Pad izvoza agrarnih proizvoda - uvoz porastao - Polisa Osiguranja\nPad izvoza agrarnih proizvoda - uvoz porastao\nHome / Pad izvoza agrarnih proizvoda – uvoz porastao\nPad izvoza agrarnih proizvoda – uvoz porastao\n10 фебруара 2018\nin: Agrar i IPARD\nProšle godine izvoz svih vodećih srpskih poljoprivrednih proizvoda pao je u poređenju sa 2016, pokazuju konačni rezultati Republičkog zavoda za statistiku.\nPad izvoza agrarnih proizvoda je uslovljen je agrarnom politikom ali u širem smislu – ne postoji državna strategija proizvodnje i prodaje u sektoru poljoprivrede.\nIzvoz kukuruza smanjen je za 72 mil USD a zamrznutih malina 15 mil USD. Ni proizvođači šećera neće 2017. pamtiti po dobru, jer im je izvozni bilans bio lošiji 35 mil USD, u odnosu na prethodnu godinu.\nPad izvoza agrarnih proizvoda\nIpak, i pored slutnji da će protekla sušna godina biti pogubna za srpske izvoznike, statistika pokazuje da je izvoz agrarnih i prehrambenih proizvoda u zbiru iznosio – 3,2 mlrd USD, i u odnosu na 2016. bio je manji svega 1%.\nPo objašnjenju analitičara Vojislava Stankovića, krajnji rezultat “izvukao” je rekordan izvoz ranog povrća, u prvoj polovini godini, određenih vrsta voća i prehrambenih proizvoda koje su proizvođači najviše plasirali na tržišta Evropske unije i država u okruženju.\nZa stručnjake je, međutim, alarmantno to što je uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda za godinu dana porastao u proseku 15,4%. Iako srpski agrar i dalje sa svetom trguje u plusu, suficit je u 2017. bio manji od 16%. Podaci su posebno obeshrabrujući za domaće stočarstvo, ali i potrošače, jer je uvoz zamrznutog svinjskog mesa uvećan više od 50%, a jaja i mlečnih proizvoda za trećinu.\nOvo se i moglo naslutiti još sredinom prošle godine, posle pada prelevmana na uvoz svinjetine, mleka i mlečnih proizvoda, na čemu je insistirao Brisel. Od tada se mleko i mlečni proizvodi iz BiH, Slovenije i Hrvatske sve češće mogu videti na policama trgovinskih lanaca, često i po damping cenama, piše Politika.\nNešto više o osiguranju u poljoprivredi možete pročitati OVDE\nizvor: Politika, eKapija\nKilogram jabuke za 4 dinara – katastrofalna cena posledica dobrog roda 22. 03. 2019.\nCena junetine ponovo raste, ide i na 1000 dinara 11. 03. 2019.\nPayPal nudi kurs od 133.08 27. 05. 2020.\n100 EVRA od države – kada i kako 7. 05. 2020.\n063/10-20-160 Đorđe Nikolić\n064/189-10-10 Živan Mandić


Comarch je nov na vlastitom tržištu već 23 godine. Tijekom prošle sezone tvrtka je bila lider u nekim modernim metodama s naglaskom na IT planovima. Ovakav dugi trenutak na tržištu omogućio nam je poboljšanje stilova i međunarodnih slučajeva, ne samo u telekomunikacijama, već iu osiguranju, trgovini, državnoj upravi i srodnim industrijama.\nRazvoj i specijalizirana uslugaU Comarch Optimi je cjenik sastavljen tako da pruža mogućnost imovine iz usluga malim poduzećima i eksternim korporacijama. Tvrtka pruža internetsku obuku kako bi pomogla ljudima da nauče o učinkovitim metodama prijave. Ako je potrebno, tvrtka pruža uslugu pouzdanog stručnjaka, koji će mu pružiti rješenje problema uz zadržavanje privatnosti i poštivanje svih prava zaštite potrošača.\nponudaProizvodi marke Comarch uključuju sav softver potreban za pouzdano funkcioniranje tvrtke ili poduzeća. Ponuđeni antivirusni program, koji se može slobodno mijenjati u smislu bliskih i loših datoteka i okolnih područja, pa je strah od krađe podataka ili curenja relevantnih reklama sada stvar prošlosti! Piće iz najčešćih pakiranja posljednje je namijenjeno poreznim savjetnicima, pomoći će u vođenju računa, računovodstva i poreznih knjiga, a iznad svega će dati slabo upravljanje Računovodstvenim uredom s čistim sučeljem i promjenjivim funkcijama.\nOporavak poznatogAko se izgube važne informacijske informacije, muškarci se nadaju da će se baviti pitanjem sigurnosne kopije datoteka, tj. Oporavkom stručnjaka iz imena Comarch SA, čak i od vrlo oštećene opreme, npr. Zbog dobiti od požara ili poplave.\nComarch Optima je vrlo moderan način servisiranja ureda u vašoj zemlji. Broj redovnih kupaca premašio je 60.000 mladih i srednjih tvrtki širom Poljske!


"Irmina" Barbare Jelin u izdanju Modesti stripovi i Komiko\nSukob ljubavi i rase u nemačkom Trećem rajhu\nZašto je postala osoba koja ne postavlja pitanja, koja skreće pogled, kao jedna od mnogih pasivnih saučesnica iz tog vremena, pitanje je koje je sebi postavila Barbara Jelin, autorka grafičkog romana "Irmina", kada je pronašla među starim stvarima dnevnik i pisma svoje bake.\n27. decembar 2017. 15:30\nVreme o kojem autorka pita i koje razrađuje tokom priče jeste doba uspona i pada Trećeg rajha. Kada se govori o njemu, obično se misli na teror nad nevinim žrtvama, na nepravdu, na Drugi svetski rat, Hitlera i Gebelsa. Međutim, priča inspirisana starim dnevnikom više govori o civilima, običnim ljudima, njihovim uverenjima i razočarenjima. Pokazuje suprotnu stranu od one veličine, moći i raskoši u pričama tvoraca nacističke Nemačke.\nKako ne postoji nešto što nema makar dve strane, priča nas vodi i kroz drugu vrstu terora, prikrivenog, u kraljevskom Londonu. Prikrivenog zbog toga što istoriju pišu pobednici.\nMlada Nemica po imenu Irmina 1934. godine našla se u Londonu kako bi zaradila pare, a zadobila je ljubav crnca Hauarda sa Barbadosa, stipendiste na Univerzitetu u Oksfordu. Svojim mladalačkim zanosom dvoje zaljubljenih uspeli su da prebrode teške osude društva. U Londonu nije lako bilo biti crnac, a pogotovo pripadnica najgoreg naroda na svetu (prema mišljenju Engleza iz stripa) čija je jedina vrlina disciplina.\nTeške istorijske okolnosti primorale su mnoge, pa i Hauarda i Irminu, da se razdvoje. Irmina u Berlinu započinje novi posao u jednom ministarstvu, a ubrzo i sasvim novi život sa novim idealima. Nakon što se udala za mladog arhitektu i pripadnika SS odreda, počinje u potpunosti da menja svoj pogleda na svet i društvo koje ga čini. Uz stalno muževljevo bodrenje i priču o velikom svetlom carstvu, Irmina postaje prava nacistička žena (objašnjenje sledi) duboko uverena u viši cilj više rase. To više nije ona Irmina koja se mladom Hauardu žalila kako za nju u porodici pored braće nije bilo sredstava za školovanje, već neka druga za koju žena treba da bude temelj nove, zdrave nacije. Ta ideja superiorne nemačke rase u Irmini postoji i tokom njenog (za nju) prelepog boravka u Longonu, kada je jednom prilikom uvredila Hauardovu drugačiju boju kože.\nŽene u nacizmu bile su tretirane kao majke, stubovi kuće i nacije. Dobijale su takvu funkciju iz prostog razloga što je nacizam muška ideologija i sve što je od vitalnog značaja za napredak društva i države u rukama je muškaraca. Postojao je još jedan vid afirmacije žene u Rajhu - one su dobijale poslove proteranih Jevreja i Jevrejki i tako vršile dužnost prema naciji.\nKako Treći rajh nije bio zaista onakav kakvim se predstavljao svedoči razočarenje Irminog muža, mladog arhitekte koji se divio novim građevinama i stvaranju velikog carstva. Sav novac ubrzo nakon početka rata sliva se u vojnu mašineriju, rušilačku, ne graditeljsku. Ljudi su bili siromašni, neretko nisu imali osnovne potrepštine. Morali su da gase svetlo da ne troše električnu energiju, štedeli su i kada više nije moglo ništa da se uštedi, a u sve te okolnosti smestila se priča o zaljubljenima Irmini i Hauardu. Nemici i crncu.\nPotresne scene - od morbidnih do ljubavnih, smenjuju se velikom brzinom. U jednoj knjizi autorka je uspela da prikaže i opis ubistva jevrejskog deteta udarcem kundaka puške u glavu i kako Irmina gubi Hauarda mnogo godina kasnije na aerodromu na Barbadosu.\nBarbara Jelin rođena je 1977. godine u Minhenu. Stripovskoj publici je poznata po stripovima "Posetilac" i "Kašnjenje". Njena prva knjiga u Nemačkoj bila je "Otrov" prema scenariju Petra Metera o istorijskom kriminalnom slučaju i učinila ju je poznatom najširoj publici u Nemačkoj.\nGrafički roman "Irmina" izašao je ove godine u saradnji izdavačke kuće Modesti stripovi i Komiko.\nVekovnici i Korto Malteze obeležili stripovsku godinu u Srbiji


Joga terapija: isceljujuća joga za bol u vratu i ramenima\nPočetna · Zdravlje · Joga terapija: isceljujuća joga za bol u vratu i ramenima\nAko Vam je vrat hronično napet i ako imate osećaj da su Vam mišići u gornjim leđima i ramenima često tvrdi kao kamen, niste sami. U našem ubrzanom, stresnom, 24/7 svetu, mnogi od nas osećaju težinu sveta na ramenima. Ako dodamo ovoj emotivnoj tenziji pritisak u držanju od provođenja većine dana sedeći, obično radeći aktivnosti pri kojima nam se telo uvija napred – kao što je rad za kompjuterom, vožnja i čitanje – i sve to previše često, rezultat svega toga je bol u vratu.\nTu nije kraj problemu. Mnogi ljudi ne shvataju da je hroničan bol u vratu povezan sa skupom povezanih poremećaja, uključujući glavobolju; nelagodu u vilici; i bol u gornjim leđima, ramenima i rukama. Pored toga, oklembešen položaj koji može dovesti do bola u vratu može pritisnuti unutrašnje organe, što doprinosi respiratornim, digestivnim problemima i problemima sa cirkulacijom.\nModerna medicina većini ljudi koji se bore sa bolom u vratu i povezanim poremećajima nudi samo lekove protiv bolova koji otklanjaju simptome ali ne i uzrok problema. Zapravo, prema izveštaju iz 2008 koji je objavljen u časopisu „Spine“, popularan tretman koji se zove okovratnik ne pomaže mnogo bolu u vratu. Suprotno tome, novonastali dokaz predlaže da joga može smanjiti bol u vratu i povezane tegobe.\nKako joga može pomoći fizički, psihički i energetski\nJoga može ponuditi moćno olakšanje…delom jer utiče na problem na nekoliko nivoa. Fizički, joga poze pomažu da se istegnu zgrčeni mišići i da se ojačaju oni koji su slabi, tako što se radi na fleksibilnosti, stabilnosti i lakoći pokreta.\nJoga nas takođe uči ispravnom držanju, što pomaže da naučite kako da sedite i stojite sa dobrim stavom, otpuštajući napor sa vrata i ramena.\nFiziološki, joga je moćan način da se otpusti stres i uči Vas kako da se opustite i spojite sa unutrašnjim osećajem mira. Vežbe joge mogu Vam doneti svesnost o navikama vezanim za stres, kao što je stezanje vilice, grčenje ramena i škripanje zubima-pomaže Vam da naučite da odbacite ove bolne navike.\nEnergetski, joga pomaže da se pojača vitalna energija i da se obnovi Vaš ceo sistem. Pristup joge balansiranjem može Vam pomoći da naučite kako da izbegnete trošenje energije na nepotrebne načine da biste prestali da je rasipate i koristite je samo onoliko koliko Vam je potrebno.\nJoga je idealna, ali ne zamenjuje medicinsku negu\nDok joga može biti idealan tretman za većinu ljudi sa bolom u vratu, određeni simptomi sa „crvenom zastavom“ mogu biti znaci ozbiljnijeg stanja koji zahtevaju medicinsku negu. Proverite sa fizijatrom da li imate neki od sledećih simptoma: utrnulost, peckanje ili slabost u ruci ili šaci, bol uzrokovan povredom, nezgodom ili udarcem, nadute žlezde ili izbočinu na vratu, poteškoće u gutanju ili disanju. Konsultujte se sa lekarom, takođe, ako imate stanje koje Vas može učiniti podložnijim povredama vrata, kao što je operacija vrata, istorija raka u porodici, inflamatorni artritis ili gubitak kostiju zbog osteoporoze ili tretmana kortikosteroidima.\nBiranje časa joge kada imate bol u vratu\nLjudi koji imaju bol u vratu treba da izaberu čas joge i učitelja joge pažljivo-pošto se časovi joge razlikuju po intenzitetu i stilu i učitelji joge se razlikuju po svom podučavanju i iskustvu. Generalno, časovi koji se zovu „blagi“ ili „terapeutski“ i oni koji su u ponudi u bolničkim wellness centrima, mogu biti najbolji izbor za ljude koji se suočavaju sa zdravstvenim problemom kao što je bol u vratu. Dok joga ne može svima biti potpuni lek za bol u vratu, možete pomoći sebi tako što ćete prebaciti svoje vežbe joge sa prostirke u svakodnevni život. To znači da obraćate pažnju šta Vam se dešava fizički, energetski, mentalno i emotivno kroz dan.\nTrudite se da:\nSedite, stojite i krećete se sa dobrim stavom.\nIzbegavate da dugo budete u jednoj pozi; ustanite i protegnite se, prošetajte, dišite.\nUbacite kratke „mikro vežbe“ joge u Vaš dan. Na primer, radite neke jednostavne položaje za Vašim stolom (kao što je sleganje ramenima i istezanje unazad u sedećem položaju) ili kada stojite u redu (poza „planina“, blago uvijanje).\nRedovno unosite svesnost u Vaš vrat i ramena; možda da namestite alarm da zvoni na svakih sat vremena i primetite da li nosite napetost u ovom delu (uključujući i Vaša usta, lice, ruke i gornja leđa). Ako jeste tako, duboko udahnite i opustite Vaše mišiće.\nAko imate hroničan bol, razmislite o tome da radite sa joga terapeutom koji može napraviti individualan čas joge za bol u vratu i ramenima koji će odgovarati Vašim potrebama, fitnes nivou i ciljevima. Sajt internacionalne Asocijacije joga terapije može biti dobar početak za traženje joga terapeuta u Vašem okruženju.\nNatalija Popović za JP\nUljni serum za lice za suvu i zrelu kožu 300 RSD–500 RSD


Nezaposlenost među mladima u regiji najveća u BiH - Portal 072info\nNezaposlenost među mladima u regiji najveća u BiH\n24. Oktobra 2015. Vrijeme objave: 22:02 sati\nNajnoviji statistički podaci pokazuju da je svaka druga osoba na Balkanu uzrasta od 18 do 24 godine nezaposlena.\nPosljednji statistički podaci za 2015. godinu pokazuju kako je nezaposlenost među mladima u regiji najveća u Bosni i Hercegovini i iznosi 57,9 posto.\nSituacija nije bolja ni u drugim zemljama regiona gdje u prosjeku svaka druga mlada osoba nema zaposlenje.\nKada je riječ o ostalim zemljama regiona, Makedonija se nalazi odmah iza BiH, a stopa nezaposlenosti mladih u toj zemlji trenutno iznosi oko 53 posto.\nPodaci Eurostata pokazuju da Hrvatska, također, spada među zemlje Evropske unije s najvišom stopom nezaposlenosti mladih osoba. Stopa nezaposlenosti mladih u Hrvatskoj iznosi 43,1 posto.\nTakođer, svaka druga osoba u Crnoj Gori uzrasta od 18 do 24 godine je nezaposlena a posebno zabrinjava podatak o naglom porastu broja nezaposlenih visokoškolaca. U Crnoj Gori je stopa nezaposlenosti mladih 45,3 posto.\nPrema posljednjim podacima objavljenim u oktoboru ove godine, stopa nezaposlenosti mladih osoba u Srbiji iznosi 43 posto.\nPrema nezvaničnim podacima, stopa nezapolenosti mladih u Albaniji se kreće oko 24 posto.\n– U Njemačkoj svaka 12 mlada osoba bez posla –\nS druge strane, na evropskom niovu stopa nezaposlenosto mladih je 22,3 posto. U Evropskoj uniji stopa nezaposlenosti osoba do 25 godina iznosi 21,9 posto, a najveća je u Grčkoj gdje iznosi 51,8 posto i Španiji sa 48,6 posto. Prema podacima, Njemačka ima najnižu stopu nezaposlenosti mladih, i to 7,8 posto, a slijedi Austrija sa 9,3 posto.\nFacebook popravio aplikaciju koja je crpila bateriju


Hotel za Hafnarfjordur (Исланд) : 177 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Hafnarfjordur Poređati prema :\nHotel Viking Hotel sa 3 zvezdice\nFjorukrain - Viking Village, Strandgata 55, Hafnarfjordur -\nOvaj hoteli je najbliži: Hafnarfjordur Sa kapacitetom od 42 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Double-Twin Superior), Hotel Viking nudi cene koje se kreću od 2 675 dinar - Srbija .Na 5 minuta hodom udaljenosti od centra...Još informacija\nViking Hotel Hotel sa 1 zvezdice\nViking Hotel je u blizini Hafnarfjordur U hotelu Viking Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije jedna zvezdica za grad Hafnarfjordur: n.a.. Stil ovog hotela je Porodičan.Pozicija ovog hotela je jugozapad za grad Haf...Još informacija\nCANAL HOTEL Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela CANAL HOTEL je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 8 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Baejarhraun 4 sa pozicijom jugozapad za grad Hafnarfjord...Još informacija\nHotel Hafnarfjordur Hotel sa 3 zvezdice\nReykjavikurvegur 72 -\nPozicija ovog hotela je sever za grad Hafnarfjordur, a nalazi se u ulici Reykjavikurvegur 72, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Sa kapacitetom od 71 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do ...Još informacija\nIcelandair Herad Hotel sa 3 zvezdice\nMidvangur 5-7, Egilsstadir -\nStil hotela Icelandair Herad je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Televizija. Pozicija ovog hotela je jug za grad Reykjavik, a nalazi se u ulici Midvan...Još informacija\nHotel Smári Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Reykjavik, a nalazi se u ulici Hlidasmari 13, na samo 9 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Reykjavik. ...Još informacija\nBB 44 Guest House Hotel sa 2 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Reykjavik. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Bo...Još informacija\nHotel Merlin Hotel sa 2 zvezdice\nHamraborg 7 -\nU hotelu Hotel Merlin pronaći ćete sve usluge, a posebno: Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povoljan.Na 10 minuta kolima udaljenosti od centra grada...Još informacija\nEdda Skogar Hotel sa 3 zvezdice\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Kopavogsbar, a nalazi se u ulici 861 Hvolsvollur, na samo 13 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Edda Skogar je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao št...Još informacija\nReykjavik Peace Center Guesthouse Hotel sa 0 zvezdice\nVogasel 1 -\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Reykjavik, a nalazi se u ulici Vogasel 1, na samo 15 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Reykjavik Peace Center Guesthouse je Povoljan, a pruža pun komf...Još informacija\nSudurhlid 35D -\nU hotelu The Capital-Inn pronaći ćete sve usluge, a posebno: Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Perionica, Besplatan parking, Samo za nepušače. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Povolja...Još informacija\nIcelandair Hotel Reykjavik Natura Hotel sa 4 zvezdice\nNauthólsvegur 52 -\nHotel ima 220 soba/e/u, i to od soba tipa Standard Room do soba tipa Deluxe Room-room only. Cene najjeftinijih soba u hotelu Icelandair Hotel Reykjavik Natura kreću se od 4 778 dinar - Srbija . U hote...Još informacija\nLoftleidir Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Reykjavik je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija.Pozicija ovog ...Još informacija\nIcelandair Nordica Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nSudurlandsbraut 2 -\nU hotelu Icelandair Nordica Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Teniski teren, Poslovni centar. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Luksuzan.Na 9 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hote...Još informacija\nHotel Vik Hotel sa 3 zvezdice\nSidumuli 19 -\nHotel Vik ima 56 soba/e/u. Cene se kreću od 6 931 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Twin Standard Room do soba tipa Room.Na 9 minuta kolim...Još informacija\nBlaklukka Guesthouse Hotel sa 0 zvezdice\nHvammsgerdi 12 -\nStil hotela Blaklukka Guesthouse je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Reykjavik, a nalazi se u ulici Hvammsgerdi 12, na samo 9 minuta kolima...Još informacija\nGuesthouse Tunguvegur Hotel sa 0 zvezdice\nTunguvegur 23 -\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Tunguvegur 23 sa pozicijom istok za grad Reykjavik, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko da...Još informacija\nCity Guesthouse Hotel sa 0 zvezdice\nHvassaleiti 35 -\nStil hotela City Guesthouse je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Reykjavik, a nalazi se u ulici Hvassaleiti 35, na samo 8 minuta kolima od c...Još informacija\nBlue Arctic Hotel Sudurgata Hotel sa 2 zvezdice\nSudurgata 121 -\nNa 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Sudurgata 121, a pozicija mu je jugozapad za grad Reykjavik. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu...Još informacija\nALBA Guesthouse Hotel sa 0 zvezdice\nEskihlid 3 -\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Eskihlid 3, a pozicija mu je jugoistok za grad Reykjavik. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hotela...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Hafnarfjordur (Исланд) : 177 pronađenih hotela


Tinejdžerski mozak: Kako da bolje razumijete svog tinejdžera? | roditelji.me\nTinejdžerski mozak: Kako da bolje razumijete svog tinejdžera?\n08/09/2014 08:42 | by Administrator | No Comments\nKada uđe u pubertet, dijete se toliko promijeni da se roditelji žale da ne mogu da ga prepoznaju niti sa njim uspostave komunikaciju. Postaje kenjkavo, pospano, buni se i za najmanju sitnicu. Neki tinejdžeri posatju emocionalno nestabilni, neki pomjeraju granice u porodičnom sistemu toliko da počinju da eksperimentišu i sa rizičnim ponašanjima i ugrožavaju sebe.\nSvi koji rade sa mladima svakodnevno pokušavaju da razriješe i razumiju enigmu tinejdžerskog ponašanja, koje često ne utiče samo na njih već i na porodice i društvo u cjelini. Stoga je važno zapitati se šta uzrokuje ‘’rizična’’ i često neobjašnjiva ponašanja tinejdžera kao i kako se ova ponašanja mogu izbeći i modifikovati.\nNaučnici su dugo smatrali da se razvoj mozga završava na ranom uzrastu, odnosno da je već završen u adolascenciji. Međutim, novija istraživanja uključujući i ispitivanja magnetnom rezonancom pokazuju suprotno: frontalni djelovi mozga nastavljaju da se razvijaju do ranih dvadesetih godina, a upravo oni koji su zaduženi za rasuđivanje i rješavanje problema razvijaju se posljednji. Studija uz pomoć MRI koja je trajala deset godina, bavila se istraživanjem normalnog razvoja mozga djece uzrasta od 4 do 21 godinu, i pokazala da se centri ‘’višeg reda’’ u mozgu kao što je prefrontalni korteks ne razvijaju u potpunosti do mladog odraslog doba.\nU mirnim situacijama, tinejdžeri mogu da rezonuju i rasuđuju gotovo podjednako dobro kao odrasli, ali stres može da izazove tzv. ‘’usijanu kogniciju’’ (termin koji je skovao Ron Dahl, pedijatar i dječji psihijatar).Frontalni režnjevi mozga ‘’koče’’ želju za uzbuđenjima i preuzimanjem rizika, ali kod tinejdžera oni nisu u potpunosti razvijeni. Ovo otkriće je iznenađujuće, jer je na uzrastu od šest godina mozak već dostigao 95 procenata veličine odraslog mozga, ali siva masa, – ‘’misleći’’ dio mozga, nastavlja da se zgušnjava tokom detinjstva kako se između moždanih ćelija uspostavlja sve više veza, kao drvo kome rastu dodatne grane i korjenje.\nZašto je za roditelje i porodične terapeute važno ovo otkriće iz oblasti neurologije? Jay Giedd, koji je dječji i adolescentni psihijatar, navodi da je jedan od ciljeva da učitelji i nastavnici iskoriste što bolje ovaj period razvoja kod svojih učenika.\nNezrelost mozga može da objasni i činjenicu da su tinejdžeri pod četiri puta većim rizikom da imaju udes (u Sjedinjenim Američkim Državama, u većini država, vozačka dozvola se dobija već sa šesnaest godina), i pod tri putq većim rizikom da poginu.\nTakođe, ova studija može pomoći da se razriješe porodični konflikti. Tinejdžeri imaju dosta sposobnosti za učenje, ali djelovi mozga zaduženi za emocije i donošenje odluka još uvijek su u izgradnji, tako da su pod rizikom od rizičnih ponašanja, kao što je zloupotreba alkohola i brza vožnja. Jay Giedd navodi da on, kada radi sa tinejdžerima, ima praksu da im pokaže krive razvoja mozga, njihove ‘’peaks’’ u pubertetu, i objašnjava im da takvo eksperimenisanje nema uticaja na njihov mozak samo jedne noći ili vikenda, već utiče na cjelokupan razvoj. Možda kod nekih tinejdžera ova psihoedukacija može služiti kao prevencija rizičnog ponašanja.\nJedno istraživanje je pokazalo da su tinejdžeri uglavnom imuni na prijetnje kaznama ali hipersenzitivni na mogućnost velikih dobitaka od kockanja, što dovodi u pitanje efikasnost kazni kada su u pitanju tinejdžeri s problematičnim ponašanjem. Takođe je dokazano da postoje neurohemijske razlike između tinejdžerskog i odraslog mozga u smislu straha od realno opasnih situacija što može objasniti složena ponašanja koja tinejdžeri pokazuju.\nNeurobiološke osobenosti pružaju osnovu za neka od ovih ponašanja. Stres, hormonalne promene, psihosocijalno okruženje kao i pritisak vršnjaka takođe doprinose uključivanju u rizična i konfliktna ponašanja. Važno je da roditelji, nastavnici, ali i sami tinejdžeri, ovo razumiju. Posao stručnjaka za mentalno zdravlje je da psihoedukuju o ovim osobenostima jer znanje o njima olakašava nesporazume i prolazak kroz ovu fazu porodičnog razvoja, koja je bremenita izazovima ali i mogućnostima.


Osobna SWOT analiza - Osobne Vještine\nSWOT analiza je ispitivanje vaše (ili situacije vaše organizacije) promatranjem snaga, slabosti, prilika i prijetnji. Tvrtke ga već dugi niz godina koriste kao alat za strateško planiranje jer vam pomaže pružiti sveobuhvatan pogled na organizaciju.\nSWOT analize su, međutim, podjednako korisne na osobnoj razini kao način identificiranja područja za razvoj i kao dio rasprava o karijeri. Njegov jednostavan format i struktura koja se lako primjenjuje znače da se vrlo lako može koristiti bez podrške.\nKratki sažetak SWOT analize\nSWOT analiza je način gledanja na vašu situaciju utvrđivanjem:\nSnage , ili ona područja u kojima imate prednost nad drugima, ili neke jedinstvene resurse za iskorištavanje;\nSlabosti , ili područja u kojima ste vi ili vaša organizacija možda slabiji od drugih i možda otkrijete da drugi mogu učiniti bolje od vas;\nPrilike , ili mogućnosti koje možete iskoristiti da vam pomognu u postizanju vaših ciljeva i ambicija; i\nPrijetnje ili stvari koje mogu spriječiti vas ili vašu organizaciju u ostvarivanju dobiti ili postizanju vaših ciljeva.\nViše je o postupku na našoj stranici na SWOT analiza .\nOsobna SWOT analiza vrlo je slična analizi za posao, osim što se usredotočujete na sebe i svoje ciljeve.\nNaša stranica na SWOT analiza objašnjava da je jedna od prednosti SWOT analize u tome što je okvir vrlo fleksibilan. Stoga ga možete koristiti u najrazličitijim okolnostima.\nMeđutim, osobna SWOT analiza može biti korisnija ako se usredotočite na određeni cilj ili problem koji želite riješiti . To je zato što svi imamo niz vrlo raznolikih ciljeva. Vještine i atributi koji nam mogu pomoći u postizanju jednog cilja mogu u drugom kontekstu biti nebitni ili čak slabost. Prijetnja u jednom kontekstu može biti nevažna u drugom.\n1. Utvrdite cilj koji želite postići\nVažno je biti što konkretniji. Jasno vam odredite vrijeme, odnosno kada želite postići svoj cilj, kao i kako ćete znati da ste ga postigli (vaši kriteriji uspjeha).\nAko još niste utvrdili nijedan cilj, možda će vam biti korisno pročitati našu stranicu Postavljanje osobnih ciljeva .\nRazmišljajući konkretno o tom cilju:\n2. Prepoznajte osobne snage koje će vam pomoći da to postignete i slabosti koje bi vas mogle spriječiti.\nČesto je korisno razmotriti znanje, vještine, iskustvo, resurse i podršku koji su vam na raspolaganju. Ako ove naslove navedete odvojeno, sjetit ćete se da ih sve razmotrite.\nTa su područja općenito unutarnja , odnosno odnose se na vas osobno te na resurse i vještine koje su vam dostupne. To su, dakle, stvari koje su općenito pod vašom kontrolom.\nVRHUNSKI SAVJET! Započnite svoju samoanalizu\nAko vam je ovaj postupak težak, možda ćete htjeti uzeti našu samoprocjenu međuljudskih vještina kako biste dobili ideju o svojim prednostima i nedostacima. Ovo može biti korisno polazište za daljnje razmišljanje.\n3. Utvrdite sve osobne prilike koje bi vam mogle omogućiti postizanje cilja, a također koje ćete moći iskoristiti kada ga postignete\nPrilike su općenito vanjski , koji se odnosi na okoliš i one oko vas, a ne na vas same. Uključuju stvari poput:\nPromocije i financijski poticaji; i\nDogađaji koji će se vjerojatno dogoditi na poslu ili vani, kao što je netko koji odlazi na rodiljni dopust ili na odmor, što bi moglo značiti da imate priliku učiniti nešto novo.\nU identificiranju prilika koje bi se mogle otvoriti kao rezultat postizanja vašeg cilja, uzmite u obzir i kratkoročne i dugoročne koristi.\n4. Utvrdite sve prijetnje\nOvi su vanjski stvari i događaji koji vas brinu ili koji bi se mogli dogoditi i spriječiti vas da postignete svoje ciljeve ili iskoristite prednosti.\n5. Pregledajte i odredite prioritete\nNapokon, kao i uvijek kod razvojnih aktivnosti, i svega što izgleda strateško razmišljanje , dobra je ideja pregledajte svoju analizu . Zapitaj se:\nJesam li to prepoznatljivo ja?\nPostoji li nešto što sam zaboravio?\nKoja su područja najvažnija u svakoj od četiri kategorije u analizi?\nPokušajte istaknuti jednu ili najviše dvije stvari iz svake od snaga, slabosti, prilika i prijetnji za koje mislite da će biti najvažnije u postizanju (ili sprečavanju postizanja) vašeg cilja. Ta područja bit će vam prioriteti za djelovanje.\nKorištenje osobne SWOT analize\nNaša stranica Učenje od mentorstva sugerira da je osobna SWOT analiza koristan alat za utvrđivanje onoga što želite dobiti od mentorstva. Međutim, mnogo je šire primjenjiv i pomoću njega možete analizirati bilo koju situaciju osobnog razvoja ili učenja.\nProlazak kroz ovaj postupak za određeni cilj i / ili problem s kojim se suočavate omogućuje vam prepoznavanje područja koja vas stvarno muče i gdje vam je najviše potrebno usmjeriti pažnju.\nPostupak možete koristiti za svaki cilj, ali možda će vam biti korisnije koristiti ga samo ako vam je problem posebno izazovan. To je, zapravo, način da naručite svoje razmišljanje i pomognete vam da problem sagledate na malo drugačiji način.\nOsobna SWOT analiza može se napraviti samostalno.\nMeđutim, vrijedi imati na umu da je SWOT analiza tvrtke jača ako se temelji na dokazima izvan organizacije, poput neovisnog istraživanja tržišta ili stavova kupaca.\nNa isti način, osobna SWOT analiza vjerojatno će biti snažnija ako se oslanjate na stavove drugih.\nAko ste, na primjer, dio grupe koja uči na poslu ili na fakultetu ili sveučilištu, možete se složiti da redom prolazite kroz postupak. Možete čak prikupiti dokaze od međusobnih kolega kao potporu analizi.\nAko to radite sami, možda ćete htjeti pitati prijatelje i kolege o njihovim pogledima na vaše snage i slabosti ili ih zamoliti da komentiraju vaš prvi nacrt analize i predlože dodatke.\nKao i svaki postupak osobnog razvoja, SWOT analiza nije nešto što želite raditi svaki dan. Ali ako utvrdite da je određeni problem vrlo nerazrješiv ili se zaista borite da biste znali odakle započeti s ciljem, to bi mogao biti koristan način uređivanja vašeg razmišljanja i davanja drugačije perspektive problema.\nimenovati dva svojstva pravilnog mnogougla\nkoji je standardni sustav mjerenja\nkako se naziva sedmostrani oblik\nkoju vrstu grafa koristiti\nkada slušate predavanje na nastavi, najvjerojatnije slušate


OTKRIVENA CENA STARLINK SATELITSKOG INTERNETA: Papreno skup, brzina i latencija nisu za pohvalu, evo i gde je već stigao | Tech | Uređaji\nOTKRIVENA CENA STARLINK SATELITSKOG INTERNETA: Papreno skup, brzina i latencija nisu za pohvalu, evo i gde je već stigao | Smartlife RS\nOTKRIVENA CENA STARLINK SATELITSKOG INTERNETA: Papreno skup, brzina i latencija nisu za pohvalu, evo i gde je već stigao 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.02.2021. / 12:46\nStarlink satelitski internet dobio prve prave ocene, otkrivene cene, ali i brzine i druge pojedinosti.\nPlan da nam planetu “obloži” pomoću 12 i više hiljada Starlink internet satelita, SpaceX je počeo da sprovodi u proleće 2019. godine, kad je prvih 60 satelita na Falcon 9 raketi krenulo put niže Zemljine orbite.\nDo sada je taj broj prešao hiljadu satelita, ša se kompanija odvažila da američkom regulatornom telu tj. FCC-u priloži molbu za dobijanje sertifikata, čime bi postala i zvanično novi globalni, a pre svega američki telekomunikacioni provajder.\nZvanična odluka, očekuje se 7. jula.\nOkosnica ovog dokumenta su rezultati, koje je Starlink internet pokazao na terenu. Naime, u oktobru prošle godine, započeta je BETA faza testiranja, koja je nazvana Better Than Nothing BETA (Bolje išta nego ništa u slobodnom prevodu, kako Mask voli tu nomenklaturu lažne skromnosti).\nNjena dostupnost bila je ograničena na pojedine delove SAD-a, Kanade i Velike Britanije. Na osnovu uzorka od 10.000 korisnika, koliko ih se trenutno služi Starlink internetom, mreža čini upravo ono što se reklamiralo. Brzine protoka kreću se od 50 do 150 megabita po sekundi, sa latencijom od 20 do 40 milisekundi, što nije loše, ali svakako nije ni spektakularno, što mnogi očekuju kad se kaže SATELITSKI (MASKOV) INTERNET.\nOčekuje se da ove brojke sa porastom broja satelita, budu još bolje. Teško da je iko poverovao da je pod “dostupan internet bilo gde na svetu” dobri Mask ciljao i na “pristupačan”, naravno, ali ako kojim slučajem ima takvih, mesečna pretplata iznosi 99 dolara i to nakon što se izdvoji inicijalnih 499 dolara za neophodnu opremu.\nIzvor: Youtube/Screenshot/Wall Street Journal\nGodišnje, puna cena je 1.687 dolara, odnosno oko 163.550 dinara. Da, nije jeftino, ali istina je da ćemo se načekati da Starlink stigne i do nas, a verovatno jednom hoće, pa postoji šansa da će tada biti i brži i jeftiniji.\nStarlink novih 60 satelita za internet iz svemira video (MobIT)\nilon mask sateliti


Vlast u BiH žestoko kritizirana zbog nedostatka cjepiva: "Je li vas sram?" - Index.hr\n"Je li vas sram biti na čelu Vijeća ministara koje je, zajedno s ostalim odgovornima, natjeralo ljude da voze i tisuću kilometara da bi povećali šansu za život bližnjih cijepeći se u susjedstvu umjesto da to pravo imaju u svojoj zemlji", pitao je Tegeltiju na sjednici Zastupničkog doma parlamenta BiH zastupnik Saša Magazinović (SDP BiH).\nZa vikend na tisuće bh. državljana išlo na cijepljenje u Srbiju\nProteklog vikenda na tisuće državljana BiH pohrlilo je u Srbiju kako bi se tamo cijepili protiv koronavirusa. Na to su se odlučili kada je postalo jasno da nema nikakvih naznaka kada bi u BiH moglo početi masovnije procjepljivanje, jer nabavka cjepiva posredstvom mehanizma COVAX kasni, a vlasti ne uspijevaju uspostaviti izravan kontakt s proizvođačima kako bi taj problem premostili.\nBiH je do sada dobila tek nešto manje od 50 tisuća doza cjepiva AstraZenece i Pfizera, dok je Republika Srpska za sebe nabavila dodatnih 40 tisuća doza Sputnika V, no sve je to malo u odnosu na stvarne potrebe.\nTegeltija je na zastupničke kritike odgovorio kako je on učinio sve što je bila njegova zakonska obveza, a krivnju za sve je prebacio na farmaceutske tvrtke koje nisu poštovale utvrđene rokove isporuke. "Što se tiče mene i odgovornosti koja se pokušava pripisati meni i mojoj stranki, to ne stoji", kazao je Tegeltija koji je član Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) na čijem je čelu Milorad Dodik.\nNa meti kritika i entitetski ministar zdravstva\nMandić je odgovorio da se primajući to cjepivo "nije osjećao lagodno" ali je, slično Tegeltiji, odbacio osobnu odgovornost za sadašnje stanje u BiH pa tako i za nedostatak cjepiva. Kazao je kako je problem u dobavljačima, a neki od njih uopće ne žele razgovarati s Federacijom BiH.\n"Nama je tvrtka Pfizer jasno rekla da žele razgovarati samo s državom", kazao je Mandić aludirajući na činjenicu da je pitanje zdravlja u BiH prepušteno entitetima. Za činjenicu da je RS barem posegnula za ruskim cjepivom imao je komentar kako u tom entitetu imaju veleprometnika koji je za to bio registriran pa im je bilo lakše.\nZastupnik Damir Mašić (SDP BiH) predbacio mu je da je suodgovoran prije svega zbog činjenice da se BiH posljednja u Europi uključila u dodatne pregovore o nabavci cjepiva, a da se o tome, kao ni o ishodu tih razgovora, zapravo ništa ne zna. O svemu se, dodao je, doznaje preko portala.


Mljekari iz BiH najavljuju blokadu carinskih terminala | Ja TRGOVAC\nVijesti Zemlja Mljekari iz BiH najavljuju blokadu carinskih terminala\nProizvođači mlijeka i mliječnih proizvoda iz BiH najavili su blokadu carinskih terminala u slučaju da se uskoro ne riješi spor oko izvoza u Hrvatsku i zemlje EU nakon 1. srpnja budući da vlasti BiH nisu ispunile uvjete za izvoz ovih proizvoda u EU, objavio je u četvrtak “Glas Srpske” iz Banje Luke.\nDirektor Ureda za veterinarstvo BiH Ljubomir Kalaba potvrdio je da se u Hrvatskoj neće moći izvoziti mlijeko i mliječni proizvodi od 1. srpnja jer BiH nije uspostavila puni sustav nadzora proizvodnje mlijeka.\n“Mi nismo na europskim popisima, tako da naši proizvođači neće moći izvoziti dok ne budemo na tim popisima i na tome radimo. Nezahvalno je prognozirati kada bi ovo pitanje moglo biti riješeno, jer zavisi i od toga kada će europska inspekcija doći ovdje”, rekao je Kalaba za “Glas Srpske”.\nObjasnio je da je Europska komisija dopustila da se proizvodi iz BiH koji se izvezu do 1. srpnja u Hrvatsku mogu prodavati do 1. srpnja iduće godine.\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednika i mljekara Republike Srpske Vladimir Usorac izjavio je da će blokirati carinske terminale ukoliko se u roku od 30 dana ne bude riješio ovaj problem te se ugrozi proizvodnja mlijeka u BiH.\n“Onog trenutka kada u skladištima bude ostao višak mlijeka mi ćemo zatvoriti terminale i to su im najavili i proizvođači iz Republike Srpske i iz Federacije BiH”, naglasio je Usorac.\nPotpredsjednik Vanjskotrgovinske komore BiH Bruno Bojić istaknuo je da problemi s Hrvatskom mogu donijeti gubitak, ali i dobit za domaće proizvođače.\n“Ako u nekom dužem razdoblju ne budemo mogli izvoziti te proizvode u Hrvatsku izgubit ćemo 200 milijuna maraka (oko 100 milijuna eura). S druge strane, tu se otvara i prigoda za naše proizvođače na domaćem tržištu s obzirom na to da će proizvodi iz Hrvatske sigurno poskupjeti za 20 posto”, rekao je Bojić.\nVijeće ministara BiH usvojio je u srijedu informaciju Uprave za europske integracije (DEI) o tijeku pregovora radi zaključivanja protokola uz Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima između EU i BiH, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske u EU od 1. srpnja čime prestaje primjena CEFTA sporazuma prema Hrvatskoj. (H)\nPrethodni članakNestlé planira zaposliti više od 20.000 mladih u Europi\nSljedeći članakHrenovke: Obrok za doručak, ručak ili večeru


U Srbiji se lece od zavisnosti od interneta | Tech | Uređaji\nU Srbiji se leče zavisnici od neta, igara, YouTuba | Smartlife RS\nU Srbiji se leče zavisnici od neta, igara, YouTuba 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n21.11.2014. / 13:36\nU Srbiji se zavisnici od onlajn tehnologija uglavom odvikavaju od video igara i društvenih mreža.\nU Srbiji se trenutno dvadesetak osoba leči od zavisnosti od interneta, imaju između 15 do 25 godina i zavisni su od kompjuterskih igara, izjavio je direktor Defektološkog savetovališta "Entera" u Beogradu Milan Radovanović.\n"Sada imamo između 15 i 20 ljudi koji su u nekom obliku lečenja zavisnosti od interneta, a primimo i četiri do pet poziva dnevno, što je manje u odnosu na prethodne godine", kazao je Radovanović za agenciju Beta.\nDirektor je istakao su video igre najčešći oblik zavisnosti, ali da je zastupljena i zavisnost od društvenih mreža, seksualnih sadržaja, kao i takozvani "jutjuberi" sa zavisnošću od klipova na YouTubu.\nZavisni i od smartfona!\nOdvikavanje od interneta traje tri godine!\nKako je objasnio, zavisnici su uglavnom đaci sa odličnim uspehom u školi. "Postoje tri načina korišćenja interneta - korisno, problematično i patološki. Problematično je kada ne može da se kontroliše želja za internetom, a ukoliko se takav obrazac ponašanja nastavi, onda je to patološka zavisnost", naveo je psihološki savetnik.\nRadovanović je kao ključnu preporuku roditeljima istakao da dopuste detetu da samo jednu trećinu slobodnog vremena provede koristeći internet i dodao da je sve više od toga zavisnost. "Treba voditi računa da je sadržaj na kompjuteru prilagođen godinama deteta, a potrebno je istaći i da Facebook ne treba da koriste deca mlađa od 13 godina", rekao je direktor Savetovališta.\nUkoliko se već sumnja da je razvijena zavisnost, kontraproduktivna je potpuna zabrana interneta, kao i oduzimanje kompjutera. "To može izazvati da dete pobegne od kuće. Treba potražiti pomoć i pristupiti psihološkom savetovanju, a u određenim slučajevima ukoliko je zavisnost prevelika, uključuju se i psihijatar i lekar", dodao je on.\nRadovanović je ocenio i da "koliko je važno da deca znaju o bezbednosti u saobraćaju, toliko je važno i znanje o bezbednosti na internetu". Defektološko savetovalište "Entera" osnovano je 2006. godine u Beogradu.\nPratite nas i na Facebooku, ali umereno...\nzavisnost internet Srbija


Ipak bilo propusta u obezbeđenju Legije\nMinistarstvo pravde Srbije saopštilo je da je bilo propusta u obezbeđenju Milorada Ulemeka Legije, osuđenog na 40 godina zatvora, zbog ubistava Zorana Đinđića i Ivana Stambolića, i pokušaja ubistva Vuka Draškovića, i navelo da će ispitati sve navode u vezi sa planiranjem njegovog bekstva. U Centralnom zatvoru, u kome se Ulemek nalazi već skoro pet godina, danas je otvorena prva sudnica u kojoj će se, od marta, procesuirati najteža krivična dela i predmeti visokog bezbednosnog rizika.\nNi posle dve nedelje, otkako je u ćeliji Milorada Ulemeka Legije, prilikom vanredne kontrole, pronađen plastični pištolj, nije poznato ko je i na koji način najpoznatijem zatvoreniku u Srbiji doturio ovaj predmet. U Ministarstvu pravde priznaju da je bilo propusta u obezbeđenju, ali ne saopštavaju detalje o tome, niti o eventualnoj odgovornosti. Ministarka Snežana Malović:\n"Jeste bilo propusta u obezbeđenju, delujemo u pravcu otkrivanja i rasvetljavanja svega onoga što se desilo i na tome aktivno radimo sa Ministarstvom unutrašnjih poslova. Već sam rekla da je Ministarstvo pravde bilo u aktivnoj komunikaciji sa biroom za koordinaciju Saveta za nacionalnu bezbednost, kao operativnim telom koje sačinjavaju predstavnici svih bezbednosnih službi. Duboko sam uverena da ćemo narednih dana imati određene činjenice koje ćemo moći da saopštimo javnosti."\nKako se spekuliše u javnosti, u Ulemekovom bekstvu trebalo je da učestvuje i jedan kombi, koji ga je, navodno, čekao na putu iz zatvora do Vojno-medicinske akademije, pošto se prethodno požalio da mu je pozlilo. Policija je sprečila ovu ideju. Ministar Ivica Dačić:\n"Kada je Ministarstvo unutrašnjih poslova dobila taj predlog, ili zahtev, da se omogući prebacivanje na Vojno-medicinsku akademiju, mi smo sugerisali da se to ne radi. Policija je stavila do znanja da smatra da to ne bi bilo dobro i da bi to bio bezbednosni rizik."\nPojedini mediji su, takođe, spekulisali da pištolj otkriven u ćeliji nije bio plastični, već pravi. Ministarka pravde odbacuje takve tvrdnje:\n"Ne postoje skriveni detalji, ne postoje prećutani detalji vezani za pištolj. U pitanju je bila replika pištolja, igraška, a da li je on mogao poslužiti u druge svrhe, ako se radi o Miloradu Lukoviću i svim događajima vezanim za njega, možete da procenite sami."\nOno što i dalje ostaje velika nepoznanica je pitanje ko je i kako doturio Legiji lažni pištolj? Analitičar lista "Vreme" Miloš Vasić kaže da je ograničena lista sumnjivih, te da je moguće, da su tu uključeni i zatvorski čuvari:\n"Osim podmićenih zatvorskih stražara imamo i druge kandidate. To su pre svega advokati, koji su zaštićeni određenim stepenom imuniteta pri pretresu, i članovi porodice."\nKako je predmet, kao što je plastična replika pištolja, mogao da bude unet pored službe obezbeđenja:\n"Na rendgenu će se videti, ali se može uneti na sebi, tako da preostaje najsigurnija praksa, a to je pretres opipavanjem."\nMiloš Vasić, ipak, napominje da je veliki uspeh što je sve otkriveno na vreme:\n"I što su donete pametne odluke, da se zameni straža i da se krene u malo ozbiljniju kontrolu. Ovo sve je bilo za očekivati jer neko kao što je Milorad Ulemek Legija, koji je dobio 40 godina pravosnažnih i izvršnih, ima narednih 40 godina da razmišlja o tome kako da pobegne iz zatvora, kada mu dosadi da piše knjige. Pri tome ne treba zaboraviti da on napolju ima i finansijsku i logističku i medijsku i političku podršku, tako da bi to trebalo uzeti krajnje ozbiljno."\nJedan od načina koji bi, ubuduće, trebalo da otkloni ovakve mogućnosti je uvođenje sudskih procesa unutar zatvorskog prostora, po modelu razvijenih zemalja koje imaju bogato iskustvo u suđenjima za organizovani kriminal.\nU jednoj takvoj sudnici, smeštenoj upravo u beogradskom Centralnom zatvoru, od marta će se procesuirati najteža krivična dela i predmeti visokog bezbednosnog rizika, o čemu predsednica Vrhovnog suda Vida Petrović Škero kaže:\n"Izgradnjom ove sudnice u Okružnom zatvoru Ministarstvo pravde Republike Srbije stvorilo je uslove za efikasnija i bezbednija suđenja, omogućeno je da se okrivljenima za najteža krivična dela sudi upravo u ovoj zgradi, bez potrebe da se organizuje njihov svakodnevni prevoz iz pritvorske jedinice Okružnog zatvora u sudnice Okružnog suda."\nSamim tim, mogućnost bekstva optuženih za izvršenje najtežih krivičnih dela svedena je na minimum:\n"Njima će se suditi u istoj zgradi u kojoj se nalaze u pritvoru i u kojoj će biti do okončanja sudskog postupka."\nAmbasador SAD u Beogradu Kameron Manter smatra da je izgradnja ove sudnice značajan korak, jer se u posebnim odeljenjima Okružnog suda procesuiraju najteži predmeti:\n"Ova odelenja imaju nadležnost nad čitavom Srbijom i presuđuju u najtežim i najosetljivijim slučajevima organizovanog kriminala, kao što su slučaj ubistva premijera Đinđića ili slučaj zemunskog klana, ali i u slučajevima raznih zločina poput onog na Ovčari, u Zvorniku... Ovo su važni slučajevi, svet gleda na ovo što vi radite i ukoliko možemo da vam pomognemo u tom procesu, mi smo na vašoj strani."


O PAPI - Žozef de Mestr | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nPošto su protestantizam, filozofizam i hiljadu drugih sekti, više ili manje perverznih ili ekstravagantnih, izvanredno umanjili vrednost istine među ljudima, ljudska vrsta više ne može održati stanje u kom se nalazi. Uznemirena je, trpi porođajne muke, stidi se same sebe, i na nekakav grčevit način pokušava da se suprotstavi bujici grešaka pošto joj se prethodno bila prepustila sa slepom doslednošću gordosti.\nU ovo pamćenja dostojno vreme izgledalo mi je korisno da na celovit način izložim jednu podjednako dalekosežnu i važnu teoriju, tako da uklonim sve one magle nerazumevanja kojima je obavijamo uporno i već toliko dugo. Ne želim da precenjujem svoj trud, ali ipak se nadam da neće ostati sasvim uzaludan.\nDobra knjiga nije ona koja ubedi sve i svakoga, jer onda ne bi postojala ni jedna jedina; dobra je ona knjiga koja u potpunosti zadovoljava one čitaoce kojima se naročito obraća, i koja, pored toga, ne ostavlja mesta nikakvoj sumnji u piščevu punu dobronamernost, ni u ozbiljnost truda koji je uložio u to da ovlada svojom temom, i da je sagleda, ako je to moguće, iz nekih novih pravaca. U tom pogledu, naivno laskam sebi, svaki nepristrastan čitalac prosudiće da sam zadovoljio zahteve.\nKomentari čitalaca - O PAPI\nTekst komentara - O PAPI:\n5 - 2 = 9, 1, 3, 8\nNARODNA ISTORIJA SAD-a\nCena: 1705.00 din\nPOLITIKA I ZLO\nŠTA TO U STVARI HOĆE AMERIKA\nCena: 330.00 din\nOGLEDI O KOSOVU\nCena: 1188.00 din\nuštedite: 231.00 din (15.00%)


Kristijan polio Miljanu, pa nasrnuo na nju: Jedva ih obuzdalo obezbjeđenje, izgorio od bijesa, sve zbog jednog komentara! – Dobar Dan\nUčesnici rijalitija “Zadruga” Miljana Kulić i Kristijan Golubović su se počeli polivati sa vodom i iznositi niz uvreda jedno prema drugom. Razlog zbog kojeg su se svađali je bio Miljanin komentar koji je izrekla Zvezdani Stevanović na račun njenog pjevanja. Tokom obračuna obezbjeđenje je bilo primorano da brzo reaguje.\n“Ti meni zbog mog mišljenja psuješ majku”- Miljana je rekla, a na to je Kristijan dodao: “Grebaćeš na kapiju do kraja”.\nRasprava je trajala i kasnije. U jednom trenutku je Kristijan izašao napolje iz paba u kojem je bila i Miljana Kulić zajedno sa Filipom Carom. Tamo je ona počela da ga provocira.\n“Šta je bilo nasilniče, jesu li te smirili? Dali su ti snikers..”- Miljana je rekla Kristijanu.\nZadruga je poznata po tome da se redovno dešavaju ovakve situacije, i svako malo izbija neka svađa i sukob zbog glupih razlog, ali nekada i zbog ozbuljnih razloga. Međutim, kakv god bio on je zanimljiv gledaocima.\nPrva dama SAD rođena u ovom slovenačkom gradiću u OVOJ KUĆI! (FOTO)\nPrije par dana SHLUPAO ZLATNOG PORŠEA, a sada uradio ovo!\nKoji užas, regija je u nevjerici: Učiteljica vrijeđa i ponižava djecu. Tjera ih da kleče, da joj čiste cipele i da joj govore da je najljepša


" /> Otvaranje izložbe „Titanik – vek kasnije“ u „Supermarketu“ 2. aprila | MCF: Distributerska kuća: Filmovi, Bioskop, Festivali, Kids Fest, Festival Autorskog Filma, 3D Filmovi\nIzložba će trajati do 8. aprila.\nPosetioci će imati prilike da vide i kako je zaista izgledao čuveni brod – udruženja brodomodelara „Panon“ izložiće maketu broda „Titanik“ iz svoje kolekcije, kao i plan broda prema kojem je maketa napravljena.\n„Titanik“, jedan od najvećih putničkih brodova u istoriji, izgrađen je između 1909. i 1911. godine. Putovanje od Sauthemptona do Njujorka započeo je 10. aprila, noseći kako neke od najbogatijih ljudi na svetu, tako i veliki broj siromašnih emigranata koji su se nadali boljem životu u Novom svetu. U noći 15. aprila udario je u ledeni breg u Severnom Atlantiku i potonuo. Od 2224 ljudi koliko je putovalo ovim brodom, 1514 njih je stradalo u nesreći. Tragedija „Titanika“ je jedna od najsmrtonosnijih morskih tragedija u mirnodobskom periodu u istoriji.\n„Titanik“, film reditelja Džejmsa Kamerona, u bioskopima se pojavio 1997. godine. Osvojio je 11 Oskara i postao jedna od komercijalno najuspešnijih ostvarenja u istoriji. Koristeći prednosti savremene tehnologije, stručni tim konvertovao je „Titanik“ u 3D, dajući priliku publici koja ga je volela da ga gleda u još dramatičnijem izdanju, i osavremenjeno izdanje biće na redovnom bioskopskom repertoaru od 5. aprila.\nIzložba povodom stogodišnjice potonuća čuvenog broda i povratka filma „Titanik 3D“ u bioskope trajaće u „Supermarketu“ do 8. aprila.


[es] - Nestabilan ping kod klijenata\nNestabilan ping kod klijenata\n[es] :: Wireless :: Mikrotik :: Nestabilan ping kod klijenata\nNestabilan ping kod klijenata 16.01.2014. u 13:40 - pre 90 meseci\nEvo ovako, znaci problem je sledeci. Pre par dana ping kod klijenata je krenuo nenormalno da skace. Na baznoj stanici ima asocirano oko 10-ak klijenata i svi koriste RB SXT Lite5 kao klijentski uredjaj dok je bazna RB433AH sa R52hN karticom i dual pol antenom 17dBi 90 stepeni. Probavao sam sve zivo, ostao sam celu noc menjajuci kanale, razne modove rada i slicno, ali ping i dalje nestabilan (i to ka svim klijentima), ide cak i preko 1000 u nekim trenutcima.\nE sad ono sto me brine je da sam pingao i klijente koji su potpuno neaktivni (znaci nema saobracaja) i ping opet do plafona. Danas odem zamenim i kablove i antenu i stavim R52NM karticu i isto... Pogledam pigtailoce, oni mi deluju da su uredu, znaci bazna je bukvalno nova (stara nekih mesec dana), sve je od opreme novo ali problem postoji. Sa istom opremom na drugoj baznoj sve radi bez ijednog problema.\nSta li moze biti? Signali svih klijenta su u opsegu o -60 do -67 i nijedan nije dalji od 3km sa potpunom optickom vidljivoscu.\nPing kod klijenata na 2.4 je uredan i ne prelazi 50ms ni pri opterecenju.\nEvo export za wlan5ghz\nset 1 band=5ghz-onlyn basic-rates-a/g="" basic-rates-b="" channel-width=20/40mhz-ht-above country=\_\nuzbekistan default-authentication=no default-forwarding=no disabled=no frequency=5600 \_\nht-ampdu-priorities=0,1 ht-basic-mcs=mcs-2,mcs-4,mcs-6 ht-rxchains=0,1 ht-supported-mcs=\_\nmcs-2,mcs-4,mcs-6,mcs-16,mcs-17,mcs-18,mcs-19,mcs-20,mcs-21,mcs-22,mcs-23 ht-txchains=0,1 l2mtu=\_\n2290 mode=ap-bridge name=wlan2-5ghz radio-name="STOVIS 5G" ssid="STOVIS 5G" \_\nsupported-rates-a/g="" supported-rates-b="" wireless-protocol=802.11\nI kod klijenata i na baznoj je postavljen sledeci HT\nMCS vrednosti na default, hw retries 7, protokol 802.11....\n[Ovu poruku je menjao bmarkovic06 dana 16.01.2014. u 17:41 GMT+1]\nRe: Nestabilan ping kod klijenata 16.01.2014. u 16:39 - pre 90 meseci\nOva prva slika.. To je ping sa bazne u pitanju do klijenta?\nRe: Nestabilan ping kod klijenata 16.01.2014. u 16:54 - pre 90 meseci\nDa u pitanju je ping sa bazne ka klijentu. Ima 2 hopa jer je u pitanju mpls mreza pa je ping sa pppoe koncentratora. Uglavnom ping od AP-a do pppoe koncentratora je uredan i ne prelazi 20ms ni pri opterecenju.\nRe: Nestabilan ping kod klijenata 16.01.2014. u 17:32 - pre 90 meseci\nBice da signali ipak nisu bili dovoljni + malo nizi CCQ i onda ping naravno ide gore. Promenom moda na 5ghzA sve radi kako treba. Takodje sam malo eksperimentisao i A/N sada radi jako lepo (kijenti se asociraju na N). Videcemo samo dokle :)\n20.01.2010. ping po imenu u workgroup-i\n06.07.2012. Selektovanje sa ogromne liste\nRegistrovani: 8 ( Predrag Supurovic, dragancesu, GMN, vjova, sdurut, djoka_l, ACC_76, laminator )


STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? - Page 2\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 19, 2009 7:08 pm\nvidim ja koje bi ti odnose "unapredio " sa gospodjom gore .......\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 19, 2009 7:10 pm\nponekad treba biti "discretan"....\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 19, 2009 8:27 pm\nImaju li Srbi rezervnu domovinu - NEMAJU.\nZato je Srbija država srpskog naroda i svih njenih građana!\nTakvog državnog zaštitnika se ne želi odreći ni jedan drugi narod pa neće ni Srbi.\nKad prestanu razlozi koji su uslovili nacionalnu odrednicu države i ova država će nositi građanski predznak.\nDakle, godine ne mogu biti razlog (ne)razumevanju ali stoji potreba da se jasno kaže - imate ograđenu Yugoslaviju kod Subotice i tamo je i održavajte. Još uvek je to na teritoriji Srbije al nije poznat slučaj da se bar kao zabavni park nešto slično zametnulo i na teritorijama ostalih YU republika. Svoju zabludu YU idejom srpski narod je dovoljno skupo platio dobivši za uspomenu pogrome u I i II sv. ratu kao i ratovima 90.ih.\nDiskriminacija Vojvodine i posebna prava?\nKao Srpsko Vojvodstvo taj prostor je i ušao u sastav Srbije...kao što su to nešto ranije postali i Šumadija, Timočka Krajina, Raška oblast...\nPo čemu istovetne zahteve ne bi ispostavili i ovi krajevi i gde bi to odvelo? Do dezintegracije Srbije, njenog parcelisanja...i u konačnom ishodu do srpskog naroda bez države.\nDakle, dok postoji ova država njena dužnost je da ostvari ravnopravnost svih u svemu...i pravima i obavezama na svakom delu svoje teritorije.\nUostalom...zašto bi smo imali poverenje da je Pokret 64.županije slučajno zaživeo sa odborima širom Vojvodine!\nDiskriminacija u vojsci - glavni čovek armije za sprovođenje mobilizacije u periodu 1990.- 2000. je bio general Geza Farkaš a specijalne policijske misije je izvršavao Mihalj Kertes i Frenki Simatović.\nNi jedan od njih nije bio srbin a učinak je poznat.\nPrema tome, hipoteke prošlosti nemojte tovariti samo srbima. I ostali imaju svoje zasluge u zlu koje nas je snašlo.\nRane su još sveže da bi odjednom zaodenuli građansko ruho.\nNaravno...građansko društvo mora biti zajednički ideal kome ćemo svi težiti ali budimo razumni. Prvo podići standard života a onda ćemo bez strepnje i podozrenja razbiti i druge barijere.\nRazumite da se i Šumadinac plaši da ne osvane kao stranac u Srbiji!\nPoslednji izmenio cojle dana Čet Nov 19, 2009 9:25 pm, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 19, 2009 9:15 pm\nTačno....ali kako to onda da na desetine hiljada njih imaju po 2-3 domovine , tj pasoše bivših Yu republika , i oko 1 ,5 milona pasoše država u svetu ?\nZavisi ko bude na vlasti ....sudeći po broju glasova koje dobijaju radikali i presvučeni radikali-to će biti nikada .\nA što se tiče "štićenja" -gde je ta zemlja i R Srpska bila tokom "Oluje" i kako se "majka" ponela prema tim ljudima ?\nStrpali su ih u vagone -i pravac -Kosovo. Ja sam to svojim očima gledao .\nPitaj bilo kog izbeglicu -sem onih koju su se napljačkali i tamo i ovde , šta misli o toj "zaštiti"\nDakle, godine ne mogu biti razlog (ne)razumevanju ali stoji potreba da se jasno kaže - imate ograđenu Yugoslaviju kod Subotice i tamo je i održavajte. Još uvek je to na teritoriji Srbije al nije poznat slučaj da se bar kao zabavni park nešto slično zametnulo i na teritorijama ostalih YU republika.\nPa to se i radi...upravo je to ideja , zabavni park , i ima inicijative da će Turistička organizacija Subotice to i novčano pomoći Na hiljade ljudi dolaze da vide to "čudo"\nVojvodina je kao Srpsko Vojvodstvo PRISAJEDINJENA -čitaj , anektirana ulaskom srpske vojske u Novi Sad . Ona "velika skupština "je bila lakrdija, koliko je tu bilo "predstavnika manjina" u odnosu na sastav stanovništva? U promilima.\nPotpuno je tačno za regione-i to se zove "regionliazacija" Koliko Nemačka ima pokrajina , koliko Švajcarska kantona, itd -pa šta onda ? Nego...Beograd ne želi decentralizaciju , tj da ne može da zavuče ruku pre svega u Šumadijski i Vojvodjanski džep.\nA ta priča sa "autonomašima"-to je smešno ! Taj tralalala se peva od 90 tih.\nKAKO bi mogla da se "nasilno otcepi" Vojvodina -kada je , posle dogadjaja u poslednjih 50 tak godina , 76% stanovništva Srpsko ?\nPa nije to Kosovo, pa da ima 2-3 milona Šiptara u odnosu na 200 000 drugih.\nTa gospoda su, ako se sećaš -proterana sa teritorije Vojvodine sa zabranom ulaska .Liga Socijeldemokrata je još onda tražila da se delovanje te profašističke\norganizacije zakonom zabrani -zajedno sa "obrazom " "nacionalnim strojem" i sličnima -sećaš se ? Pa ne sećam se da se do dana današnjeg "obrazu" itd išta desilo -iako se pokazalo da imaju prste u svim mogućim neredima o nasilju po srpskim gradovima , i iako je državni tužilac DUŽAN da reaguje po samom njihovom programu .\nDiskriminacija u vojsci - glavni čovek armije za sprovođenje mobilizacije u periodu 1990.- 2000. je bio Geza Farkaš a specijalne policijske misije je izvršavao Mihalj Kertes i Frenki Simatović.\nTačno....pomenuti su obavljali naprljavije poslove za Slobu -i za to bili bogato nagradjeni. Svaki narod ima izrode . Ja pričam o onim mladim oficirima koji su izneli teret prvog udara na terenu -pa posle bili najureni iz vojske .\nEto -znao sam da ćemo se razumeti -iako sučeljavamo stavove .\nKad dobar deo Srbije bude mislio kao ti -onda ćemo i doći do ovoga o čemu mi pričamo . Bojim se da ja neću to dočekati ,ali će valjda moje dete .\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 19, 2009 10:48 pm\nKad dobar deo Srbije bude mislio kao ti -onda ćemo i doći do ovoga o čemu mi pričamo . Bojim se da ja neću to dočekati ,ali će valjda moje dete.\nKad je život spokojan ... kad imate solidan standard života sve druge napetosti splašnjavaju.\nIpak sam veći optimista ... šalu na stranu ... taj veliki broj naših ljudi poreklom sa ovih prostora je sjajna kopča sa onim čemu težimo.\nDakle, prihvatiti pravila i standarde života onih koji su bili napredniji a ta brojna i raznolika dijaspora neka bude katalizator koji će učiniti bržim naš put u srećniju zajednicu.\nZašto i mi ne bismo osetili slasti lepšeg života a deca to ionako neće propustiti.\nDužni smo samo uvažiti realnosti svakog procesa -\n- mogu se ubrzati al ne i preskočiti vreme ali treba i razumeti uzročno - posledične veze!\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 19, 2009 10:58 pm\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 19, 2009 11:01 pm\nHahahha, u nashe selo bio Djoka....\nNema ovde cirilichne tastature, pa moram i bez palatalizacija i ostalih ija.... shta cu, mi u dijaspori moramo da se snalazimo, lako je vama .....\nMore, i Hogar bi ponosan bio da je sreo Kraljevica Marka, a za Banovic Strahinju i da ne govorim..\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Pet Nov 20, 2009 10:47 pm\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Pon Okt 04, 2010 6:23 pm\nne zna dan shta noc' kuva,\nniti noc' shta zora radja,\nne zna grm shta susedni grm sanja\nniti ptica shta se dogadja\nNe zna gushter shta puzi ispod kamenja,\nshta se u susednoj njivi sprema.\nSvakog chasa sve se menja,\nKo zna shta krije u sebi\nti seljachki poslovni krici\nshto se s brda na brdo chuju\nzaveru mozhda kuju.\nKo c'e u toj zemlji kada\nznati shta i devojka mlada\nkakvu teshku tajnu\nu rukama svojim drzhi dete;\ngde shuma pochinje ona\nko zna shta mozhesh sresti.\nU toj zemlji ni zechijoj stopi\nDogovori su mozhda tajni\ni zhetelachke pesme\ni udari shumskih sekira\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Sub Feb 05, 2011 10:30 am\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Ned Feb 06, 2011 5:28 pm\nNavike, obicaji, jezik, sve je mozda ostalo isto, ali ljudi postaju daleki...\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Ned Feb 06, 2011 9:18 pm\nNikada se u rodnom kraju nisam osjetio kao stranac ni po čemu !\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Ned Jun 26, 2011 1:23 pm\nJa k'o vanzemaljac\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Ned Jun 26, 2011 2:51 pm\nMislim da bih bila banovana da opisem kako se osjecam kad odem u svoju zemlju, grad, ulicu...kucu da ne pominjem, u nju ne mogu uci.\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Sre Nov 09, 2011 8:55 pm\nEvo opet...Nije bas u sopstvenoj zemlji , ali medju ljudima otuda...\nSeminar neki, a ja nesto komentarisala... Vidim da me jedna zena gleda radoznalije od ostalih...Hm...''Lici'' kao da je iz nasih krajeva, ono jes' da je malo ''siljatija'' sto bi rekli u mom kraju, ali to samo moze da znaci da je skroz sa juga...Verovatno je i ona slicno razmisljala o meni...\nIsti pravac, drugi smer I bese tako.... Na pauzi prilazi kolega sa severa Evrope i pita, odakle ono bejah ja? -Serbia, ikke sant?\nPratim ga, ode i prosapta nesto sa onom ''siljatom''... Na moje iznenadjenje, umesto uobicajenog osmeha pri takvim prilikama, ona dignu nos??!!\nPostajem radoznala, mada mi vec situacija biva ''sumnjiva''...\nProlazim i pozdravljam klimanjem glave- Izvinjavam se, odakle dolazite?\n-Drago mi je, a iz kojeg mesta?\n- Peja! ( odgovara skor namrstena, da nece da se bije, mozda?! )\n-Aha, Peja?! ( Misli Pec, valjda?) -Pozdrav-odo dalje...\nA tamo, pokraj stola stoji poznanik isto sa Kosova- bas iz Bosnjake mahale, veseo momak, ne smeta mu i da razgovoaramo na srpskom...\nPrecutkujem malopredjasnji dogadjaj, kad on zapoce pricu o ''mojima'' sa juga drzave... Na nekom treningu se cudio kako Srbi sa Kosova pricaju negativno o Srbima koji zive severnije...Zar i toga ima?... Konkretno, da ne duzim, o mojoj nelogicnoj kombinaciji Srpkinja- muslimanka... Paf...\nStranac u spostvenoj zemlji? More, na planeti celoj...\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Sre Sep 18, 2013 9:23 pm\n...i tako... Doslo mi da je zalepim po nosu- ''A da li bi mogla tako u toj zemlji odakle dolazis?''\nA samo sam ljubazno pitala- ebem je nadrndanu!\nIndijanac sam, more!\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Sre Sep 18, 2013 9:36 pm\nPonekad se osecam kao Stranac...Ali ne sto ja tako zelim vec sto me drugi tako dozivljavaju...Ljudi nisu navikli da budes sa njima Ljubazan,Kulturan...Pa me drugacije dozivljavaju...:329340:\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Sub Nov 22, 2014 7:50 pm\nNemam pojma vise...Zanimljivo je dva, tri dana, nedelju...a onda shvatis da nisi vise deo toga...\nGledala sam komsiluk, moje roditelje...njima zivot ide svojim, laganim, ''ide nekako'' tokom, i oni ne zele da ga menjaju...Ne zele ili...\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Sub Nov 22, 2014 9:36 pm\nPotpuno realno -tvoj život je sada "tamo" i to ne traje tri dana ,nego godinama .\nTamo si stvorila "dom" ,deca odrasla ,tamo je posao ,i naravno, kao i svako normalan -adaptirala si se na novu sredinu .\nNormalno je da tamo gde živiš, radiš,deca idu u školu ,a još se radi o mirnoj i uređenoj državi ,i na kraju ,zbog dece tu vidiš i budućnost ,i svoju i njihovu.\nPovratak u domovinu doživiš kao posetu dragoj destinaciji ,ali ne vidiš sebe više u svakodnevnoj borbi za koru hleba u jednom neuređenom društvu sa očiglednim slabostima .Jednostavno, živiš na drugi način ,i sumnjam da si se pokajala što si odlučila da odeš .\nOpet,znaš i naš mentalitet -svi su pomalo zavidni što "imaš" , sve na tebi je "stranjsko" i tako te i doživljavaju ,više kao (sada ) egzotičnu strankinju,nego kao onu Sonjicu koju su znali ,i nije ni čudo što se "dole" osećaš kako si opisala -to je normalno .\nMnogi ti i zavide ,i svoju nemogućnost ili nerešenost da se i oni "otisnu" projektuju na tebe kao neku lošu vibru .\nIskreno ,baš kako si rekla ,verovatno rado dođeš ,ali se još radije vratiš "gore" ,jer jednostavno više ne pripadaš ovde ,i to moraš i da osetiš-i to je normalno.\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Pon Nov 24, 2014 4:10 pm\nSonjicu svidja mi se tvoj pogled na...ima tu istine, znas.\nA znas i...\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Sre Nov 26, 2014 2:46 pm\nSvako gleda iz svog ugla. Pocevsi od 80-tih godina pa do 94-e bio sam stranac (Slovenija, Hrvatska,BiH, Srbija) sto za vlasti sto za narod. Ne Kazem svugde ima dobrih ljudi ali sve manje.\nKad si vani i dodjes na odmor svi te gledaju nekako ljutito kao "lako je tebi kad si vani".\nNe znam zasto uglavnom svi misle da je nama toliko lako. Pa ja sam i ovde stranac iako Imam njihov pasos i uvek cu biti jer Imam drugo prezime.\nJedino sa cime se slazem u svim postovima je kad ljudi imaju posao i egzistenciju i normalan zivot vise ih nije briga ko je na vlasti i kakva je Politika.To je drugorazredno\nE sad Cojle ima tipican stav mrznje prema "strancima"....lako je vama da nam popujete kako treba kad vi sve imate...dodjite vamo pa onda popujte.\nE pa Cojle nisu svi otisli da zarade pare pa da se kurce kad dodju na odmor, zamisli ima i nas koji smo morali da odemo pod pritiskom vlasti, kako god to neverovatno zvucalo.\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 27, 2014 1:12 pm\nSvako gleda iz svog ugla.\nJedino sa cime se slazem u svim postovima je kad ljudi imaju posao i egzistenciju i normalan zivot vise ih nije briga ko je na vlasti i kakva je Politika.\nzamisli ima i nas koji smo morali da odemo pod pritiskom vlasti, kako god to neverovatno zvucalo.\nA iz tog njihovog ugla, mi sto smo otisli imamo amneziju, pa smo prelaskom granice mentalno atrofirali, i vise ne razumemo te probleme, ne shvatamo sta se desava, nismo u toku...\nU pocetku se i trudis da pokazes kako nije bas tako, a onda ti postane svejedno...Sizifov posao...\nVreme leti, a meni se zaista ucini, nije fraza, da je u mojoj domovini stalo...Mucno mi, tuzno, ljuta sam...stavim sve pod ''seta'' , okrenem se , gledam decu...i sto rece sef negde gore, nije mi zao sto sam otisla, zaista nije.\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 27, 2014 9:09 pm\nE sad Cojle ima tipican stav mrznje prema "strancima"\n....lako je vama da nam popujete kako treba kad vi sve imate\n...dodjite vamo pa onda popujte.\nNije važno šta imate već šta ste doneli.\nNe morate ni dolaziti, samo porez platite u Srbiji.\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 27, 2014 9:13 pm\nNaslov: Re: STRANAC U SOPSTVENOJ ZEMLJI ? Čet Nov 27, 2014 9:16 pm\ntako mudrolije pacijenti forumaši crvena Poruka krule vedrana crkva Srbija statusi kako koliko RUKOMET trenutno erotika kijara kakvo avatar zvezda bloger rudan medicinari dana serbia kuda


UTOVARIVAČ UBIO RUDARA RDS-a BOR - MEDIJA CENTAR BOR );\nUTOVARIVAČ UBIO RUDARA RDS-a BOR\nIzvor: KURIR-INFO , Ponedeljak, 25. April, 2011.| Autor: Z.Š.\nGorana Bojića kolege našle u petak po podne u jami, pored mašine koja je još uvek radila. Na telu nastradalog bili vidljivi tragovi točkova\nUŽICE – Stradao na Veliki petak!\nRudar Goran Bojić (36) iz Zaječara, radnik RDS Bor, poginuo je u petak kasno po podne u rudniku radne jedinice „Magnezit“ preduzeća „Magnohrom“ iz Kraljeva, u selu Jablanica na Zlatiboru. Kako je saopštila policija, rudar Bojić utovarivačem je sam tog popodneva ušao u jamu kako bi izneo rudu.\n– Posle izvesnog vremena radnici koji su bili napolju čuli su da motor mašine zvuči neobično, krenuli su unutra i našli nesrećnog rudara iza mašine, s tragovima točkova preko tela. Mašina se nije prevrnula jer je jama unutra tesna, pa i ne može da se prevrne – tvrdi naš izvor iz istrage.\nZasad nema zvaničnih informacija o tome šta se unutra dogodilo i kako je nesrećni rudar stradao, a zbog praznika juče nije bilo moguće kontaktirati sa odgovornima u preduzeću RDS Bor, čiji rudari rade na iskopavanju rude u mestu Masnice, u selu Jablanica na Zlatiboru.\nPrema nezvaničnom saznanju, Bojić, koji je radio kao pomoćni radnik, tokom pauze je seo za komande niskog zglobnog utovarivača i rekao kolegama da ide u jamu po rudu.


Još sedam stambenih objekata dobija novu termo-izolacionu fasadu - Zenicablog\nJoš sedam stambenih objekata dobija novu termo-izolacionu fasadu – Gradska uprava Zenica i ove godine realizira projekat izrade termo – izolacione fasade – utopljavanje stambenih objekata kolektivnog stanovanja i zamjene krovova izrađenih od azbestnih ploča. Ugovori su potpisani prema javnom pozivu etažnim vlasnicima objekata kolektivnog stanovanja za dodjelu bespovratnih finansijskih sredstava. Cilj je bio sufinansiranje projekata sanacije zajedničkih dijelova zgrada u oblasti energetske efikasnosti u maksimalnom iznosu do 50 posto od ukupne investicije.\nTagovibih eu gradska uprava projekti stambenih objekata stanari termo-izolacija zenica


Herreshoff Marine Museum and America's Cup Hall of Fame : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nHerreshoff Marine Museum and America's Cup Hall of Fame (Сједињене Државе)\nAdresa: P.O. Box 450 One Burnside Street, Bristol, RI, 02809\nTelefon 1: 401-253-5000\nInternet sajt: http://www.herreshoff.org\nNa 15 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 154 High Street sa pozicijom jugozapad za grad Bristol, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolikoNastavak dana ili planirate duži boravak.U hotelu William's Grant Inn Bed and Breakfast pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Sakrijte\nStil hotela Bristol Harbor Inn je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Recepcija otvorena 24 sata, Besplatan parking. Nalazi se u ulici 259 Thames Street Bristol RI US 02809, pNastavakozicija mu je jugozapad za grad Bristol, a od centra je udaljen samo 15 minuta hodom.Ima brzu internet konekciju.Deo je lanca UV.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: 24-časovno obezbeđenje.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil ovog hotela za grad Somerset je Povoljan, a kategorija dve zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Perionica, Besplatan parking, Satelitska televizija.Pozicija ovog hotelaNastavak je jugozapad za grad Somerset, a nalazi se u ulici 1878 WILBUR AVE. - MA, na samo 14 minuta kolima od centra grada.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Deo je lanca QI.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer unutrašnji bazen. Ima brzu internet konekciju.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nU hotelu Quality Inn Somerset Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Nalazi se u ulici 1878 Wilbur Ave, pozicija mu je istok za grad Somerset, aNastavak od centra je udaljen samo 8303 minuta kolima.Sakrijte\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 1400 Grand Army Highway Route 6, a pozicija mu je zapad za grad Swansea. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okolNastavakine.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Swansea. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.U njemu postoji brza internet konekcija.Pripada hotelskom lancu Holiday Inn Express.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nAlayne White Spa (Bristol), Bristol infos\nBristol Historical Society, Bristol infos\nBlithewold Mansion, Gardems & Arboretum, Bristol infos\nBristol Marine Company, Bristol infos\nBristol Town Dock, Bristol infos\nIndependence Park, Bristol infos\nHerreshoff Marine Museum, Bristol infos\nBristol, Bristol infos


Marokanci bolji, Srbija poražena u Torinu - Sportske.net\nMarokanci bolji, Srbija poražena u Torinu\nReprezentacija Maroka je danas bila bolja od reprezentacije Srbije u Torinu.\nSrbija lagano preko GibraltaraMarokanci uigraniji, goleada u Torinu!Krstajić odlučio, ovo je sastav Srbije!Srpkinje napredovale na FIFA listiPrvi test ove godine - Krstajić rotira, čekamo dobitnu kombinaciju (20.30)\nReprezentacija Maroka je uspela da savlada reprezentaciju Srbijje sa 2:1 danas u Torinu, a sve golove smo videli u prvom delu meča.\nMarokanci su izgledali uigranije od reprezentacije Srbije, imali su priliku u osmom minutu kada je Tošić spasio stvar, a imali smo i mi šansu preko Tošića, ali je ostalo 0:0.\nU 27. minutu sporan detalj, Maksimović je oborio Amrabata, sudija je pokazao na belu tačku, a siguran izvođač je bio Zijeh, pa je Maroko poveo sa 1:0.\nSamo deset minuta kasnije Srbija je došla do izjednačenja, Tadić je došao do lopte koju je sjajno uputio Ljajić i pogodio mrežu iz izgledne situacije za 1:1.\nIpak, Marokanci odlaze na odmor sa prednošću od 2:1, ponovo je Maksimović pogrešio, ostavio je svog čoveka i Butaib je uspeo da postigne gol.\nMogli smo do gola nakon slobodnog udarca koji je izveo Aleksandar Kolarov, ali nije uspeo da prebaci živi zid.\nSve u svemu, reprezentacija Srbije je bila slaba u prvom poluvremenu, a u istom stilu smo nastavili i u nastavku.\nMarokanci su bili neumorni, igrali su jednostavnije, a daleko od toga da nije bilo niti jedne šanse za našu reprezentaciju.\nAleksandar Mitrović je samo dotakao loptu koju je uputio Aleksandar Kolarov, a dobru priliku je imao Marko Grujić nakon kornera, ali je lopta nakon udarca glavom otišla pored gola.\nSrbija je bila nešto bolja reprezentacija kako se meč približavao kraju, i Aleksandar Mitrović je nakon lažnjaka i nameštanja na levu nogu bio izblokiran, a do kraja je bilo sve manje i manje vremena.\nNa kraju, 2:1 za Marokance, iskusniji su danas bili, uigraniji i na kraju zasluženo slavili.


Wanhao samolepljiva podloga 220x220mm – Voxellab 3D Market\nCreality CR-10S PRO/ CR10MAX\nHome ShopDodaciWanhao samolepljiva podloga 220x220mm\nŠifra proizvoda: 1151.\n1.167RSD 1.400RSD sa PDV-om\nWanhao samolepljiva podloga za 3D štampu\nIdealna podloga za 3D štampanje velikog broja materijala – ABS, PLA, HIPS, PET+, Brick, Wood & Flexible (TPE), koja se može koristiti u svim 3D štampačima koji koriste FFF (FDM) tehnologiju štampe.\nKategorije: Dodaci, Podloge za 3D štampače.\tOznaka: Wanhao podloga.\n6Možete je koristiti i na drugim štampačima. Smanjite je na veličinu vašeg štampača sa normalnim makazama.\nObezbeđuje odlično prijanjanje prvog sloja ABS, PLA, HIPS, PET+, Brick, Wood i fleksibilnih (TPE) materijala za 3D štampu. Moguć rad i sa najlon i t-glase (PETT) materijalima sa tankim slojem lepka u stiku.\nJednostavnije postavljanje u odnosu na trake i druge podloge, sa manjom šansom pojavljivanja mehurića.\nŠtiti originalnu radu plogu 3D štampača\nOtporna na temperaturu i izdržljiva – može se koristiti za veliki broj uzastopnih 3D štampanja, kao i za različite materijale bez potrebe za promenom.\nStvara optimalnu vezu između 3D štampanog objekta i radne ploče 3D štampača koja je dovoljno jaka da objekat stoji na mestu za celo vreme trajanje izrade, a da pri tom pruža mogućnost jednostavnog i čistog uklanjanja 3D štampanog objekta nakon završetka izrade.\nElement – WiFi modul\n18.250RSD 21.900RSD sa PDV-om\nPrintaKit alat za 3D štampu\n7.492RSD 8.990RSD sa PDV-om


Po prvi put je vrsta sisara izumrli zbog globalnog zagrijavanja\nAustralian biolozi dokumentovao prvi slučaj izumiranje cijele jedne vrste sisara kao rezultat globalnog zagrijavanja. greben mozaichnohvostye štakori su bili žrtve klimatskih promjena (Melomys rubicola), Navodi se u izvještaju vlade, Queensland.\nPredstavnik tipa Melomys rubicola, službeno priznat izumrli zbog globalnog zagrijavanja.\nFoto Wikimedia Commons / State of Queensland.\nPrema uposlenicima Univerziteta u Queenslandu i Odjela za zaštitu životne sredine i baštine, bivši mali (oko četiri hektara) otok Bramble Cay (Bramble Cay) u sjevero-istočno od Torres Strait nastanjuju nekoliko hiljada pojedinaca M. rubicola. To je bio jedini stanište ovih glodara. Posljednji put viđen predstavnik vrste profesionalnih ribara u 2009. godini.\nUočavanja promjena u populaciji, u 2014. godini, ekolozi i biolozi su odlučili da izradi studiju i roku od tjedan dana je postavljen na zamke kamere i otoka, kao i pretraživao teritorija tokom dana. Ni jedna životinja nije mogla pronaći.\nZatim izvršio analizu ostrvske okruženja, i na osnovu njegovih rezultata, u posljednjoj deceniji Bramble Cay Island, koji je nisko polica, u više navrata i trajno poplavljen zbog podizanja nivoa okeana voda.\nTo je dovelo do smrti mozaichnohvostyh štakora: dio populacije je potonuo, a drugi jednostavno ne može opstati. staništa su smanjeni u proteklih deset godina za 97% (površina od poklopca postrojenja otoka smanjen 2,2-0,19 hektara), to je dovelo do nestašice hrane.\nIshod grebena mozaichnohvostuyu priznat rat nestao u Australiji na more. Zvaničan razlog se zove antropogene klimatske promjene, što je dovelo do porasta nivoa mora.\nUsput, istraživači su uočili da je nestanak M. rubicola već dovelo do smanjenja populacije ptica. Na mjere za sprečavanje kolapsa ekosistema još ne govori.\nU međuvremenu, istraživači su još uvijek nadaju da barem mala količina mozaichnohvostyh štakora može da opstane u Novoj Gvineji su daleko niže Fly River, ali do sada nije potvrđeno zapažanja.\nQueensland razarajući efekat rezanje grmlja\nDeset prirodna čuda koja bi mogla nestati do 2030. godine\nTo je saznao zašto mamuti izumrli\nKoralji ubrzano izumiru\nbo.guruanimal.ru » Glodavci » Po prvi put je vrsta sisara izumrli zbog globalnog zagrijavanja


U Sarajevu održana skupština Foruma Europskih muslimanskih i studentskih organizacija - AKOS\nNaslovna/Naše aktivnosti/Kultura i obrazovanje/U Sarajevu održana skupština Foruma Europskih muslimanskih i studentskih organizacija\nForum Europskih muslimanskih i studentskih organizacija (FEMYSO) održao je 22. redovnu godišnju skupštinu u Sarajevu u periodu od 14. do 16. septembra. Sjedište FEMYSO je u Briselu, centru Europske Unije.\nMladi iz Europe su imali priliku tokom tri dana boravka u bosanskohercegovačkoj prijestolnici da se, pored radnog dijela, upoznaju sa kulturno-historijskim naslijeđem Bosne i Hercegovine, posjete Muzej Alija Izetbegović i Memorijalni centar Potočari.\nU petak 14. septembra u popodnevnim satima je počeo program predstavljanjem organizacija učesnica te je održan i edukativni trening na temu “Korištenje društvenih mreža”. 22. skupština FEMYSO je počela u subotu ujutru kada su se na otvaranju zasijedanja obratili predsjednik AKOS-a doc. dr. Dževad Hrvačić i predstavnica Uprave za vanjske poslove i dijasporu Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini doc. dr. Dževada Šuško. Predsjednik AKOS-a je pozdravio prisutne, zahvalio im na odabiru Sarajeva kao mjesta održavanja Skupštine te izrazio dobrodošlicu mladima iz 18 europskih država. Doc. dr. Dževada Šuško je predstavila historijski razvoj institucije Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini te navela da ovaj model može biti urnek za saradnju muslimanskih zajednica u Europi sa državama gdje egzistiraju.\nNa početku zvaničnog zasijedanja prisutnim predstavnicima članica FEMYSO se obratio predsjednik ove organizacije Jusuf Himat (Youssef Himmat) iz Švicarske koji im je poželio uspješan rad i ugodan boravak u prelijepom gradu Sarajevu. Tokom sjednice su predstavljeni izvještaji o radu sektora FEMYSO, finansijski izvještaj te plan rada za 2019. godinu.\nNakon službenog dijela, učesnici su otišli u posjetu Muzeju “Alija Izetbegović” na Kovačima gdje su se upoznali sa likom i djelima prvog predsjednika Predsjedništva Republike Bosne i Hercegovine. Goste su primile unuke Alije Izetbegovića Nađa Berberović-Dizdarević i Emina Berberović koje su govorile o njegovom privatnom, književnom i diplomatskom angažmanu.\nPoslije posjete muzeju, organizovana je večeras u sarajevskom restoranu Konyali Ahmet Usta.\nU nedjelju 16. septembra su gosti krenuli put Srebrenice radi posjete Memorijalnom centru Potočari gdje su stigli u podne. Najavljeni dolazak su propratili domaćini iz Memorijalnog centra te pripadnici državne Agencije za koordinaciju policijskih tijela zaduženi za obezbjeđenje Centra.\nGosti su dočekani od strane radnika Memorijalnog centra a prisustvovali su i projekciji dokumentarnog filma o genocidu u Srebrenici koji je presuđen od strane UN-ovog Međunarodnog suda pravde i Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju. Nakon obilaska bivše baze UN-a u Potočarima i spomen sobe, posjećeno je i mezarje žrtava genocida u Srebrenici.\nPo povratku u Sarajevo, u večernjim satima je održana debata o tome kako održati sjećanje na genocid u Srebrenici koji se desio na tlu Europe prije 23 godine nakon “nikada više da se ne ponovi” izrečeno nakon II svjetskog rata.\nAKOS je članica FEMYSO već 15 godina i ima svoje predstavnike u organima ove europske organizacije.\nViše o FEMYSO i njihovim aktivnostima možete naći na femyso.org.


Prije 21 godinu ubijeno je pet građana Sarajeva, među kojima i dva brata - Klix.ba\n3.9.2013. u 11:59\n"Ovo je tužan događaj koji nas vraća u prošlost. Bez obzira na to što je prošlo toliko vremena, tuga i bol su veći nego ranije, jer se naša očekivanja nisu ostvarila. Počinioci ovih zločina nisu kažnjeni", kazao je Grabovica.\n"Otišao sam po vodu, a kćerke su ostale kući. Visoki američki funkcionar je tada bio u posjeti Sarajevu i bilo je mirno. Prva granata je pala u dvorište te ubila petero djece, a troje teško ranila. Moja Sanela je bila teško ranjena, nije dolazila sebi. Nakon tri dana je umrla", kazao je.\n"Želim pokazati da smo i dalje istrajni te da mislimo na najmlađe koji su izgubili živote u ratu. Želim da pokažem svojim učenicima da im se ne smije desiti ono što se desilo ovoj mladoj populaciji", kazala je Dautbašić.\n03.09.2013. u 12:12\nSenat Univerziteta u Sarajevu sutra bira članove Upravnog odbora\n03.09.2013. u 11:24


Back TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE Novo lice grada pod kulom\nponedeljak, 19 jul 2021 09:46\nJedinstvenost svakog odlaska u Vršac u svojstvu novinara je želja domaćina, turističkih poslednika Turističke organizacije Vršca, da pokažu što više atrakcija, kojima je ovaj barokni grad očuvane arhitekture, živopisne kulturno-istorijske scene, prebogat.\nPrva asocijacija na Vršac bilo je i jeste - vino, i zahvaljujući sve većem broju vinara, ono će tek biti u fokusu. Grozdovi kojima su ukrašene fasade najlepših zgrada Vršca, koji je svoje mesto našao i u gradskom grbu, o mestima u srcima Vrščana da i ne govorimo, jedan je od simbola grada. Ali, to su i poznate ličnosti: Paja Jovanović, jedan od najvećih srpskih slikara i prvi koji je stekao svetsku slavu, Jovan Sterija Popović, prvi srpski komediograf, osnivač srpske drame, Milan Jovanović fotograf-portretista, Nikita Iljič Tolstoj, praunuk Lava Tolstoja, jedan od vodećih slavista u svetu, general Đorđe Arsenijević Emanuel, jedan od najvećih vojskovođa XIX veka, Laza Nančić, srpski novinar i pisac, osnivač Vršačke čitaonice, Vasko Popa, rodonačelnik srpske moderne poezije, Feliks Mileker, učitelj, istoričar i publicista, osnovač Gradske biblioteke i Gradskog muzeja..., koje svaka na svoj način daju doprinos umetničkom, istorijsko-kulturnom nasleđu Vršca i Srbije.\nMesto gradskog simbola pripada i Vršačkoj kuli koja se, dominantna u svojoj monumentalnosti, nadvija nad gradom. Dva manastira, Mesić i Središte u istoimenim mestima kraj Vršca, pravoslavna crkva zaštitnika grada Svetog Teodora Vršačkog i Saborna crkva Svetog Nikole, katedrala Svetog Gerharda svojom lepotom i veličinom može da se meri sa najčuvenijim rimokatoličkim crkvama u svetu, mesta su koja obavezno treba posetiti. Simboli Vršca su i njegove brojne vinarije, restorani sa probranim banatskim specijalitetima, muzeji, galerije...\nU želji da pokažu više, turistički radnici svojim gostima uvek prirede iznenađenje. Ovoga puta su uz turističko-vinsku manifestaciju XV VinoFest, sa programom u večernjim časovima, priredili jedan mozaik „novih“, do sada nedovoljno eksponiranih mesta u okolini grada, koja zaslužuju da se nađu u programu svakog turiste koji poseti ovu varoš.\nŠušara je mesto sa 200 duša, na obodu Deliblatske peščare. Ovo selo je domaćinsko, sa prostranim i uređenim dvorištima, pristojnim kućama i pokošenom travom ispred kuća, mesto u kojem su voda, ali i vazduh u Srbiji najčistiji. U Šušari se nalazi, jedini u Vojvodini a možda i u Srbiji, Muzej telefona Lasla Jereša. Međutim, otvaranjem Kaštela „Marijeta“ Šušara je postala i turistički privlačna. O vlasnicima Kaštela, Vesni Valok i Draganu Janekoviću iz Zemuna, koji su osim duha dalekog istoka, u ovaj kraj doneli i sasvim nove vrednosti, kao i viđenje turističke ponude, imalo bi se mnogo šta lepog reći, ali to prevazilazi okvire ovog teksta. Zato ćemo se uputiti u svetski prirodni fenomen, Zagajička brda, samo tri i po kilometra hoda od Kaštela. Neočekivan i neopisiv predeo na severoistočnom obodu Deliblatske peščare, za sve one koji umeju i znaju da uživaju u neponovljivoj lepoti prirode, ali i za one koji tu lepotu u sebi još nisu prepoznali.\nHotel sa dušom - „Villa Breg“, upotpunjuje ne slučajni mizanscen ovog grada, zajedno sa Vršačkom kulom, crkvom Svetog Teodora i Vršačkim bregom u istom kadru. Poput otmene dame, Hotel „Villa Breg“ je od otvaranja 2005. godine, za potrebe Evropskog prvenstva u košarci, zadržao sjaj, nivo, i proširivao kapacitete usluga u skladu sa zahtevima vremena. O kuhinji Hotela Villa Breg izlišno je bilo šta reći.\nNasuprot njemu, Hotel „Zona optimizma“, situiran u strogom centru grada, je mali garni hotel, sa fitnes centrom i mirisom vina guduričke vinarije Conte de Vallonne. Idealan za one koji žele da podrobno istraže ovaj grad peške.\nGastronomska ponuda ovog dela Banata pristupačna je u mnogim lokalima. Ovoga puta domaćini su nam preporučili Kuću vina „Rab“ (Božiji sluga), na glavnom gradskom trgu, Trgu Svetog Teodora Vršačkog. Kako je ovaj svetac zaštitnik grada, tako smo vrlo brzo shvatili da je „Rab“ zaštitnik dobre hrane. Kuća vina „Rab“ smeštena je u istorijski značajnom prostoru, rodnoj kući Jovana Sterije Popovića, u čijem dvorištu i podrumu se nalazi restoran, mesto hedonizma, sa 250 vinskih etiketa, iz vršačkog vinogorja, ali i cele Srbije, Starog i Novog sveta i 40 vrsta sireva iz Italije i drugih krajeva, čime domaćini pokazuju svoju širokogrudost i prihvatanje novih ukusa, ostajući dosledni svojoj tradiciji. Kuća vina „Rab“ otvorena 2007. godine sa idejom koja se poštuje i danas, a koja može da se odnosi na sve restorane Vršca:\n- Ne verujemo u ishranu nego u hranu i gozbu, a naša posna i mrsna jela, kao što su pljeskavice, pečenje, sačevi, sarme, dimljeni som, lignje i pogače nisu mešavina sastojaka, nego doživljaj i ljubav, spoj tradicionalnog i modernog, kvaliteta i užitka.\nVršac, vino, vinogradi, kultura, prošlost i sadašnjost, sport sa prizvukom ekstremnog, svakom turisti nudi mnoštvo izazova, razloga da se oseća prijatno.\nVažna napomena: za upoznavanje ovog grada treba vremena. Ili doći na duže, ili dolaziti stalno. Jer, u svako godišnje doba, zavisno od prilike, Vršac uvek pokazuje dugo lice.


Rabljeni Atlet 100 komisionirni viličari oglasi za prodaju - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Skladišna oprema > Atlet > Atlet 100\nRabljeni Atlet 100 komisionirni viličari\nAtlet 100DTFVI825OPSOpća stanje (1-5): 5, Tip moći: Električni, Oznaka CE: Da, Maks. kapacitet dizanja: 1000, Nosivost: 825, Stup podizača: Triplex / slobodno podizanje, Dužina vilica: 115, Tip gume: Jastuk, Marka baterije: Celectric, Napon akumulatora: 24, Kapacitet baterije: 750, Baterijska godina proizvodnje: 2012, Zemlja proizvodnje: SE\nAtlet 100DTFVI825OPSOpća stanje (1-5): 5, Tip moći: Električni, Oznaka CE: Da, Maks. kapacitet dizanja: 1000, Nosivost: 825, Visina vožnje: 348.9, Stup podizača: Triplex / slobodno podizanje, Dužina vilica: 115, Tip gume: Jastuk, Marka baterije: Celectric, Napon akumulatora: 24, Kapacitet baterije: 750, Baterijska godina proizvodnje: 2012, Zemlja proizvodnje: SE\nAtlet OPC/100DTFV1460Opća stanje (1-5): 3, Tip moći: Električni, Maks. kapacitet dizanja: 1000, Udaljenost od centra gravitacije: 60, Nosivost: 460, Visina vožnje: 239, Stup podizača: Jednostruk, Dužina vilica: 80, Kabina: Gornja zaštita, Marka baterije: Hawker, Napon akumulatora: 24, Kapacitet baterije: 625, Baterijska godina proizvodnje: 2008, Transportna masa: 2608, Transportne dimenzije (DxŠxV): 300x1500x2390\nAtlet 100DTFVJN630XTFOpća stanje (1-5): 5, Tip moći: Električni, Oznaka CE: Da, Maks. kapacitet dizanja: 1000, Nosivost: 630, Visina vožnje: 265.5, Stup podizača: Triplex / slobodno podizanje, Dužina vilica: 100, Tip gume: Jastuk, Marka baterije: Exide, Napon akumulatora: 24, Kapacitet baterije: 465, Zemlja proizvodnje: SE\n2011 3.432 h\nAtlet OPC100DTFVI610Opća stanje (1-5): 5, Tip moći: Električni, Maks. kapacitet dizanja: 1000, Udaljenost od centra gravitacije: 60, Nosivost: 610, Visina vožnje: 277, Stup podizača: Trostruk, Dužina vilica: 115, Zemlja proizvodnje: SE\nAtlet 100DTFVI825OPSOpća stanje (1-5): 5, Tip moći: Električni, Oznaka CE: Da, Maks. kapacitet dizanja: 1000, Nosivost: 825, Visina vožnje: 348.9, Stup podizača: Triplex / slobodno podizanje, Dužina vilica: 115, Tip gume: Jastuk, Marka baterije: Celectric, Napon akumulatora: 24, Kapacitet baterije: 750, Baterijska godina proizvodnje: 2013, Zemlja proizvodnje: SE\nAtlet XTF100DTFVSN630Opća stanje (1-5): 3, Tip moći: Električni, Maks. kapacitet dizanja: 1000, Nosivost: 630, Visina vožnje: 266, Dužina vilica: 135, Marka baterije: Midac, Napon akumulatora: 24, Kapacitet baterije: 775, Baterijska godina proizvodnje: 2009, Proizvođač punjača: Atlet, Napon punjača: 24, Snaga punjenja: 100\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Atlet 100, 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV komisionirni viličari i druge opreme\nOvdje je kompletna lista polovnih Atlet 100, 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV komisionirni viličari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Atlet 100, 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV komisionirni viličari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promjenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cijenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Atlet 100, 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV , 100 D TFV komisionirni viličari.


Reprezentativac BiH Dinko Šegedin istaknuo je da se nada medalji iako je konkurencija zaista jaka\n– Prvi put organizujemo Evropsko prvenstvo u taekwondou. Prijavljene su 33 zemlje, što je velika čast i zadovoljstvo za nas kao organizatore, pogotovo u ovim teškim trenucima koje su zadesile čitav svijet. Iako smo imali veliki broj organizacionih izazova, uspjeli smo savladati prepreke i spremni smo za sutrašnji početak prvenstva. Mišljenja sam da će ovo prvenstvo biti jedno od najbolje organizovanih do sada – istakao je predsjednik organizacionog odbora takmičenja Samir Šarić na današnjoj konferenciji za medije.\n– Taekwondo savez Bosne i Hercegovine je odlično organizovao protokole i iako do sada nisu imali iskustva sa organizacijom evropskih prvenstava u taekwondou, moram istaći da su dosadašnje pripreme i organizacija mnogo bolje od drugih zemalja koje su imale priliku organizovati ovo prestižno takmičenje – rekao je.\n– Najviše očekujemo od Nedžada Husića, Dinka Šegedina i Marije Štetić. Konkurencija je zaista velika, ali učinit ćemo sve da ostvarimo što bolje rezultate – istaknuo je Husić.\n– Vrijedno treniramo i tempiramo formu. Dat ću sve od sebe i predstaviti samog sebe i državu u najboljem svjetlu. Nadam se da će biti prostora za neku od medalja, iako je konkurencija zaista ogromna – naveo je.\n#sarajevo#Samir Šarić#Dinko Šegedin#Taekwodo


MECODES na 8. eCarTec sajamu\n2016. godine CADCAM Grupa je prisustvovala na eCarTec sajmu koji se održava u Minhenu (Nemačka) od 18. do 20. oktobra. Sajam se održava svake godine i ovo je 8. takav sajam i svake godine ga posećuju zainteresovani iz raznih zemalja i poslovnih oblasti.\neCarTec sajam je glavni događaj na području automobilske elektro industrije, sa naglaskom na elektromobilnosti. Na sajmu je moguće videti motocikle, lične automobile, old-timere, kamione i autobuse na električni pogon kao i inovacije, tehnologije i poboljšanja na području električnih vozila. Na sajmu su predstavljenje i pripadajuće infrastrukture električnih vozila, sve od kablova, punjivih baterija i programiranja pripadajućih alata. Ove godine na sajmu su izloženi različiti sistemi za punjenje baterija kao i alati i programi za upravljanje punionicom.\nCADCAM Grupa na 8. eCarTec sajmu predstavlja svoje programsko rešenje MECODES. MECODES je jedinstveno rešenje koje omogućava povezivanje MCAD i ECAD programskih rešenja za šta joj je dodeljena nagrada Gospodarske komore Slovenije, a više o MECODES-u možete pronaći na web stranici mecodes.eu. Uz MECODES, koji je zainteresovao veliki broj posetilaca, CADCAM Grupa na sajmu predstavlja i svoje inženjerske usluge za 3D i 2D nacrte, analize i simulacije i konsultantske usluge.\nVideo: Integracija softvera CATIA V5 i rešenja Altium Designer\nVideo: Integracija CATIA softvera V5 i rešenja PADS\nOvaj sajam vredi posetiti čak iako nemate direktnog dodira sa elektromobilnošću, jer sajam na jednom mestu okuplja najnovija dostignuća i trendove iz područja elektromobilnosti.\nViše o eCarTec sajmu možete pronaći na oficijelnoj web stranici, a u nastavku su slike i video izložbenog prostora CADCAM Grupe.\nVideo - MECODES na eCarTec sajmu


Repertoar pozorišta "Kostolanji Deže" za januar | (Vesti - 14. 01. 2020) Subotica.com\nRepertoar pozorišta "Kostolanji Deže" za januar\n14.01.2020. u 14:01h\nTokom januara u pozorištu "Kostolanji Deže" igraće se četiri predstave, među kojima će se dva puta izvesti "Gustav je kriv za sve", predstava koja je premijerno izvedena u decembru.\nPozorišni repertoar za ovaj mesec, otvoriće predstava "Mate Matišić: Anđeli Babilona" koja će se igrati u pozorištu "Kostolanji Deže" u ponedeljak, 20. januara, s početkom u 19:30 časova. Režiju predstave potpisuje Dino Mustafić, a u njoj igraju David Buboš, Emina Elor, Boris Kučov, Atila Meš, Gabor Mesaroš, Zoltan Molnar i Bence Salai.\nNarednog dana, 21. januara, na programu će biti predstava Kokana Mladenovića "Gustav je kriv za sve", koja je premijerno izvedena 21. decembra. U centru pažnje predstave nalazi se Gustav, poznati lik mađarskog crtanog filma, sivi službenik, državljanin, radnik koga izrabljuju, idealista, sluga režima. To je sve Gustav, nekad i danas, a pitanje koje se nameće je u kojoj meri je odgovoran za promene ili stagnacije u društvu u kojem živi. U predstavi igraju David Buboš, Boris Kučov, Gabor Mesaroš, Imre Elek Mikeš i Krista Sorčik, a tokom januara publika će biti u prilici da ovu predstavu pogleda još jednom i to 28. januara.\nMonodrama glumice Marte Bereš, u režiji Andraša Urbana, koja je dobila brojna priznanja i nagrade, igraće se 23. januara u pozorištu "Kostolanji Deže", dok je dan kasnije, 24. januara, na programu predstava "Dance Noir" Dore Barta. Predstava prikazuje "fatalni ples" žena kroz vreme, od mitološke priče Ovidija i Hesioda, koja ukazuje na veze među ljudima u današnja vremena. Prikazuju se male priče, s mnogo sarkazma i ironije, jer se mračna veza između muškarca i žene nije menjala milenijumima. U predstavi igraju Laslo i Zoltan Bajko, Katalin Gal, Ester Nađ, Levente Orban, Emilia Polgar, Laslo Sekrenješ i Atila Nađ Vereš.\nBjagajna pozorišta je otvorena radnim danima, na dan predstave i vikendom od 17 do 20 časova. Za više informacija i rezervacije možete pozvati na brojeve telefona 024/555-255, 024/531-991 ili 065/54-33-203.\npredstava u pozorištu pozorište kostolanji deže pozorišna predstava repertoar pozorišta kostolanji deže


Projekat 1000+: Evo kako da aplicirate za stambeni kredit | Glas Muslimana Crne Gore\nNakon objavljivanja Javnog poziva u okviru Projekta 1000+, koji će biti raspisan u prvoj polovini marta, zainteresovni građani koji žele da apliciraju za dugoročni stambeni kredit moraju lično predati aplikaciju i prateću dokumentaciju na šalteru jedne od osam banka koje učestvuju u projektu, saopšteno je iz Ministarstva održivog razvoja i turizma – piše CdM\nU pitanju su Societe General Montenegro, Komercijalna banka Budva, CKB, Erste banka, Hypo Alpe Adria banka, Prva banka, NLB i Lovćen Banka.\n“Ukoliko zainteresovani građanin nije u mogućnosti da lično preda dokumentaciju, to može učiniti opunomoćeno lice u njegovo ime”, navedeno je u saopštenju.\nPrikupljenu dokumentaciju, uz popunjeni aplikacioni formular, građanin predaje u ekspozituri banke na šalteru kod ovlašćenog bankarskog službenika.\nSlužbenik pregleda dokumentaciju i ukoliko je potpuna, podnosiocu predaje šifru pod kojom je njegova aplikacija zavedena, sa preciznim datumom i vremenom predaje.\n“Pošto banka obradi predatu dokumentaciju i procijeni kreditnu sposobnost klijenta, dokumentaciju pod šifrom dostavlja projektnom odboru na razmatranje i odlučivanje”, objašnjeno je u saopštenju.\nNakon toga, korisnicima se uručuju vaučeri čija validnost je 60 dana, na osnovu koga sklapaju predugovor sa građevinskom kompanijom.\n“Procedura je konačna kada građanin potpiše ugovor o dugoročnom hipotekarnom kreditu u okviru projekta 1000+ sa bankom, odnosno ugovor o kupoprodaji stana sa investitorom”, kažu u Ministarstvu održivog razvoja i turizma.