Ovo nije ucena vec OBAVEZA!!! Kad se resi pitanje nezavisnosti Kosova(koje je,hteli vi ti da priznate ili ne,nezavisno i potpuno izgubljeno od 1999.-e) svima ce biti lakse...[/FONT] :wink:\n09.11.2005., 17:15 #3\nu ovom slucaju stap je toliko dugacak da se sargarepa jedva nazire,a i realno gledano za vecinu stanovnistva i nije neka sargarepa\nne postoji respektabilan politicar koji ce potpisati nezavisnost kosmeta,pa i po cenu ulaska(tj. neulaska u nato)\n09.11.2005., 17:20 #4\n[FONT=Comic Sans MS]Pa,postoji ali nema veze,necu da ga imenujem da ne bismo skretali sa teme...[/FONT]\nProblem je sledeci:Niko nema HRABROSTI da teko nesto potpise,jer ce izgubiti popularnost,a to je njima najvaznije... :mad:\nuf nisi dobro procitala/o evo ponovicu\n09.11.2005., 17:29 #6\nSargarepa je za raju,a za ove koji nemaju crtu jer moraju da potpisu zbog "slobe" su dolari,evri i ostale jake valute\n09.11.2005., 18:32 #7\nKako mali Perica shvata politiku...\n09.11.2005., 18:35 #8\n09.11.2005., 19:20 #9\n09.11.2005., 19:25 #10\n09.11.2005., 19:28 #11\nZato što su to civilizirane europske zemlje koje nisu poslednjih 10 godina provele u građanskim ratovima i etničkom čišćenju...\n09.11.2005., 19:39 #12\nBata "Kandic", postajete malo dosadni.\n09.11.2005., 19:45 #13\n09.11.2005., 19:50 #14\n09.11.2005., 19:58 #15\n09.11.2005., 20:17 #16\n09.11.2005., 20:21 #17\nevo umirem od smeha i divim ti se do imbecilnosti\n09.11.2005., 20:26 #18\nZa sve koje ne vole chatati zanimljiv tekst u kome se jasno ocrtava karakterizacija placenicke spodobe o kojoj se ovde elaborira. Frisak link.\n09.11.2005., 20:32 #19\n09.11.2005., 20:37 #20\n09.11.2005., 21:29 #21\n09.11.2005., 21:30 #22\nako ces u nato, moras kosovo u p.m da posaljes,\nto je kao kada neko kaze mozes da vidis majku/oca/nekog drago, samo ako ti odsecemo nogu\n09.11.2005., 21:37 #23\n09.11.2005., 21:40 #24\n09.11.2005., 21:42 #25


Šta je Defendologija? « Defendology centre for Security, Sociological and Criminological Research of Montenegro\nPočetakČasopis: Defendologija – MNE\nNaše objave Fecrisu\nIzvršavanje Vaspitnih mjera\nKlub mladih defendologa\n„Porodica i njene vrijednosti“\nKonferencija „Destruktivne grupe i mladi“\nSavremeni menadžment alati i ekonomija turističkog sektora današnjice\nSECURITY CONCEPTS AND POLICIES – NEW GENERATION OF RISKS AND THREAT“.\nUSAGLAŠAVANJE PRAVNE REGULATIVE SA PRAVNIM TEKOVINAMA (ACQUIS COMMUNAUTAIRE) EVROPSKE UNIJE“ – Stanje u Bosni i Hercegovini i iskustva drugih\nNaučna konferencija Terorizam i teroristi – šta znamo i kako dalje Sarajevo, 6. i 7. oktobar 2016. godine\nMEĐUNARODNA NAUČNA KONFERENCIJA “PROBACIJA I ALTERNATIVNE KRIVIČNE SANKCIJE – MOGUĆNOST I PERSPEKTIVE”\nRadovi naših članova\nDnevne novine “ DAN“\nSaopštenje Dana 05.12.2016\nKolektiv.me – Uticaj i povezanost sekti i kultova sa kriminalom u CG\nKolektiv. Tekst od 25.02.2016\nMONITOR – tekst od 07.11.2014\nPortal Vijesti – Časopis Defendologija MNE 11.07.2016\nSaopštenje za članove „Želimo biti transparentni“\nTEKST o prosjačenju djece časopis „Spiritus movens“\nSaglasnost za putovanje u drugu državu lica mlađeg od 18 godina 03.05.2016 god.\nTekst o sekti „Aum Shinrikyo 28.03.16\nDnevni list „Pobjeda“ 11.10.2015 godine Nema kultova , ali ima iscelitelja, proroka i raznih magova\nPORTAL RTCG- Vjerske sekte 11.10.2015\nPress povodom Konferencije „Porodica i njene vrijednosti“\nTekst o prosjačenju – portal „Onogošt.me“- 04.01.2016\nLjetnji kamp za mlade Rome i Egipćane u Breznima od 16-21.06.2014 godine.\nPortal „Onogošt.me“ tekst od 14.01.2016\nOnogošt.me „Prvi broj časopisa Defendologija MNE“ 11.07.2016\nAljazeera -06.12.2015-Djeca ulice: Bolna strategija preživljavanja\nTekst na portalu E-Balkan 27.07.2014 god.\nTekst „Vjerski kultovi i kriminalitet“\nKrađe bankovnih kartica\nPrijavite zlostavljanje i pedofiliju na internetu\nSaglasnost za putovanje u drugu državu lica mlađeg od 18 godina\nProjekat „Dnevni centar za djecu ugroženu eksploatacijom od prosjačenja“\n„Svratište za djecu ugroženu eksploatacijom od prosječenja“\nŠta je Defendologija?\nŠest najčešćih pitanja o destruktivim sektama u Crnoj Gori\nVjerske zajednice u CG\nNove religije – vjerske sekte\nIstraživački centar DEFENDOLOGIJA\nDefendology centre for Security, Sociological and Criminological Research of Montenegro\tNovi sajt: defendologijamne.com\nPočetak » ORGANIZACIJA » Šta je Defendologija?\nŠta je Defendologija?\tNOVI SAJT: KLIKOM DO NOVOG SAJTA\nDefendološka funkcija, kao prirodna obaveza organizovanog društva, dobija sve veću važnost u postizanju i očuvanju sigurnosti ljudi, država, naroda, a samim tim i planete u cjelini. Danas više nijedna država nije ravnodušna prema zbivanjima u ostalim zemljama (npr. prema izgradnji nuklearnih, bioloških i hemijskih potencijala), ali nijedna ne bi smjela prihvatiti razvojne poduhvate od bezbjednosnog značaja, a da se o tome ne dogovara s drugim, naročito susjednim zemljama.\nNijedna zemlja na svijetu nije izolovano ostrvo. Na svakoj se, prema tome, na odgovarajući način odražavaju svi svjetski raskoraci, sukobi i krize sve globalne ugroženosti i opasnosti, bez obzira željela ona to ili ne. Uz to, u njoj samoj javljaju se različite opasnosti ugroženosti. Zato se ona treba usmjeriti na trajno i odgovarajuće ostvarivanje bezbjednosne funkcije, uz kompromise i konsenzus sa ostalim subjektima međunarodne zajednice. Defendologija (zaštita, bezbjednost i odbrana), kao i druge društvene djelatnosti, ima osnovni zadatak zadovoljiti potrebe sigurnosti ljudi. Kada je u pitanju defendologija moderne države, mnoga rješenja mogu se opisivati i objašnjavati, ponekad i prognozirati, ali se sva ona mogu konačno provjeriti tek u neposrednoj i drugoj opasnosti po opstanak države. Pitanje bezbjednosti prevelo se u pitanje opstanka čovjeka, što je planetarni problem. To uslovljava da se u međunarodnoj zajednici razmotre zaštitno-odbrambeni i bezbjednosni problemi sa kojima se suočavaju. U ovim pokušajima, raznovrsne usko zasnovane (specijalizovane) naučne discipline (vojne nauke, polemologija, viktimologija, ekologija, nauka o zdravlju) neće biti dovoljne, jer je u pitanju globalno i veoma kompleksno pitanje bazirano na određenim jedinstvenim zakonima. Odgovor se treba potražiti razvijanjem cjelovite nauke o zaštiti, bezbjednosti i odbrani, koja bi preispitivala ove zakone i putem njih povezivala dostignuća svih odvojenih zaštitno-odbrambenih, bezbjednosnih naučnih disciplina i pronašla optimalne mogućnosti zaštitno-odbrambene-bezbjednosne funkcije na globalnom, mikro i makro nivou (kosmičkom, planetarnom, regionalnom nacionalnom, individualnom, biološkom i ekološkom).\nJedno od mogućih opredjeljenja je da se ta nauka zove defendologija (nauka o zaštiti, bezbjednosti i odbrani). Ona vodi porijeklo od latinske riječi „defendo”, „defendere”, „defendi”, „defensum”, što znači, odbiti, spriječiti, braniti, štititi, i od grčke riječi „logos”, veoma poznatog značenja (riječ, govor ili nauka). „Filaktologija” bi takođe bila prihvatljiva riječ, ali njena osnova iz grčkog jezika „phylax, phylaktos” u oblasti zaštite i odbrane je manje poznata svijetu nego gore pomenuta latinska riječ (osim u medicini profi laksis).\nDefendologija se, u opštem smislu, može definisati kao opšta nauka o zaštiti, bezbjednosti i odbrani. Ona proučava pravilnosti koje su osnova postojanja i sprovođenja funkcije zaštite, bezbjednosti i odbrane živih bića, naročito čovjeka i ljudskog društva, ljudskih zajednica, nacija, država. S obzirom na složenost, sličnost i raznolikost „elemenata bezbjednosti” (živa bića, planetarno i prostorno okruženje, ljudsko društvo sa svojim rasama, narodi-nacije, društveni i politički odnosi i sistemi), postoje različite vrste i nivoi pravilnosti.\nPravilnosti se prema vrsti mogu klasifi kovati u tri grupe i to:\na) Prirodne pravilnosti su biološke i one upućuju na živi svijet, a mogu se podijeliti na one koje upućuju na pojedinca. Opšte pravilnosti tiču se cjelokupnog živog svijeta, a specijalne se odnose na odvojene grane živog svijeta (biljke, životinje, ljude).\nb) Društvene pravilnosti odnose se na ljudsko društvo i zajednice u njemu.\nc) Političke pravilnosti su jedan od društvenih oblika, a odnose se na političke odnose i političko organizovanje društva. S obzirom na gore navedeno može se govoriti o biodefendologiji, socio defendologiji i političkoj defendologiji. Uspostavljanje i razvoj opšte (sistematske) nauke o zaštiti bezbjednosti i odbrani ne umanjuje važnost druge, specijalizovane nauke ili dosad razvijenih naučnih disciplina, koje se bave različitim oblastima i aspektima ove funkcije. S druge strane, njihova važnost postaje čak i veća, jer su njihova otkrića unesena u jednostruki i integrisani sistem naučnog saznanja o ovoj vitalnoj funkciji, a što doprinosi boljem razumijevanju materije, stava čovjeka prema bezbjednosnoj funkciji i standardnim pitanjima o bezbjednosti, tj. defendološkoj međuzavisnosti cijelog živog svijeta i njihove okoline.\nIzvor: Knjiga „Defendološki (zaštitni, bezbjednosni i odbrambeni) izazovi u međunarodnim odnosima sa pogledima na Bosnu i Hercegovinu“, autori: Duško Vejnović i Predrag Obrenović EDC, 2012. Banja Luka.\njanko kaže:\t5. februara 2012. u 10:23\tDa li postoji način na kojem bi mi mogli dobiti više materijala o Defendologiji?\nDaca kaže:\t5. februara 2012. u 10:24\tSjajan sajt!\nNasilje kaže:\t8. februara 2012. u 07:37\tUVODNA RIJEČ NA OSNIVAČKOJ SKUPŠTINI JUGOSLOVENSKOG UDRUZENJA ZA VJERSKE SLOBODE\n20. oktobra 1997. u Beogradu\nDame i gospodo, prijatelji slobode, Zamisao o slobodi je stara koliko i ljudski rod. Najveci deo istorije civilizacije je – ako smo vesti da citamo izmedju redova – istorija oslobodjenja. Nevolja je sto pod oslobadjanjem nesvesno podrazumevamo samo ili skoro iskljucivo oslobodilacke ratove. Iskustvo steceno na nasim prostorima je u tom pogledu vise nego gorko: ratovi su doprineli promenama vlasti i povlascenih slojeva, a to se ne sme izjednaciti sa oslobadjanjem. Ovom prilikom necu traziti odgovore na pitanja: Sta je sloboda i Sta je oslobadjanje. Nadam se da ce u skorim vremenima i manje hitnim okolnostima to uciniti nase kolege sociolozi i pravnici i – razume se – politikolozi. Ja sam teolog i orijentalist, te cu pokusati da izrazim ono sto je u granicama mojih vidjenja i saznanja. Nadam se da cete se sloziti da je oslobadjanje velikim svojim delom osposobljavanje zdravog i punoletnog pojedinca da bira sve sto se moze birati. Ja ne mogu odlucujem ko ce mi biti roditelji i rodjaci, gde cu se roditi, koji ce biti prvi jezik sto cu ga cuti i sl. Medjutim, prosla su vremena kad su meni drugi birali bracnog druga, kada su mi odredjivali profesiju i primoravali me da zivim gde moram, a ne gde hocu. Mozda ce neka buduca pokolenja s blagim sazaljenjem gledati na nas koji smo bez svog pristanka postajali delici nekih ustanovljenih ustrojstava kao sto su nacija, veroispovesni i ideoloski vidokrug, drzava i jos ponesto – a to se takodje moze birati i o tome se samostalno, dobrovoljno i – kamo srece – radosno odlucuje u civilizaciji odraslih i poslovno sposobnih ljudi. Vera, odn. religija, kao vid sveobuhvatne svesti u stalnoj je opasnosti da, umesto sveobuhvatne, postane svenametljiva. Jedan neprijatan istorijski obrazac se provlaci kroz proslost verskih pokreta: verovesnik (osnivac) i njegovi neposredni sledbenici zapocinju jedno slamanje okostale i zakrcene svenametljivosti u svom duhovnom okruzenju; nekoliko pokoljenja zivi s tim odusevljenjem, jednostavnoscu i odsustvom koristoljublja; probrazaj je ocigledan, ali se ubrzo pojavljuju ljudi koji u novom pokretu vide priliku da ostave motiku, samar, kovacki meh i dleto; odusevljenje se gubi, pocinje raslojavanje: jedni su zaslepljeni i spremni da opravdaju prinudu, nametanje i nasilje, drugi se okrecu pukom obavljanju obreda bez unutrasnjeg zivota, a treci (njih je po pravilu najvise) nalaze utociste u ravnodusnosti, sazivljavaju se sa prinudom i to im postaje toliko prirodno da sve sto je izvan te prinude proglasavaju krivoverjem, podrivanjem i razaranjem. Umesto slobode nastaje ubijanje nade. Ne zelim da verujem da se nada moze tako lako ubiti. Vase prisustvo dokazuje da postoje prijatelji i prijateljice nekih boljih ocekivanja. Odazvali ste se sa svescu da ljudi osnivaju i treba da osnivaju ovakva udruzenja zato sto poznaju proslost, zato sto vide sadasnjost i zato sto vole buducnost. Dobili ste predlog Statuta. Iz njega vidite da smo ubedjeni da je buducnost u rastu sloboda. Ako cemo uvecavati prinude, umnozavati netrpeljivost i nametati nova ogranicenja, onda smo izneverili i ono malo ljudskosti sto je ostalo medju ljudima. Zato se Inicijativni odbor osmelo da pretpostavi: verske slobode su nam potrebne, one su moguce, one su ostvarive i one se ostvaruju i treba da se ostvare, zazive i da se umnoze. Prijatelji, Osnujmo Udruzenje koje ce odgovoriti ovim ocekivanjima. Zbog nedostatka verskih sloboda mnogi su svoje kosti i svoj pepeo posejali sirom sveta. Ne budimo grobari njihovih nada. Obradujmo svoje savremenike, pogotovu one koji drukcije misle i veruju i koji zbog toga imaju manje radosti a vise uznemirenosti. Ucinimo ovo da se ne bismo stideli pred onima koji ce doci posle nas, koji treba da zive u blazenijim okolnostima: bez netrpeljivosti, bez nametanja, bez jednoumlja, bez neprestanog maloletnistva u odnosu prema nadredjenima i bez neuvazavanja podredjenih, inovernih i inoslavnih. Dobrodosli svi koji osobito misle, veruju i ponasaju se u skladu sa svojim ubedjenjima. Pozdravljamo svaku slobodu koja ne ugrozava i ne ometa tudje slobode, zivot, zdravlje i postenje. Radujmo se sazrevanju: sazrevnju pojedinaca, sazrevanju drustva, sazrevanju poverenja i ostalih vrlina. Hvala.\nDr. Aleksandar Birvis\nNasilje kaže:\t8. marta 2012. u 22:09\tPOJAM I ZADACI DEFENDOLOGIJE  NAUKE O\nZAŠTITI, BEZBJEDNOSTI I ODBRANI\nOd pamtivjeka čovjek se bavi pitanjem bezbjednosti pojedinca, tj. pitanjem\nzaštite i odbrane, kao puta koji vodi ka bezbjednosti. To je egzistencijalno i\nstalno pitanje: egzistencijalno, jer bez sposobnosti za zaštitu i odbranu, tj.\nodržavanje bezbjednosti na egzistencijalnom nivou, nema opstanka; stalno,\njer opasnosti, izvori i oblici ugrožavanja nikad ne prestaju, a shodno tome i\nzaštitno-odbrambene funkcije su stalne (od početka do kraja vremena).\nDo prve polovine XX vijeka sve je bilo „lakše i jednostavnije”. Bez obzira\nkakve su gorke ratove vodili i bez obzira na činjenicu šta su radili, ljudi nisu\nmogli da ugroze svoj opstanak i opstanak života na zemlji. Međutim, u drugoj\npolovini ovog vijeka, stanje se radikalno mijenja. Koristeći nuklearnu snagu\n(nuklearno naoružanje i reaktore), ljudi su postali tako moćni da mogu da\nunište čitavo čovječanstvo, pa i više od toga, i to bez rata. Ta opasnost je\npostala globalna i usmjerena je u više pravaca. Od svjetskog nuklearnog\nrata, to se proširilo na polje hemijskog i biološkog razvoja i bioinženjeringa,\nokoline i ekosistema (globalno zagađenje, rupe u ozonskom omotaču, efekat\nstaklene bašte), na polje opšteljudskih (društvenih, političkih, ekonomskih,\ncivilizacijskih) odnosa, uslova (siromaštvo, glad, žeđ, bolesti, masovna\nsmrtnost), procesa i odnosa između čovjeka i prirode. Ne samo da se širi lepeza\nizvora i oblika globalnog i lokalnog ugrožavanja, već se širi i ugrožen prostor i\nto sve dublje u mikro svijet i dublje u kosmos.\nPitanje bezbjednosti prevelo se u pitanje opstanka čovjeka, što je\nplanetarni problem. To uslovljava da se u međunarodnoj zajednici razmotre\nzaštitno-odbrambeni i bezbjednosni problemi sa kojima se suočavaju. U ovim\npokušajima, raznovrsne usko zasnovane (specijalizovane) naučne discipline\n(vojne nauke, polemologija, viktimologija, ekologija, nauka o zdravlju) neće\nbiti dovoljne, jer je u pitanju globalno i veoma kompleksno pitanje bazirano na\nodređenim jedinstvenim zakonima.\nOdgovor se treba potražiti razvijanjem cjelovite nauke o zaštiti, bezbjednosti\ni odbrani, koja bi preispitivala ove zakone i putem njih povezivala dostignuća\nsvih odvojenih zaštitno-odbrambenih, bezbjednosnih naučnih disciplina i\npronašla optimalne mogućnosti zaštitno-odbrambene-bezbjednosne funkcije\nna globalnom, mikro i makro nivou (kosmičkom, planetarnom, regionalnom\nnacionalnom, individualnom, biološkom i ekološkom).\nJedno od mogućih opredjeljenja je da se ta nauka zove defendologija\n(nauka o zaštiti, bezbjednosti i odbrani). Ona vodi porijeklo od latinske riječi\n„defendo”, „defendere”, „defendi”, „defensum”, što znači, odbiti, spriječiti, braniti,\nštititi, i od grčke riječi „logos”, veoma poznatog značenja (riječ, govor ili nauka).\n„Filaktologija” bi takođe bila prihvatljiva riječ, ali njena osnova iz grčkog jezika\n„phylax, phylaktos” u oblasti zaštite i odbrane je manje poznata svijetu nego\ngore pomenuta latinska riječ (osim u medicini profi laksis).\nDefendologija se, u opštem smislu, može defi nisati kao opšta nauka\no zaštiti, bezbjednosti i odbrani. Ona proučava pravilnosti koje su osnova\npostojanja i sprovođenja funkcije zaštite, bezbjednosti i odbrane živih bića,\nnaročito čovjeka i ljudskog društva, ljudskih zajednica, nacija, država. S\nobzirom na složenost, sličnost i raznolikost „elemenata bezbjednosti” (živa\nbića, planetarno i prostorno okruženje, ljudsko društvo sa svojim rasama,\nnarodi-nacije, društveni i politički odnosi i sistemi), postoje različite vrste i\nnivoi pravilnosti. Pravilnosti se prema vrsti mogu klasifi kovati u tri grupe i to:\na) Prirodne pravilnosti su biološke i one upućuju na živi svijet, a mogu\nse podijeliti na one koje upućuju na pojedinca. Opšte pravilnosti tiču\nse cjelokupnog živog svijeta, a specijalne se odnose na odvojene grane\nživog svijeta (biljke, životinje, ljude).\nb) Društvene pravilnosti odnose se na ljudsko društvo i zajednice u\nc) Političke pravilnosti su jedan od društvenih oblika, a odnose se na\npolitičke odnose i političko organizovanje društva.\nS obzirom na gore navedeno može se govoriti o biodefendologiji,\nsocio defendologiji i političkoj defendologiji. Uspostavljanje i razvoj opšte\n(sistematske) nauke o zaštiti bezbjednosti i odbrani ne umanjuje važnost\ndruge, specijalizovane nauke ili dosad razvijenih naučnih disciplina, koje se\nbave različitim oblastima i aspektima ove funkcije. S druge strane, njihova\nvažnost postaje čak i veća, jer su njihova otkrića unesena u jednostruki i\nintegrisani sistem naučnog saznanja o ovoj vitalnoj funkciji, a što doprinosi\nboljem razumijevanju materije, stava čovjeka prema bezbjednosnoj funkciji\nPrirodno je da se svaki živi organizam i svaka zajednica živih bića bori za\nvlastitu bezbjednost. Isto je i sa ljudima i njihovim zajednicama. To je prirodna\nsklonost, sačuvati vlastiti integritet i obezbijediti slobodan život. Konstitucija\nsvakog živog organizma, koliko god oni bili različiti, je potpuno orijentisana na\nbezbjednost. Pored toga, svaki organizam je sposoban za izvođenje određenih\nfunkcija čija je jedina svrha dostizanje i trajno održavanje bezbjednosti ili\nzaštite i odbrane života. To se zove zaštitno-odbrambena funkcija.\nZaštita, bezbjednost i odbrana je prirodna čovjekova funkcija. Za razliku\nod ostalih živih bića, čovjek može uticati na ovu funkciju svojom voljom,\nna pozitivan ili na negativan način. Zaštitna, bezbjednosna i odbrambena\nfunkcija je prirodna i u ljudskim zajednicama, državama. U ljudskom\ndruštvu podliježe određenim transformacijama u skladu sa odnosima koji\nprevladavaju u zajednici i u spoljašnjoj okolini. Kada je zajednica ustanovljena\nkao društvo, zaštitno-odbrambena i bezbjednosna funkcija postaje društvena,\na u političkom društvu politička funkcija. Prirodno, ona je prilično stabilna,\nali kao društvena i posebno kao politička funkcija ona trpi rapidne promjene,\nparalelno promjenama u društvenim i političkim uslovima.\nOvo znači da je svaki istorijski period ljudskog društva u cjelini i svako\npojedino globalno društvo u vezi sa zaštitno-odbrambenom i bezbjednosnom\nfunkcijom jasno određenih karakteristika.\nKako življenje u određenom društvu ne može biti odvojeno od zaštite,\nbezbjednosti i odbrane (pojedinačne i zajedničke), proučavanje nekog društva,\ndržave, u prošlosti ili u sadašnjosti, ne bi trebalo isključivati razumijevanje\nnjegove zaštitno-odbrambene funkcije, naprosto zato što bi bez toga bilo\nnemoguće stvoriti njegovu realnu sliku.\nZaštita, bezbjednost i odbrana bila je preokupacija velikog broja ljudi\nrazličitih zanimanja, od političara, vojnika, biznismena, naučnika, fi lozofa,\nteologa, pisaca pa do umjetnika. Oni nisu zanemarivali fi lozofi ju, književnost,\numjetnost itd. U učenju Konfučija, Sun Cu Vu-a, Sv. Tome Akvinskog, Cicerona,\nMakijavelija, Hegela, Marksa, Engelsa, Vebera, Habermasa i mnogih drugih\npoznatih i manje poznatih ličnosti, pitanja zaštite, bezbjednosti i odbrane (bilo\npojedinačne ili društva i države) i društvenih i državnih vrijednosti uvijek su\nprisutna u kontinuitetu, ponekad jako izražena i vidljiva, ponekad prikrivena,\nali opipljiva. Čak i fundamentalna djela ljudskog društva, kao što su Biblija,\nKuran, Talmud itd., posvećuju veliki dio pitanjima zaštite, bezbjednosti i\nodbrane. Uprkos svemu ovome, zaštitno-odbrambena i bezbjednosna funkcija\nne tretira se ispravno i ne obuhvata naučno, niti se istraživanje i proučavanje\nosnovnih pravila, po kojim je ustanovljena, razvijena i ispunjena, izvodi.\nOdgovor na pitanje zašto je to tako treba tražiti u činjenici da je mnogo\nprije nego što je bilo moguće pojmiti zaštitno-odbrambenu i bezbjednosnu\nfunkciju (kao i neke druge), ljudska zajednica bila je izložena velikoj opasnosti,\nizvorima i oblicima ugrožavanja koji joj prijete sve od tada. Ova opasnost je rat.\nSvojom ulogom u mijenjanju sudbine individua i nacija, on je privukao njihovu\npažnju čineći sva druga pitanja vezana za zaštitu, bezbjednost i odbranu\ndrugorazrednim. Rat je postao totalitarni konfl ikt za obje strane, i za agresora\ni za one koji se brane, zbog velikog broja žrtava, razaranja i materijalne štete.\nSudbina individua, država i nacija postajala je sve manje sigurna, a ljudi su\npostajali sve više preokupirani ratom.3\nPred kraj dvadesetog vijeka, situacija u vezi opasnosti, izvora i oblika\nugrožavanja individua, zajednica, država počela se mijenjati iz osnove. Do\nsredine dvadesetog vijeka, rat je predstavljao najveću opasnost individuama,\nzajednicama, državama, nacijama, ali nije mogao zaprijetiti opstanku ljudske\nzajednice i planete.\nLjudskom rodu data je moć da uništi samog sebe. Ova moć je uvećana\nkonstrukcijom različitih nuklearnih elektrana (koje mogu biti prijetnja životu\nna Zemlji i bez rata), kao i biološkim i hemijskim sredstvima. Na prekretnici\nvijeka, broj ovih slučajeva je još više proširen i globalizovan. Najdrastičniji\nprimjer je prijetnja ekosistemu, zbog slabljenja ozonskog omotača oko planete\ni nastanak ozonskih rupa, kao i globalno zagrijavanje koje može izmijeniti\nuslove na Zemlji do katastrofalnih razmjera. Svi ovi novi slučajevi dovode\nistovremeno u opasnost planetu i svaki njen dio, ljudsko društvo, državu i\nsvakog njenog pojedinca (globalna prijetnja). Ovo je nešto sasvim novo u polju\nprijetnji, izvora i oblika ugrožavanja. Ovo usmjerava ljude izvoru, osnovnim\npitanjima bezbjednosti (sigurnosti) i zaštitno-odbrambenoj funkciji, i njeno\nsprovođenje uopšte je vitalno za život i opstanak, ne samo pojedinca već i\ncijele ljudske vrste, zajednice, države i svih živih bića u cjelini.\nSve to nalaže potrebu organizovanog sistematskog i na naučnoj osnovi\npostavljenog izučavanja, sveobuhvatne zaštitno-odbrambene funkcije, njene\npravilnosti i mogućnosti, njene odnose, uzrok – uticaj sa ostalim vitalnim\nfunkcijama – prirodnim, društvenim i političkim, i mogućnost svjesnog\nuticaja na njenu lošu i efektivnu implementaciju, u svrhu postizanja pune i\ntrajne bezbjednosti (sigurnosti) pojedinca, zajednice, države, svih živih bića\ni njihovog prirodnog okruženja (ekosistema). Pri tom, bitno je ustanoviti\nrazviti odgovarajuću naučnu disciplinu sa defi nisanim objektom i subjektom,\nsa odgovarajućim metodama i zaštitnim naukama ili nauku o zaštiti,\nbezbjednosti i odbrani (defendologija). Znanje o zaštiti, bezbjednosti i odbrani\nje rasprostranjeno, zato što se oni, kao sveobuhvatan problem, posmatraju u\nsvim naučnim disciplinama (ali nedostaje jedinstveni sistemski pristup, npr.\nispitivanje i artikulacija, protok) osnovnih pojava na ovom polju. Ovo se sada\npojavljuje kao potreba, privlačeći naučnike koji proučavaju zaštitu, bezbjednost\ni odbranu, čiji je broj u porastu. Zaštita, bezbjednost i odbrana predstavljaju tri\nelementa (varijable), pojedinačnu izjednačenost koja se u pojednostavljenom\nobliku može izraziti kao: zaštita + odbrana = bezbjednost (sigurnost). Svrha\nzaštite i odbrane je bezbjednost (sigurnost) živih bića, i drugih u prirodnom\ni društvenom sistemu. Pošto su zaštita i odbrana nerazdvojive, a njihova\nsvrha zajednička, kao i pravila na kojima su osnovani, može se govoriti o\npojedinačnoj funkciji, npr. zaštitno-odbrambenoj funkciji. Ovo je jedna od tri\nvitalne funkcije, međutim funkcija bez koje nema i ne može biti života. Ne\npostoji nijedan oblik života koji nije izložen opasnosti. Bez mogućnosti da se\nzaštiti i odbrani, svaki živi organizam (od žive ćelije do živog stvorenja, od\npojedinca do zajednice ili vrste, od virusa i amebe do čovjeka) postao bi žrtva\ni najmanje opasnosti, izvora i oblika ugrožavanja. Nivo i kvalitet bezbjednosti\n(sigurnosti) i kvalitet života zavisi od kvaliteta zaštitno-odbrambene funkcije\ni njene efi kasnosti. Pošto ljudi (ljudska zajednica) ne žele samo da ostanu na\nonom što su postigli, već žele da povećaju nivo lične (pojedinačne) i zajedničke\n(kolektivne) bezbjednosti, npr. da utiču na zaštitno-odbrambenu funkciju\ni bezbjednost, trebaju je proučavati, otkriti njenu suštinu, razotkriti njene\ntajne, pravilnosti na kojima je bazirana, i potražiti mogućnost najefektivnijeg\npozitivnog (kreativnog) uticaja. Zaštitno-odbrambena funkcija, uključujući\nbezbjednost i njen rezultat, je veoma složena i svestrana, isto kao i institucije\nkojima ona služi i opasnosti s kojima se treba suočiti i uslovima u koje se treba\nimplementirati. Zbog toga, zaštitno-odbrambena funkcija i bezbjednost trebaju\nse istražiti sa više gledišta, što znači da trebaju postati briga različitih (svih)\ngrana nauke i naučnih disciplina (multidisciplinarnost objekta istraživanja) i u\npraktičnoj primjeni svih aktivnosti.\nZaštitno-odbrambena i bezbjednosna funkcija nije samo kompleksna,\nveć i slojevita. Najdublji fundamentalni sloj sadrži opšte pravilnosti na kojima\nje osnovana i određena (prirodni, biološki zakoni). Ove pravilnosti\nprimjenjuju se na zaštitno-odbrambenu funkciju kao opšti fenomen, na sav\nživi svijet kao cjelinu. Na drugom nivou su pravilnosti koje se odnose na\nzajednice živih stvorenja (prirodni zakoni). Na trećem nivou su pravilnosti\nkoje se odnose na zaštitu, bezbjednost i odbranu ljudskog društva (društveni\nzakoni), i na četvrtom nivou su pravilnosti koje se odnose na političko društvo\n(politički zakon). Ove pravilnosti bi trebalo da se proučavaju i istražuju sveobuhvatan i sistematski način, zato što je to jedini način da se povežu i\npotpuno iskoriste rezultati ranijih istraživanja iz područja zaštite, bezbjednosti\ni odbrane u različitim granama nauke i različitim naučnim disciplinama. To je\nfundamentalna svrha nauke o zaštiti, bezbjednosti i odbrani (defendologije).\nZaštitno-odbrambena funkcija je sveobuhvatna i nerazdvojiva. Sadrži skup\nfaktora, uslova i aktivnosti suštinskih za postizanje bezbjednosti (sigurnosti).\nZnačenje zaštite i odbrane u političkom jeziku je suženo i prilagođeno\nvojno-političkim potrebama. Zaštita označava različite građanske aktivnosti,\npreventivnu djelatnost koja sprečava, otklanja na vrijeme opasnost, zaštićuje\npojedinca, zajednicu, državu, dok se odbrana obično odnosi na odbranu\nzemlje od agresije vanjskog neprijatelja. Ona je represivna, kaznena mjera,\nsredstvo prinude, nasilni akt, naknadna aktivnost usmjerena na uklanjanje\nposljedica i reagovanje u vezi sa nastalim negativnim ponašanjem ili pojavom\nprema pojedincu, zajednici, državi. Treba da bude represivna u tolikoj mjeri\nda slomi svaki oblik nasilnog ugrožavanja, zajednice i države. U nauci o zaštiti,\nbezbjednosti i odbrani (defendologiji) riječ zaštita, bezbjednost i odbrana\nimaju svoje originalno i puno značenje. Zaštita se odnosi na identifi kaciju\nuslova pod kojim se prijeti (živom biću, vrsti, društvu, državi, naciji), te\nnjihovo reduciranje do obima koji ne prijeti dostignutom nivou bezbjednosti\n(sigurnosti), npr. redukovanje izvora i oblika ugrožavanja i mogućnosti njene\nakcije, kao i razvoj. U periodu otvorene prijetnje (napada), koju vrši sistem\nzaštite (kada sistem zaštite ne može izdržati izraženi nivo prijetnje), nastupa\nodbrana. Odbrana podrazumijeva otpor prema otvorenom napadu i napadaču\nkoji je provalio u sistem zaštite.4 Zahvaljujući složenosti uslova prijetnje i\npostizanju bezbjednosti (sigurnosti) zaštita i odbrana se često sprovode kao\nintegrisani i istovremeni proces (defendologija).Defendologija je u Republici\nSrpskoj prepoznatljiva naučna oblast i nastavni predmet na Visokoj školi\nunutrašnjih poslova Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske uBanjoj Luci, a od 1997. godine osnovano je Udruženje defendologa Republike\nSrpske, kao naučna nevladina organizacija, koja je 2007. godine promjenila\nnaziv u Defendologija centar za bezbjednosna, sociološka i kriminološka\nistraživanja, a 2011. godine naziv je promijenjen u Evropski defendologija\ncentar za naučna, politička, ekonomska, socijalna, bezbjednosna, sociološka i\nkriminološka istraživanja. (potcrtao osnivač D.V.)\ni standardnim pitanjima o bezbjednosti, tj. defendološkoj međuzavisnosti\ncijelog živog svijeta i njihove okoline.\nIzvor dr. Duško Vejinović\nmr. Predrag Obrenović\nOstavite odgovor Odustani od odgovora\tUnesite svoj komentar ovde...\nNotify me of new comments via email. Obavesti me o novim člancima preko e-pošte.\nKontakt informacijeUlica Baja Pivljanina broj: 7a Nikšić\nCrna Goratel/faks: +382 40 282 888od 10 do 14 časova Hitni pozivi: +382 69 604 604Statistika posjećenosti sajta\t47,289 posjetilaca


Mandžukić u januaru ide u Katar - SPORTSKI ŽURNAL\nMandžukić u januaru ide u Katar\nMandžukić nije igrao za Juventus ove sezone, a spekulisalo se da će preći u Mančester Junajted\nFOTO: EPA/Di Marko\nFudbaler Juventusa Mario Mandžukić preći će u januarskom prelaznom roku u jedan katarski klub.\nKako je prenela Gazeta delo Sport, hrvatski fudbaler će preći u jedan od katarskih klubova Al Rajan, Al Garafi ili u Al Duail.\nMX. · 14 decembar, 2019 16:06\nŽeljko Pavlović · 14 decembar, 2019 16:18


Protesti širom SAD - Obama osudio nasilje - Protesti i zbog ubistva 12-godišnjeg dječaka — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n26. Novembra. 2014. Svijet, Vijest dana, Vijesti\nProtesti širom SAD – Obama osudio nasilje – Protesti i zbog ubistva 12-godišnjeg dječaka\nU predgrađu Fergusona, Sent Luisu, drugu noć za redom održani su protesti zbog odluke velike porote da bijeli policajac koji je ubio nenaoružanog afroameričkog tinejdžera ne bude optužen, a protesti su se proširili na čitavu zemlju. Guverner Misurija Džej Nikson je izjavio da je broj pripadnika Nacionalne garde u oblasti Fergusona koji pomažu policiji trostruko povećan i da ih sada ima više od 2.000. Demonstranti su zapalili automobil patrolne policije u Sent Luisu, a policija je proglasila proteste “nelegalnim okupljanjem”, upozoravajući demonstrante i novinare da bi mogli biti uhapšeni. U međuvremenu, pripadnici Nacionalne garde su blokirali Zapadni Florisant, put koji ide kroz Ferguson koji je prve noći protesta bio poprište najvećih paljevina i pljački.\nPolicija iz policijske stanice u Fergusonu je rastjerala oko 100 demonstranata koji su uzvikivali parole i nosili transparente na kojima je, između ostalog, pisalo: “Nećete nas ućutkati”.\nOni su posle toga potisnuti u pravcu gradske skupštine u Fergusonu, gdje je zapaljeno patrolno vozilo, a policija za razbijanje demonstrancija je bacila suzavac i poslala oklopne transportere da bi uspostavili red. Za to vijeme su hiljade demonstranta šetale ulicama i autoputevima ometajući saobraćaj na mostovima i u tunelima u Njujorku zbog čega je nekoliko ljudi uhapšeno.\nU Portlandu i Denveru policija je, prema nekim izvještajima, upotrebila suzavac. CNN je javio da su manji i veći skupovi održani u 170 gradova širom SAD. Predsjednik SAD Barak Obama je izjavio da osobe koje su pribjegavale nasilju treba da budu izvedene pred sud, ali je priznao da kod manjina postoji duboko ukorenjeno nezadovoljstvo zato sto smatraju da se policija ne ponaša fer prema njima. Advokati porodice ubijenog Majkla Brauna kritikovali su tužilaštvo zbog toga što je porota zaljučila da je policajac Daren Vilson ubio 18-godišnjeg mladića u samoodbrani.\nProtesti i zbog ubistva 12-godišnjeg dečaka\nNekoliko stotina ljudi u protestnoj šetnji Klivlendom je sinoć privremeno blokiralo veoma prometni autoput u znak protesta protiv incidenta u kojem je nekoliko dana ranije policajac na igralištu ubio 12-godišnjeg dječaka koji je potegao igračku – repliku pištolja.\nDječak Tamir Rajs je ubijen u subotu, pošto je na njega pucao policajac koji je na teren izašao po prijavi nepoznate osobe da neko na igralištu maše “verovatno lažnim” pištoljem.\nPolicajci su pucali u dečaka kad je odbio da podigne ruke i posegnuo za pojasom u kojem je imao nešto što je ličilo na pištolj. Policija je kasnije utvrdila da je Tamir imao repliku pištolja, odnosno vazdušni pištolj koji ispaljuje plastične kuglice. Šef klivlendske policije Kalvin Vilijams nije želio da komentariše proteste u svom gradu, koji se odvijaju istovremeno sa demonstracijama širom Amerike zbog odluke porote u Fergusonu, u saveznoj državi Misuri da se ne podigne optužnica protiv belog policajca Darena Fergusona, koji je iz vatrenog oružja ubio nenaoružanog crnog tinejdžera Majkla Brauna. Obama je osudio je nasilje u Fergusonu rekavši kako nema nikakve sućuti za one koji uništavaju vlastitu zajednicu. Guverner Missourija Jay Nixon najavio je da će se broj pripadnika Nacionalne garde u Fergusonu utrostručiti i da će ti ljudi imati pojačanu ulogu.\nGradonačelnik Fergusona James Knowles ranije je kritizirao spor dolazak Nacionalne garde u Ferguson, ocijenivši da bi mnoge trgovine bile spašene od uništenja tijekom noći na utorak da se reagiralo brže.


„DIGITALNA EKSPEDICIJA“ POSETILA UŽICE | Pametno i bezbedno\nUžice, 16. oktobar 2021. – Karavan „Digitalna ekspedicija“, pokrenut na inicijativu Kabineta predsednice Vlade Srbije, Ane Brnabić, posetio je svoju devetu stanicu – Užice. Kroz tematska predavanja i razgovore sa ekspertima Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Kancelarije za IT i eUpravu, Užičani su imali priliku da saznaju sve o digitalnoj pismenosti, važnosti digitalnih veština, bezbednom ponašanju u online svetu i ostalim pogodnostima digitalnog prostora.


11.09.2019 / 10:24 Politika - Sarajevo\nJučer je dogovoreno da će zastupnici glasati o tačkama dnevnog reda tek kad okončaju raspravu o svakoj od njih.\nZa raspravu su preostali izvještaji o prošlogodišnjem radu ili finansijskom poslovanju više federalnih agencija, fondova ili zavoda, kao i izvještaj o izdvajanju novca iz tekućih rezervi federalnog budžeta od početka do kraja 2018. godine.\nJedna od preostalih tačaka je također informacija o stanju u rudnicima u Zeničko-dobojskom kantonu koji su u sastavu koncerna Elektroprivreda BiH, s pregledom rezultata postignutih u periodu 2009-2017. godina te s analizom upravljanja tim rudnicima u navedenom razdoblju.\nJučer je razmotren predloženi zakon koji najavljuje produženje roka za kontinuirano izmirenje zaostalih poreznih dugova poslovnih subjekata kao uvjeta za otpis zateznih kamata. Taj rok se, prema prijedlogu, produžava do 31. decembra iduće godine pošto je istekao u maju 2019. godine.\nTakođer su jučer razmotrene i predložene izmjene Zakona o prekršajima, a jedna od osnovnih odredbi 'prisiljava' strance koji počine prekršaj u Federaciji BiH da plate pripadajuće kazne ili troškove postupka prije nego napuste Bosnu i Hercegovinu. Kao način za to je predložena privremena zabrana izlaska takvih pojedinaca iz države posredstvom Službe za poslove sa strancima.\nPredloženim zakonom o obrtu i srodnim djelatnostima u FBiH, koji je također razmotren, najavljeno je unapređenje stanja u toj oblasti, što su predlagači ustvrdili i za Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama te Nacrt zakona o zaštiti zraka.\nFederalni premijer Fadil Novalić jučer je obrazložio Predstavničkom domu Program ovogodišnjeg rada Vlade FBiH.\nPo njegovim riječima, Programom su definisani strateški ciljevi te programi i aktivnosti koje su doprinos tim ciljevim. Precizno su navedeni nosioci aktivnosti, rokovi izvršenja, mjere učinka za izlazne (direktne) rezultate, očekivani godišnji rezultati te izvori i iznosi sredstava.\nPrioriteti Vlade FBiH u 2019. godini usmjereni su, po Novalićevim navodima, na projekte intenziviranja privrednog razvoja, jačanja unutrašnje društvene stabilnosti Federacije BiH i jačanja vladavine prava, kao i iniciranje i provođenje reformi usklađenih s potrebama Bosne i Hercegovine te u saradnji s drugim nivoima vlasti u BiH, rad na euroatlantskim integracijama u cilju dugoročno održivog i stabilnog sistema koji će Federaciju BiH učiniti konkurentnijom.\nVlada FBiH je planirala utvrditi u 2019. godini 95 zakona, donijeti četiri uredbe, 12 odluka, 35 pravilnika, šest strategija, 11 ostalih akata (uputstva, proračun, programi, planovi, metodologije, naredbe, i slično).


Politika - datum: 2018-07-10 SASTANCI ČLANOVA SKUPŠTINSKE DELEGACIJE SA PREDSTAVNICIMA PS OEBS-A Traže reforme izbornog sistema\nSa crnogorskim zakonodavnim domom imamo veoma dobru saradnju, i u tom smislu predsjednik Skupštine Ivan Brajović vrlo je aktivan, kao i članovi delegacije koji često učestvuju u našim aktivnostima, rekao je predsjednik Parlamentarne skupštine OEBS-a Džordž Cereteli nakon sastanka sa predsjednikom Skupštine Crne Gore Ivanom Brajovićem. Kako se navodi u saopštenju, Cereteli je rekao da Parlamentarna skupština želi da radi više na Balkanu, da bude aktivnija, što se, naravno, odnosi i na Crnu Goru, koja je značajno naprednija od drugih zemalja ‒ kao članica NATO-a i kao kandidat za Evropsku uniju.\nIvan Brajović predvodi delegaciju Skupštine na 27. godišnjem zasjedanju Parlamentarne skupštine OEBS-a u Berlinu.\nKako se navodi u saopštenju, slični tonovi podrške čuli su se i u razgovoru sa generalnim sekretarom PS OEBS-a Robertom Montelom.\n‒ Razgovarali smo između ostalog i o povratku opozicije u Skupštinu, a OEBS je uvijek pozivao na učešće, jer je to način poštovanja demokratije, i zahvaljujemo predsjedniku na smirivanju situacije i što se stara da se ovo dogodi. Misija OEBS-a u Crnoj Gori je vrlo snažna, obezbjeđuje savjetodavnu i podršku reformskim procesima u zemlji, i cijenimo činjenicu da Crna Gora sarađuje sa Misijom na veoma konstruktivan i napredan način – rekao je generalni sekretar PS OEBS-a.\nPrema saopštenju, protekli izbori i dalje unapređenje izbornog procesa bili su tema razgovora predsjednika Skupštine sa direktorkom ODIHR-a Ingeborg Solrun Gisladotir, koja je konstatovala da je vidljiv ogroman napredak izbornog ambijenta u Crnoj Gori kao i namjera državnih organa da se sa time i nastavi, što nije slučaj u svim državama.


Arsenal na nikad nižim granama, a Emeri ruši rekorde sa „žutom podmornicom“ - 24.12.2020, Sputnik Srbija\nFudbaleri Arsenala nalaze se blizu zone ispadanja, dok u istom trenutku bivši menadžer „tobdžija“ Unaj Emeri beleži fenomenalne rezultate sa Viljarealom. 24.12.2020, Sputnik Srbija\n© AFP 2021 / JACK GUEZUnai Emeri, trener Viljareala\nFudbaleri Arsenala nalaze se blizu zone ispadanja, dok u istom trenutku bivši menadžer „tobdžija“ Unaj Emeri beleži fenomenalne rezultate sa Viljarealom.\nEkipa iz Londona posle 14 odigranih utakmica ima isto toliko bodova, što je samo četiri više od Fulama koji se nalazi u zoni ispadanja.\nIzabranici Mikela Artete za trijumf u Premijer ligi ne znaju dva meseca, odnosno od kraja oktobra kada su pobedili Mančester junajted na Old Trafordu.\nOd tog trenutka traje crna serija Arsenala i pitanje je kada će se završiti. Mikel Arteta nalazi se pod velikim pritiskom, verovatno većim u odnosu na period kada ekipi nije išlo pod vođstvom Unaja Emerija.\nIskusniji španski stručnjak vodio je „tobdžije“ od kraja sezone 2017/2018, kroz kompletnu 2018/2019, pa sve do prvih nekoliko meseci prethodne takmičarske godine.\nEmeri je sa Arsenalom imao neke briljantne rezultate, kao onaj od 11 pobeda zaredom što je bio najduži niz od 2007, igrao je finale Lige Evrope i izgubio od Čelsija, a u ligi je završio na petom mestu.\nIpak, početak sezone 2019/2020 nije bio najbolji, Arsenal sedam utakmica zaredom nije znao za pobedu i čelnici su odlučili da ga otpuste u novembru 2019.\n„Tobdžijama“ nije išlo dobro, ali iz ove perspektive pitanje je da li su iz Arsenala doneli dobru odluku. Trenutno proživljavaju veoma teške trenutke, a sa druge strane Emeri igra veoma dobro sa Viljarealom koji je preuzeo u julu 2020.\nPrethodnog vikenda oborio je klupski rekord po broju uzastopnih mečeva bez poraza – 19. Poslednji poraz „žuta podmornica“ pretrpela je 27. septembra od Barselone.\nU ovom trenutku nalaze se na petom mestu sa 26 bodova iz 15 utakmica, uz odnos pobeda, poraza i remija, 6/8/1.\nJasno je da fali više trijumfa, međutim, navijači se sigurno ne žale na trenutno stanje u klubu, što se ne može reći za pristalice Arsenala.


Maturanti Šeste beogradske gimnazije i nastavnice geografije Ana Kovačević i Jasna Perić, učestvovali su u drugoj sesiji projekta Strateškog partnerstva\nmobilnosti učenika i nastavnika K229, Fondacije Erazmus +.\nDomaćin susreta našeg tima i škola iz Mađarske, Rumunije i Turske bila je škola BRG- BORG iz Beča. Maturanti su najpre prikazali karakteristike vaspitno-obrazovnog rada svoje škole a potom učestvovali u projektnim aktivnostima timova svih šest škola učesnica. Tokom susreta eksperti Univerziteta prirodnih resursa i prirodnih nauka u Beču, Marlen Haiman i Iris Kempter prikazale su prezentaciju o Sedimentima i mikroplastici u rečnim tokovima i održale predavanje o Regulisanju rečnog toka Dunava u Bečkom basenu.\nUčesnici projekta posetili su Nacionalni park „Lobau“ i upoznali geografske odlike i biodiverzitet ovog područja. Na obali Dunava učenici su analizirali hemijski kvalitet vode iz rečnog toka. Tokom boravka domaćini su organizovali posetu hidrocentrali koja pored napajanja Beča električnom energijom omogućava čišćenje rečnog korita od sedimenata i raznovrsnog otpada.\nU slobodno vreme, tim Šeste beogradske gimnazije posetio je carski kompleks Šembrun, muzejski kompleks Belvedere, Albertinu, Prirodnjački muzej, Muzej istorije umetnosti, Muzej primenjenih umetnosti, Kuću leptira, mnogobrojna zdanja, katedrale kao i kompleks palata i muzeja Hofburg.\nNastavak realizacije projekta sledi u maju u rumunskom gradu na obali Crnog mora, Konstanci.


Svečana promocija diplomanata i magistranata | Akademija likovnih umjetnosti Sarajevo\nSvečana promocija diplomanata i magistranata\nTuesday, December 3, 2019 - 10:40\nSvečana promocija i dodjela diplomaodržat će se u subotu 7. decembra 2019. godine u 11.00 sati u Olimpijskoj dvorani „Juan Antonio Samaranch” (Zetra).\nUlaz u dvoranuje moguć samo uz odgovarajuću ulaznicu koju ćete preuzeti na studentskoj službi Akademije do petka 06.12.2019. u periodu od 09:00 do 16:00 sati. Ulaznica je besplatna i važi isključivo za diplomanta/magistranta.\nSvi fakulteti/akademije su smješteni u parteru, dok su mjesta za roditelje i goste manifestacije rezervisana na tribinama. Za njih postoje posebne pozivnice koje također možete preuzeti u studentskoj službi. Tokom manifestacije je zabranjeno gostima da sa tribina silaze u parter kako bi se neometano mogla izvršiti dodjela diploma.\nMolimo vas da pratite protokol programa, te da ustanete u trenutku kada dekan vašeg fakulteta/akademije bude promovirao diplomante i magistrante i tako popratite ovaj svečani trenutak. U toku promocije studenti Medicinskog fakulteta polažu Hipokratovu zakletvu. U toku promocije studenti mediciske grupacije polažu Svečanu zaketvu.\nSVI ULAZI raspred 2019.pdf 1.26 MB


životna sredina Archives - Omladinski portal Youth Vibes\nOznaka: životna sredina\nEkološka revolucija: Zašto su mladi na ulicama?\nProtesti i blokade u vikendima iza nas uzdrmali su Srbiju. Od zatvaranja saobraćajnica, do bake koja ne može da stigne na ručak i bagera koji žele da pregaze narod bilo je potrebno mnogo volje i strpljenja građana da protesti prođu mirno.\nBy Milica Marković 18 decembra, 2021 18 decembra, 2021\nSvetski dan klimatskih promena: Jesu li buduće katastrofe daleko od nas?\nDa li znate da bi zbog posledica klimatskih promena 200 miliona ljudi moglo da stavi zavežljaj na leđa, i zauvek napusti svoj dom?\nBy Dunja Trifunović 4 novembra, 2021\nEkološki ustanak u Beogradu: Rio Tinto je karastrofa koja se mora zaustaviti\nJuče, 11. septembra, građani su se okupili ispred skupštine Republike Srbije oko jednog cilja: zdravija sredina u kojoj živimo.\nBy Mina Lalović 12 septembra, 2021\nU Beogradu se danas, 10. aprila, ispred Skupštine Republike Srbije okupilo nekoliko hiljada ljudi na protestu pod nazivom “Ekološki ustanak”. Ekipa Youth Vibes-a je izašla na teren i pitala građane zašto protestuju i koji su njihovi zahtevi.\nBy Mina Lalović 10 aprila, 2021 15 juna, 2021\nUpoznaj Dr Jane Goodall, aktivistkinju za očuvanje životne sredine\nZanima te očuvanje životne sredine i životinje? Želiš da upoznaš nekog poznatog aktivistu koji godinama radi na očuvanju planete? Unbox hab organizuje besplatan prenos sa Dr Jane Goodall.Dr Jane Goodall je britanski primatolog, etolog, antropolog. Smatra se najvažnijim stručnjakom za šimpanze na svetu. Najpoznatija je po 55-godišnjoj studiji o društvenom i porodičnom životu divljih šimpanzi, […]\nBy youthvibes 8 aprila, 2019 1 septembra, 2020


Lalatović: Moram da kažem da sam prijatno iznenađen Radnikom\nNiški Radnički u okviru 24.kola Super lige Srbije na stadionu ’’Čair’’ dočekuje goste iz Surdulice, ekipu Radnika. Nišlije bi pobedom oborile klupski rekord po broju uzastopnih pobeda u šampionatu, pa se očekuje dobra poseta i odlična utakmica.\nŠef stručnog štaba niškog tima Nenad Lalatović istakao je da je prijatno iznenađen igrom Radnika i pozvao navijače da pomognu njegovoj ekipi u obaranju još jednog klupskog rekorda:\n’’Voleo bih da na ovu utakmicu dođe makar hiljadu ljudi više nego inače, jer bi nam to puno značilo na putu ka pobedi. Teren još uvek nije u najboljem stanju, biće nam teško, publika sigurno neće moći da uživa u majstorijama, ali nam je potrebna podrška kako bismo došli do tog trijumfa i po još jednom parametru ušli u istoriju kluba. Znamo da neće biti lako, a mi ćemo u meč ući sa istim nabojem kao pred Čukarički i Vojvodinu i verujem da ćemo ostvariti željeni rezultat. Nas ne zanima puno ko nam je protivnik, za svaku utakmicu se spremamo na isti način. Motivisani smo i zaista želimo da nas u Nišu pamte i po tome da smo prva generacija sa sedam uzastopnih prvenstvenih pobeda. Moram da kažem da sam prijatno iznenađen Radnikom. Gledao sam ih protiv Crvene zvezde i smatram da oni nisu zaslužili da izgube taj meč. Radi se o organizovanom timu, dobro stoje na terenu i ispunjavaju sve zamisli njihovog trenera. Izvode brze polukontre i kontre, imaju iskusnu ekipu, reprezentativnog golmana i zaslužuju svaki respekt. Ipak, mi gledamo sebe, verujemo u ono što radimo i ukoliko uđemo u utakmicu na pravi način verujem da ćemo slaviti.’’


„Mobi Dik“ - najbolja predstava za decu i mlade u 2017. - Kulturni kišobran\nHome u hodu „Mobi Dik“ - najbolja predstava za decu i mlade u 2017.\n„Mobi Dik“ - najbolja predstava za decu i mlade u 2017.\nKulturni kišobran 13.4.18 u hodu\nPredstava „Mobi Dik“ Malog pozorišta „Duško Radović“ proglašena najboljom predstavom za decu i mlade u 2017. godini na petnaestogodišnjicu postojanja Udruženja za razvoj pozorišta za decu i mlade ASSITEJ Srbija). Svečana dodela nagrada održana je 13. aprila u Malom pozorištu „Duško Radović“ u Beogradu.\nStručni žiri dodelio je nagradu uz obrazloženje da je „veliki američki ep Mobi Dik, klasično delo svetske književnosti adaptirano u predstavi Malog pozorišta „Duško Radović“ sa velikom pažnjom i brigom o mladom gledaocu, uz punu svest autora o pedagoškoj moći koju ima pozorište za decu i mlade“.\nDimitrije Kokanov je napisao komad po motivima romana Hermana Melvila, dok je predstavu režirala Snežana Trišić.\nOvom prilikom, režiserka Snežana Trišić istakla je značaj nagrade, rekavši kako je ASITEŽ najvažnija organizacija za razvoj pozorišta za decu i mlade u Srbiji. „Izuzetni umetnici i posvećenici u ASITEŽ-u koji u nemogućim uslovima stvaraju prostor za razvoj dečijeg pozorišta i imaju uvid u sve evropske i svetske tokove prepoznali su i vrednosti našeg Mobi Dika“, rekla je Snežana.\nNa ceremoniji je dodeljeno priznanje i Ljubivoju Ršumoviću za 60 godina profesionalnog rada i izuzetan doprinos pozorišnoj kulturi i dramskom stvaralaštvu za najmlađu i mladu publiku, zatim Ljubici Beljanski Ristić za 40 godina od osnivanja Dramskog studija „Skozorište“ i za izuzetan doprinos razvoju pozorišne kulture kroz istraživački i inovativni rad sa decom i mladima. Lutkarska scena Narodnog pozorišta Toša Jovanović iz Zrenjanina odlikovana je priznanjem za za jubilej u 2016. godini za 60 godina lutkarske scene pozorišta i doprinos razvoju pozorišne umetnosti za decu i mlade.\nОбјавио Kulturni kišobran у 13.4.18\nAlice in WonderBand: „Umetnost treba i da leči. I ...\nMjuzikl „Sudbina jednog Čarlija“ na daskama Malog ...\n„Mobi Dik“ - najbolja predstava za decu i mlade u ...


Vašington: Panika od bankrota | TEME | DW | 15.10.2013\nVašington: Panika od bankrota\nSpor oko budžeta Sjedinjenih Država traje, a sat otkucava. Senat grozničavo traži rješenje u sporu oko limita duga tekućeg budžeta. A u narodu raste strah i bijes.\nKamioni protiv blokade vlade. Sa uključenim sirenama i istaknutim američkim zastavama veliki broj kamiona blokirao je autoput oko američke prestonice Vašingtona. "Umorni smo od vlade koja se ne drži ustava. Ne drže se zakletve koju su položili, kao što sam se ja držao zakletve kada sam stupio u armiju", žali se jedan kamiondžija iz Virdžinije.\nPlakat s natpisom: "Radi svoj posao!"\nVozači kamiona protestuju protiv vlade jer je spor oko budžeta doveo do zastoja u Vašingtonu. Ali, u Kongresu niko ne čuje njihove sirene, jer su poslaničke kancelarije prazne. Administracija je već dvije sedmice blokirana zbog toga što republikanci i demokrate ne mogu da se dogovore. A ako do četvrtka ne dođe do dogovora Sjedinjenim Američkim Državama prijeti bankrot. Narod je sve više bijesan zbog ove političke drame.\n"Treba ih sve otpustiti i zamijeniti", kaže se jedan penzioner ispred praznog Kapitola ili "kuće duhova" kako su ga nazivali pojedini mediji. No, kao što je uplašen ovaj penzioner i mnogi drugi građani strahuju da najvećoj svjetskoj ekonomiji prijeti bankrot.\nSirmoašni - gubitnici političkog pokera\n"Možda smo mi sada kao Grčka", kaže jedan čovjek. "Prije svega je strašan način na koji se vodi zemlja, a drugo - imati ekonomiju u kojoj ništa niej moguće predvidjeti je stravičan put", kazala je Dojče veleu jedna radnica iz zdravstvenog sektora. Ona govori i o mnogim organizacijama koje strahuju zbog miliona siromašnih Ameirkanaca koji će biti gubitnici ovog političkog pokera. "Lijekovi, pomoć u hrani, njega i programi za beskućnike - sve je ugroženo sporom oko budžeta", kaže ona.\nNo, prije svih ugroženi su državni službenici koji su poslati na prinudni odmor zbog toga što od 1. oktobra nema budžeta. Mnogi su ostavljali ključeve, službene mobilne telefone i jednostavno napuštali kancelarije. Jedna 25-godišnja službenica kaže kako to nikada neće zaboraviti.\n"Probudila sam se s osjećajem da više uopšte ne stoji moja dosadašnja predstava o našoj vladi. Uvijek sam je doživljavala kao veliki brod kojim mirno plovimo. Sada sam osjećanja da smo u neprilici", kaže Emili.\nOptimizam ali i strah\nNo, ipak izgleda da Ameriku neće zadesiti katastrofa od koje ne strahuju samo Amerikanci već i čitav svijet. Ovog utorka pregovore nastavaljaju predsjedavajući demokratskom većinom u Kongresu Hari Rajd i njegov protivnički igrač Mič MekKonel. Oni rade na postizanju kompromisnog rješenja. Ako postignu dogovor to bi značilo da su se SAD spasile bankrota u posljednjoj minuti. A najnoviji prijedlog jeste da se produži finansiranje vlade do 15. januara. Limit državnog duga bi trebalo da bude podignut do 7. februara.\nEmili, jedna od onih vladinih službenika koja je poslata na prinudni odmor, kaže da je optimista. Međutim, napominje da je "prepucavanja" oko visine državnog duga brinu "i to ne samo kao državnu službenicu već kao Amerikanku". "Mi smo sljedeća generacija. I mi smo ti koji ćemo na kraju da ispaštamo. I teško mi je to i da zamislim."\nAutori: Antje Pasenhajm / Svetozar Savić\nTagovi SAD, bankrot SAD, budžet\nBudžet u raljama politike 02.02.2019\nPrijedlog federalnog budžeta zapeo je na Domu naroda, koji ni četiri mjeseca nakon općih izbora još uvijek nije formiran. Korisnici budžeta FBiH ovaj mjesec će izgleda ostati bez primanja. Ko je odgovaran?\nPrinudni odmori zbog Trampovog zida 22.12.2018\nStotine hiljada službenika američke administracije ide na prinudni odmor zbog takozvanog šatdauna. Kongres i predsjednik su na ratnoj nozi zbog budžeta u koji bi Tramp da ugura finansiranje graničnog zida ka Meksiku.


Pozivni broj 025 / +8425 / 008425 / 0118425, Vijetnam\nPozivni broj 025 (+8425 / 008425 / 0118425)\nPozivni broj: 025 (+8425)\n025 je pozivni broj telefonskog okruga za Lạng Sơn. Za fiktivni broj telefona 7776069 i pozivni broj grada 025, broj za pozivanje je 025 7776069. A Lạng Sơn se nalazi u Vijetnam.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 7776069, pozivni broj grada 025 (Lạng Sơn) i Državni pozivni broj 0084, broj za pozivanje je 0084 25 7776069. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 025, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +84 (0084) ili pozivni broj grada 025 (Lạng Sơn).\nAko ste van Vijetnam i želite da pozovete osobu u Lạng Sơn, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Vijetnam je +84 (0084), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Lạng Sơn, morate da dodate +84 25 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 7776069, pozivni broj grada 025 (Lạng Sơn) i Državni pozivni broj 0084, broj za pozivanje je 0084 25 7776069.