Drugi Xiaomi-jev preklopni telefon biće predstavljen do kraja godine - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Mobile and gadgets » Drugi Xiaomi-jev preklopni telefon biće predstavljen do kraja godine\nDrugi Xiaomi-jev preklopni telefon biće predstavljen do kraja godine\nAutor: Nebojša Rašković Datum: 22. 06. 2021. Rubrika: Mobile and gadgets | komentar : 0\nSvoj prvi telefon sa preklopnim ekranom (Mi Mix Fold) Xiaomi je predstavio u martu ove godine. Prema nezvaničnim informacijama, kineska kompanija će do kraja ove godine predstaviti i njegovog naslednika.\nNovi telefon mogao bi da bude u prodaji tokom četvrtog kvartala, a doneće unapređen savitljivi ekran, kao i bolji mehanizam za preklapanje. Pominje se da će se ekran otvarati kao knjiga, slično kao kod Samsung Galaxy Fold linije i Huawei Mate X2 modela. Takođe, unutrašnji ekran će biti Samsung-ov, sa osvežavanjem od 120 Hz, dok će manji, spoljni ekran imati osvežavanje od 90 Hz, a proizvodiće ga Visionox.\nTelefon bi trebao da bude zasnovan na Qualcomm-ovom Snapdragon 888 čipsetu, a posedovaće bateriju kapaciteta 5.000 mAh. Telefon će imati trostruku kameru, od kojih će glavna biti kao i na njihovom prvom preklopnom telefonu rezolucije 108 MP, a pored nje će biti dostupna kamera sa 3x optičkim zumom i kamera sa ultra-širokim objektivom.\nCena, kao ni zvanično ime ovog telefona još uvek nisu poznati, mada se nezvanično pominje ime Mi Mix Fold 2. Ali, ako znamo da je cena prethodnog modela 1.500 dolara, možemo da očekujemo da će i novi model koštati otprilike toliko. Ipak, jedno od najvećih pitanja je, hoće li ovaj novi telefon biti dostupan izvan Kine, ili će biti „vezan“ isključivo za domaće tržište kao Mi Mix Fold.\nČak 21 dan kroz Europu uz samo jedno punjenje baterije na Huawei Watch 3 Pro pametnom satu\nSledeći iPad Mini će možda doći sa Mini-LED displejom\niPhone SE 3 navodno stiže na proleće!\nNokia predstavila X10 5G telefon


napravljeno: Subota, 04. Septembar 2010 Vreme 22:52.\nizmenjeno: Nedelja, 05. Septembar 2010 Vreme 17:17.\nmaternjim. Jedva nadjem reči koje su mi potrebne za sva čuda koja\nnam se dogadjaju.\nJoš u gimnaziji, redovno sam išao na popravne ispite iz\nfrancuskog, ruskog i srpske gramatike.\nJedna nadobudna dama u nekom otmenom diplomatskom društvu pokušala\nje da me uvredi:\n"Kako nam to, vi, otkrivate Ameriku u svojim knjigama, a ne znate\nengleski?"- pitala me je.\n"Gospodjo", kazao sam, "Kolumbo je, takodje, otkrio Ameriku, a\nnije znao ni reči engleskog!"\nSiroti naši prevodioci! Koliko li je tek njima teško kada pokušaju\nda prevedu neprevodivo. Piše mi jedan iz Amerike:\n"U vašoj priči, koju upravo prevodim, postoje neki nejasni izrazi,\npa vas molim da mi ih objasnite. Pišete da je to koštalo kao\n/kajgana svetog Petra . /Odakle znate da je sv. Petar jeo omlete?\nAko je, pak, jeo, koliko je mogla da košta ta kajgana kada je\ntoliko skupa? Od koliko jaja? U kojoj valuti je plaćena? Da li bih\ntaj izraz mogao da prevedem kao: */St.Peter's scrambled eggs?/*\nKada smo kod jaja, kod vas sam pronašao izraz /jaje na oko/? Šta\nje to? */Egg on eye/*? Zasto bi neko stavio jaje na oko? Da se\nJedan drugi me pita u pismu, šta to znači da je maličan bio\n/"pljunuti otac"/? Ko mu je i zasto ispljuvao tatu? Da li se kod\nnas pljuju očevi i kojom prilikom?\nZanima ga, takodje, izraz /"buni se k'o Grk u apsu" /Zbog čega je\ntaj Grk zatvoren kod nas i zašto je protestovao? I kako je,\nuopšte, moguće da nekome /"padne sekira u med"/? Otkud sekira u\nmedu? Zar se med ne čuva u teglama ili zatvorenim posudama?\nSa izrazom /"spava k'o zaklan",/ imao sam najviše neprilika. Kako\nprevesti na civilizovani jezik, da neko tako dobro i slatko spava,\nkao da su ga preklali? Da li smo se kroz istoriju toliko dugo\njedan tip /"prdnuo u čabar",/ to jest, čabrirao, što je potpuno\nlakše mogao da objasni kakav je neko, koga zovu /"mrtvo puvalo"/\n(mrtav a puše) ali kako objasniti tipičan beogradski izraz koji\nima toliko skrivenih značenja, a ne znači ništa - /landara\npišore/! Ili kada je neko pomalo bleskast, pa ga zovu\n/indi-mindi-saja-paja/? Da ne pominjem stari izraz: /šatro, Pera,\n/španska sela/ (To su za mene španska sela), kad ima mnogo\nDobro je da se nisu setili da me pitaju šta znači /rasturi ga k'o\nBugarin ćurku/ i zbog čega se neko /smeje k'o lud na brašno/? Šta\nIpak lakše mi je da odgovoroim na pitanje o rečima i izrazima nego\no stvarima u ovoj zemlji koje ni ja, zaista, ne umem da objasnim.


Međunarodna arhitektonska nagrada Bazenima Kantrida | Rijeka sport\nPočetna » objekti » bazeni kantrida » arhiva » arhiva 2008.-2009. » Međunarodna arhitektonska nagrada Bazenima Kantrida\nMeđunarodna arhitektonska nagrada Bazenima Kantrida\nU njemačkom gradu Kölnu sinoć je održano svečano uručenje nagrada za sportske i rekreacijske objekte kao rezultat arhitektonskog natječaja u organizaciji Međunarodnog olimpijskog odbora (IOC) i Međunarodnog udruženja za sportske i rekreacijske objekte (IAKS). Bazenima Kantrida dodijeljena je brončana medalja u kategoriji objekata za vodene sportove kao i posebno priznanje (IPC Distinction) Međunarodnog paraolimpijskog odbora za objekte prilagođene osobama s invaliditetom.\nSrebrna medalja u istoj kategoriji uručena je objektu Tschuggen Bergoase u Švicarskoj arhitekta Maria Botte, dok je zlato dodijeljeno Olimpijskom plivačkom centru u Pekingu. S obzirom na to da se nagrada zajednički dodjeljuje naručitelju i projektantu, nagrade za arhitekturu Bazena Kantrida su u ime Grada Rijeke primili Luciano Sušanj i direktor Rijeka sporta Zlatan Hreljac, a u ime projektanta arhitekti Pino i Alesandro Zoppini.\nIOC/IAKS AWARD je jedina međunarodna arhitektonska nagrada koja se dodjeljuje objektima za sport i rekreaciju koji se ističu dizajnom i funkcijom. Nagrađeni objekt može biti nova građevina ili već postojeći objekt koji je prethodno obnovljen ili moderniziran. Natječaj organiziraju Međunarodni olimpijski odbor (International Olympic Committee-IOC) i Međunarodno udruženje za sportske i rekreacijske objekte (International Association for Sports and Leisure Facilities –IAKS), a nagrade se dodjeljuju svake dvije godine počevši od 1987. Zajedno s Međunarodnim paraolimpijskim odborom, IAKS također dodjeljuje priznanje IPC/IAKS Distinction sportskim objektima koji su prilagođeni osobama s invaliditetom.\nNa natječaj se ove godine ukupno prijavilo 117 objekata iz 26 zemalja, a Bazeni Kantrida su nagrađeni u kategoriji objekata za vodene sportove za koju je ukupno pristiglo 29 prijava. Za IPC/IAKS Distinction, bilo je prijavljeno ukupno 54 objekta, a nagrađeno 10.\n(Objavljeno: 29. listopada 2009.)


Trump negira pokušaj pokretanja dijaloga s Iranom | SAD i Iran | Al Jazeera Balkans\nSiguran da će Iran uskoro željeti razgovarati, želio bih da me nazovu, rekao je ranije Donald TrumpEPA\nAmerički predsjednik Donald Trump tvrdi da Sjedinjene Američke Države nisu pokušavale pokrenuti dijalog s Iranom i dodao da Teheran treba učiniti prvi korak ako želi pregovarati s Washingtonom.\n"Fake news mediji su, kao i obično, objavili lažnu informaciju, bez ikakvog poznavanja teme, i naveli da SAD pokušava pokrenuti pregovore s Iranom. To je lažna informacija", napisao je on na Twitteru, iako nije jasno na koju se objavu odnosi, prenosi AFP.\nDodao je kako će "Iran nazvati ako i kada bude spreman".\nFrancuska agencija podsjeća da je američki predsjednik ranije naveo da je otvoren za razgovore s Teheranom.\n"Do tada će se njihovo gospodarstvo urušavati - to je jako tužno za iranski narod", napisao je Trump na Twitteru.\nŽestoki verbalni napadi\nU međuvremenu je rekao kako će se Iran suočiti s "velikom silom" ako pokuša bilo što protiv američkih interesa na Bliskom istoku, ali i da nema naznaka kako će Teheran bilo što slično uraditi, prenio je AP.\nU izjavi novinarima u Bijeloj kući ponovno je nazvao Iran "neprijateljskim" i "provokatorom terorizma broj jedan".\nNapetost između Washingtona i Teherana je naglo porasla kad je SAD objavio da u Zaljev šalje nosač zrakoplova "USS Abraham Lincoln" i bombardere B-52, opravdavajući taj potez iranskom "prijetnjom".\n"....Iran will call us if and when they are ever ready. In the meantime, their economy continues to collapse - very sad for the Iranian people!\nTrump je prošlog tjedna rekao da je "siguran da će Iran uskoro željeti razgovarati" i dodao: "Želio bih da me nazovu."\nTo je iranski ministar vanjskih poslova Mohammad Javad Zarif odbio.\nNapadi su tijekom vikenda postali žešći.\n"Ako se Iran želi boriti, bit će to službeno kraj Irana. Više nikad neće prijetiti SAD-u", objavio je Trump na Twitteru.\nZarif: To su genocidne prijetnje\nZarif je odbacio Trumpove "genocidne prijetnje" i upozorio da ne prijeti njegovoj zemlji te da prouči povijest.\nPovijesno loši, odnosi Irana i SAD-a su na najnižoj razini otkad se Trump prije godinu dana odlučio povući iz međunarodnog ugovora o ograničavanju iranskog nuklearnog programa u zamjenu za ukidanje sankcija Teheranu.\nPotom je Trump, u studenom prošle godine, ponovno uveo gospodarske sankcije Iranu.


Dragi Guest181387, Nažalost, nemate nijedan model na svojoj listi prijatelja. Predlažemo Vam da se upoznate i sprijateljite s nekim. Potpuna lista naših modela nalazi se na naslovnoj stranici.


Esprit - Ušteda uz Cashback | myWorld\n3% + 1,5 Na iznos tvoje kupovine\nRajićeva Shopping Center, Kneza Mihajla 54\nmyWorld članovi mogu vršiti plaćanja samo u gotovom novcu, te putem debitnih kartica i bankovnih transakcija. Prilikom plaćanja kreditnim karticama (Visa, Martercard, Diners...) članske prednosti se ne obračunavaju! myWorld članovi ne mogu istovremeno ostvarivati prednosti od Cashback kartice i kartice Sportina Group kompanije (Sportina ili XYZ kartica). Karticu Sportina Group kompanije, myWorld članovi mogu koristiti samo uz plaćanja orginalnim vaučerima.\n„We want to make you feel good to look good« moto je Esprit-a, modnog brenda, koja svoju mladost i svežinu neguje još od 1968. godine, kada je nastala u Kaliforniji. Jednostavnost, verodostojnost i lakoća bile su i ostale vodilja ovog modnog brenda, koja se bavi stvarnim ljudima i društvom. Esprit kolekcije karakteriše odličan kvalitet, slobodne i moderne kreacije, dominiraju prirodni materijali i odgovorna proizvodnja.\nEsprit, kojeg obeležava odličan kvalitet i savremeni modni dizajn je namenjen svima koji cene dobar dizajn i kvalitetne materijale. Posetite Esprit radnju i pogledajte must-have artikle koje ne smete da propustite. Kombinuj različite materijale, teksture i dezene, pusti mašti na volju i zasijaj sa odećom Esprit!\nNe možeš da pronađeš svoju kupovinu kod partnera Esprit?


VTŠ predstavio Regionalnu inovacionu laboratoriju | (Vesti - 21.06.2019) Subotica\nKomentara: 3 | Pregleda: 2079\nVTŠ predstavio Regionalnu inovacionu laboratoriju\n21.06.2019 u 12:49h\nU prostorijama Visoke tehničke škole strukovnih studija, otvorena je Regionalna inovaciona laboratorija za industrijsku automatizaciju i mehatroniku opremljena savremenim robotima, računarima i svim onim komponentama koje će pomoći malim i srednjim preduzećima da unaprede svoje poslovanje i lakše dođu do stručnog kadra.\nZahvaljujući IPA projetku prekogranične saradnje Srbije i Mađarske, otvorene su dve laboratorije od koji se jedna nalazi u Segedinu, a druga u našem gradu na Visokoj tehničkoj školi. Kako je objasnio direktor ove visokoobrazovne ustanove Igor Firstner, laboratorija je namenjena svim zainteresovanim preduzećima i studentima koji će imati priliku da slušaju predavanja, učestvuju u radionicama i rade na tri najsavremenija industrijska robota, koja će služiti kao podrška u oblastima primene inovacionih tehnologija.\n- Na današnjoj radionici učestvovalo je preko 30 predstavnika malih i srednjih preduzeća iz Subotice i regiona, jer je cilj projekta usmeren ka tome da se kompetencije ovih preduzeća u oblasti industrijske automatizacije podignu na viši nivo. Pored njih, prisustvovao je i određeni broj zainteresovanih studenata, koji su druga ciljna grupa projekta, odnosno mladi ljudi koji će za godinu, dve ili tri ući na tržište rada u ovoj oblasti i ovo je prilika da se već sada pripreme za ono što ih čeka - objasnio je Firstner.\nLaboratorija je takođe opremljena i PLC kontrolerom na kojem će studenti moći da vežbaju PLC programiranje, a ukoliko budu imali adekvatno znanje i da se zaposle u preduzeću "PeLCer", istakao je direktor Stipan Đuraković.\n- Saradnja sa Visokom školom nam je veoma važna i bitno nam je da kao preduzeće budemo prisutni u Školi, zbog čega rado pomažemo i sponzorišemo razna takmičenja, a sada smo učestvovali i u opremanju laboratorije jednim PLC kontrolerom. Ova laboratorija je izuzetno važna i za našu privredu, koja će ovde moći da održi treninge za svoje zaposlene, da stekne nova znanja i veštine, ali i da dođe do nove radne snage - istakao je Đuraković.\nRegionalna inovaciona laboratorija za industrijsku automatizaciju i mehatroniku osmišljena je tako da bude otvorena za studente, koji će u njoj moći da uče i rade na istraživačkim projektima, kao i za sve zainteresovane kompanije koje u ovoj oblasti žele da unaprede poslovanje.\n- Ova oprema je dosta skupa i možda neko malo preduzeće nema sredstava da investira u kupovinu jednog industrijskog robota samo da bi probalo da radi sa njim. Međutim, ovde će moći da dođe da to i isproba, jer smo pokrili sve tripove industrijskih robota koji trenutno postoje na tržištu - poručio je direktor Visoke škole.\nSimo [pre 245 dana i 58 minuta] Odgovori\nBravo. Za vreme Djule Mestera studenti su morali da doniraju po 800e da bi mogli da rade na racunaru 3 casa nedeljo i cetiri studenta je sedelo za jednom racunarom. Receno je da su to licni racunari studenata i da ce svako dobiti nazad po zavrsetku skolovanja medjutim niko nikada nije dobio taj racunar nazad. Program je bio zastareo, a prakticno znanje studenta je bilo vrlo siromasno. 90% predmeta nije imalo veze sa smerom vec su se sporednim predmetima popunjavale rupe zbog nedostatka strucnog kadra za bitne predmete. VTS je postala skola kakva treba da bude. Bravo. Mislim da je sada jedina mana VTS-a sto su kriterijumi za sesticu vrlo niski.\n#276574 (3) (18)\nIstina... [pre 244 dana i 22 časa] Odgovori\nInovacije!? Pod komunistima? Dajte, ne budite smešni. Ovde inovativne ismevaju, marginaloizuju, proganjaju, hapse, proteruju. Gde su INOVATORI u svim oblastima? Nema ih!\n#276596 (9) (5)\nAlex [pre 244 dana i 17 časova] Odgovori\nNe znam odakle to da su kriterijumi za sesticu mali. Vala mora dobro da se zagreje stolica da bi se polozio predmet. Barem kod nas koji nismo informaticari, menadzeri i sl.\n#276645 (1) (9)


Srbija-Azerbejdzan-uzivo-prenos-livestream-Nova-S-sestorici-igraca-preti-suspenzija | Sport | Fudbal\n24. October, 11:55\nHaos zbog kartona, Srbija možda i bez 9 fudbalera: Piksi mora da kalkuliše, suspenzija prijeti i dvojici najboljih! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n12.10.2021. / 09:07\nFudbalska reprezentacija Srbije večeras od 20.45 na stadionu "Rajko Mitić" igra pretposljednju utakmicu u kvalifikacijama za Svjetsko prvenstvo, a protivnik je Azerbejdžan.\nIako smo svi mislima već okrenuti ka "velikom finalu" za odlazak na Mundijal protiv Portugala u novembru, prvo je potrebno pobijediti neugodne Azerbejdžance i tako obezbijediti makar baraž, koji će biti i te kako težak, pa je stoga i Dragan Stojković u velikoj dilemi.\nDa li odmarati fudbalere kako ne bi rizikovali kartone, samim tim i suspenziju za meč sa Portugalom, ili izaći protiv Azerbejdžana bez ikakvih kalkulacija, sve kako bi "orlovi" lakše stigli do tri boda?\nNikola Milenković je izgubljen za meč zbog povrede, dok su FIlip Đuričić i Strahinja Pavlović zbog naivnih kartona protiv Luksemburga takođe nedostupni protiv Azerbejdžana, a problem je što još čak šestorici igrača prijeti isti scenario - i to za najvažniji meč protiv Portugala.\n"Raspolažemo sa svim informacijama, ukupno šestorici fudbalera prijeti suspenzija za Portugal. Imamo dovoljno vremena da razmislimo o timu, to ću odlučiti možda i na dan meča, tako da nema presinga da nešto mora. Treba biti pametan i napraviti tim koji je sposoban da riješi utakmicu u svoju korist", rekao je Stojković na konferenciji za medije.\nAko bi svi oni preskočili meč protiv Luksemburga, to znači da bi Srbija bila bez čak devetorice manje-više standardnih igrača, što bi zaista bila "kocka". Djeluje da Piksi neće doći u situaciju da podnese toliki rizik, ali će sigurno pojedine fudbalere zaštiti i ostaviti ih na klupi, pa uvesti ako se situacija ne bude odvijala kako je zamišljeno.\n"Ko god bude igrao, znam da će dati maksimum", zaključio je on.


1750 din za lasersku mušku epilaciju regije po izboru.\nRešite se trajno dlačica najsavremenijim nemačkim DERMAX RF LIGHT laserom u Laser Centru Viva.\nVaučer važi za ultrazvučnu lasersku epilaciju regije po izboru: donji deo leđa ili gornji deo leđa ili ramena ili grudi ili stomaka ili vrata i jagodica ili intimne regije\nPonuda važi za muški pol\nRok iskoristivosti kupona je do 08.09.2012.\nNekada je bilo, poželjno, u današnje vreme nikako nije - dlakavo muško telo! I muškarci i žene slažu se da je glatka koža daleko privlačnija. Sportisti su se prvi dosetili da bi se mogli rešiti dlaka sa leđa, grudi ili stomaka. Sada je ova praksa već široko prihvaćena kao trend, ali i uobičajena pojava iz higijenskih i iz estetskih razloga. Većina muškaraca to već dugo ima u planu, jedini problem je kako izdržati bolnu depilaciju.\nGlatko i udobno!\nSasvim jednostavno - odlučite se za trajno lasersku epilaciju! Bez bola i iritacija, sasvim lako i jednostavno, neka Vaša koža zasija I to uz popust od 61% u Laser Centru VIVA.\nEpilacija se u Laser centru VIVA vrši nemačkim laserom, DERMAX RF LIGHT. DERMAX RF LIGHT je uređaj za najsavremeniju ultrazvučnu epilaciju bez bola i iritacije kože.\nKada je reč o uklanjanju dlačica, osnovno pravilo je izbeći oštećenje ćelija kože. Za nastanak i opstanak dlake odgovorne su papile i odgovarajući dotok hranljivih materija do papila. Permanentna oslobođenost od dlačica postiže se jedino ciljanim delovanjem na papile dlake. Uklanjanje dlačica vrši se uz pomoć laserskog snopa u kombinaciji sa ultrazvučnim zračenjem i tako se smanjuje dotok hranljivih materija papilama. Potrebno je uraditi nekoliko tretmana. Aparatom DERMAX RF Light dolazi do bržeg rezultata jer se prva 3 tretmana rade na svega 7-10 dana i tim postupkom se duplo veći broj dlaka uhvati u prvoj fazi rasta, a nakon toga se tretmani rade na 4-5 nedelja. Važno je napomenuti da zastareli IPL sistemi moraju da prave veći razmak između tretmana zbog jačine laserskog snopa koji je često bolan. Tretmani se mogu raditi i tokom celog leta, na osunčanu kožu, jer se odgovarajućim safirnim filterima određuje talasna dužina snopa svetlosti merena u nanometrima, tako da ne dolazi ni do kakvog oštećenja tkiva.


Gladni ste? Naručite hranu, stiže dronom do vas! (VIDEO)\nRevolucija u dostavi hrane stiže u Dubai...\nUmorni ste, nemate snage ni da spremate klopu, ni da izađete u restoran, a gladni ste kao vuk? Nema problema – samo preuzmite aplikaciju, naručite hranu i ona za nekoliko minuta stiže dronom na vašu adresu!\nZvuči kao naučna fantastika? Ili kao vic?\nU Dubaiju je sve moguće!\nMenadžeri „Debonairs pizze“ iz najpoznatijeg emirata plasirali su fantastičnu reklamu za svoje ukusne proizvode. Povodom 1. aprila, Svetskog dana šale, lansirali su video u kom najavljuju dostavu pice dronom na željenu adresu u Dubaiju.\nNa njihovoj Fejsbuk stranici, Jutjub kanalu i Instagramu snimak je zabeležio više od 100.000 pregleda za manje od 12 sati. Svaki snimak vodi do web stranice „Debonairs pizze“ na kojoj stoji obaveštenje da je reč o prvoaprilskoj šali, ali... Kupcima je u isto vreme najavljeno da popusti nisu šala i da će naručene pice biti dostavljene brzo kao da ih dostavljaju dronovi.\nOdličan marketinški trik koji će, nadamo se, uskoro u Dubaiju postati realnost :) Jer, od jula ove godine najavljeno je da ćemo moći da se prevozimo taksi-dronom po Dubaiju - opširnije pročitajte OVDE\nFOTO-PRIČA: 10 razloga da Dubai postane vaš novi dom\nNe, nije fotomontaža! Ovo je pustinjska realnost (FOTO)\nPet zanimljivosti o Burdž Kalifi koje niste znali (VIDEO)\nPovezane teme: dostava hrane Dubai pica dron Debonairs pizza


NUNS: Opasna kampanja provladinih glasila protiv profesionalnih novinara i medija | 013 info\nBeta\tČet, 09/04/2020 - 14:48\nNUNS je saopštio da su dnevne novine "Kurir" u današnjem izdanju optužile Televiziju N1 i njene novinare da šire dezinformacije i da time ugrožavaju živote gradjana Srbije tokom pandemije korona virusa, a urednika TV N1 Jugoslava Ćosića predstavile fotomontažom kao Pinokija i naslovom "Lažov".\nNUNS je naveo da je taj tabloid jedan od rekordera u "kršenju Kodeksa novinara, zakona i elementarne pristojnosti".\n"Ukazujemo da ovi napadi 'Kurira' i drugih medija bliskih vladajućoj partiji dolaze nakon istovetnih napada državnih funkcionera na nezavisne novinare i medije i pokušaja uvodjenja cenzure i sužavanja slobode izražavanja i informisanja, i sve nam govori o opasnoj tendenciji vlasti da se, zloupotrebljavajući vanredno stanje, obračuna sa novinarima i medijima i suzi slobode informisanja", navodi se u saopštenju NUNS-a.\nsrbija NUNS mediji


KIKINDA SHORT short story festival: јануар 2010\nRaspisan konkurs SKD za nagradu "Biljana Jovanović"\nBEOGRAD - Srpsko književno društvo (SKD) raspisalo je konkurs za dodelu nagrade "Biljana Jovanović", za prozna, pesnička i dramska dela objavljena 2009. godine, saopšteno je danas iz Srpskog književnog društva.\nKnjige u pet primeraka treba poslati na adresu: Srpsko književno društvo, Francuska 7, Beograd, najkasnije do 10. februara. Nagrada se sastoji iz povelje i novčanog iznosa, a ime dobitnika biće objavljeno sredinom marta, navedeno je u saopštenju. (Tanjug)\nKonkurs za Zbornik poezije i kratke proze mladih sa prostora eks–Ju.\nDom omladine Pančevo i ove godine je raspisao konkurs za Zbornik poezije i kratke proze mladih sa prostora eks-Ju – „Rukopisi 33“.\nKonkurs će biti produžen do 10. februara 2010. godine, a pravo učešća imaju sve devojke i mladići od 15 do 27 godina koji pišu na jezicima bivših ex-Ju republika.\nTreba poslati tri pesme ili tri priče dužine do četiri kucane strane (dakle, do 10 000 karaktera, veličina fonta 12), potpisane punim imenom i prezimenom, godinom rođenja, adresom, brojem telefona i i-mejlom na adresu ispod.\n,,Rukopisi 33″ izaći će iz štampe do maja 2010. godine.\nRok prijave: 10/02/10 Kontakt: Dom omladine Nemanja Blagojević Svetog Save 10 26000 Pančevo Srbija zbornikrukopisi@gmail.com www.domomladinepancevo.com\nI ove godine otvoren je natječaj Udruge umjetnika 'Spark' iz Velike Gorice za najljepšu ljubavnu pjesmu povodom Valentinova. Rok: 2.2.2010.\nČitajte svoje stihove uz jazz\nUdruga za promicanje jazz glazbe i kulture - JAZZart raspisala je natječaj za čitanje stihova uz jazz glazbu. Rok: 4.1.2010.\nTRAŽE SE PJESNIČKE DUŠE!!!\nPišete poeziju i želite pročitati svoje stihove u javnosti? Pokušajte nešto novo i eksperimentirajte uz jazz glazbu!\nPošaljite nam 10 svojih pjesama na temu grada i stručni žiri će odabrati one najbolje koji će imati priliku predstaviti se javnosti u sklopu "Jazz&Poetry" večeri u Jazz Clubu!\nMožda vas je nešto u gradu inspiriralo, potaknulo na razmišljanje, doživjeli ste neka nova iskustva u novom gradu tijekom putovanja, upoznavanje njegovih stanovnika vas je inspiriralo??\nPišite i šaljite na e-mail: info@jazzart.hr te se predstavite javnosti 14.1. u Jazz Clubu u Gundulićevoj 11!\nRezultati natječaja bit će objavljeni 4.1.2010.\nČasopis za književnost umetnost i kulturu “AKT” iz Valjeva raspisuje Treći konkurs za nagradu ZLATNO SLOVO. Nagrada se dodeljuje za najbolju knjigu najkraće proze objavljenu na srpskom jeziku u 2009. godini. Konkurs je otvoren do 1. februara 2010. godine. Potrebno je poslati tri primerka knjige na adresu:\nZa nagradu “Zlatno slovo”\nОбјавио Kikinda Short у 01:14 1 коментар:


Kuhinja sa dodacima uz zvučne i svetlosne efekte 25/21206 | Dečji sajt\nŠifra artikla: 25/21206\nDimenzije 97,8 x 62,9 x 37,5cm.\nKuhinja ima zvučne i svetlosne efekte. Šporet na plin sa dva plamenika u kuhinji simulira vatru uz pomoć sijalica koje se pale kada okrenete dugme za kuvanje. Pećnica se otvara i ima 5 položaja za postavljanje plastične police za prženje. Frižider takođe ima nekoliko pregrada za čuvanje hrane\nPotrebne 2 x AAbaterije.


Iako ove mašine imaju nekoliko sistema zaštite od zloupotrebe, Donald Trump je označio kao najveći problem na ovogodišnjim izborima (EPA)\nNiko sa tačnošću ne zna kada su održani prvi izbori za neku funkciju u organizovanom društvu. Iako se generalno smatra da su prvi izbori u današnjem smislu praktikovani u Rimskom carstvu, kao i antičkoj Grčkoj, naučnici su došli do saznanja da se to dešavalo i mnogo ranije.\nTako se u Indiji u doba dinastije Veda (1.500 do 500 godina pre nove ere) radža (javni službenik) birao od Gane (ljudi u nekoj vrsti plemenske organizacije), a čak je postojao i Savet, koji su činili Varna ratnici, koji su imali zadnju reč o ishodu “izbornog procesa”.\nPrvi izbori za Senat (sličan današnjim narodnim skupštinama i senatima) održani su u Sparti 754. godine pre nove ere. Nađeni su i novčići iskovani tom prilikom, kao i zapisi o izvesnom kandidatu Eforosu, koji je izneo primedbe na tok izbora.\nDemokratija ulazi u 21. vijek\nIako se danas generalno smatra da period prave demokratije i izbornog procesa “jednakog za sve” počinje nakon pada Berlinskog zida, raspada Sovjetskog saveza i kulturne revolucije u Kini i drugim azijskim zemljama, često iznenađuje koliko su demokratski izbori “novi izum”.\nU Australiji su tako pripadnici domorodačke zajednice Aboridžina pravo glasa dobili tek 1962. godine. U Rusiji su prvi pravi višestranački izbori održani tek 1991. godine, kada je Boris Jelcin izabran za predsednika. Ipak, tada je bilo samo šest kandidata, a mnogi funkcioneri Komunističke partije tada su nastupili kao nezavisni građanski kandidati.\nNakon raspada SFRJ, koji je “ozvaničen” raspuštanjem Centralnog komiteta Saveza komunista u januaru 1990. godine, decembra iste godine su održani prvi višestranački izbori u Srbiji nakon Drugog svetskog rata, što se videlo i po učešću više od 30 partija, pokreta i udruženja.\nIpak, čini se da izbori za predsednika SAD-a, kao i oni za članove Senata i Kongresa, predstavljaju fokus cele međunarodne zajednice, kao i svih svetskih (i onih manjih) medija. Kao malo koje druge zemlje (uz Kinu, Rusiju i Indiju), američki izbori predstavljaju indikator kako će se kretati globalni politički, finansijski i privredni tokovi.\nSAD ima jedan od najkomplikovanijih izbornih sistema u svetu, kako zbog svoje veličine, tako i zbog velikog broja saveznih država. Tu su i teritorije pod upravom SAD-a, gde građani glasaju za predsednika SAD-a, iako su udaljeni hiljadama kilometara. SAD ima i veliko međunarodno vojno i diplomatsko prisustvo, gde zaposleni u ovim misijama takođe glasaju kao da su na američkom tlu.\nGlasao sam – preko mašine\nDa bi se ovako komplikovani izbori učinili lakšim i efikasnijim, a rezultati bili što tačniji, Election Assistance Commision (EAC, Izborna komisija SAD-a) 2005. godine je dao preporuku o upotrebi mašina za glasanje. Ove mašine rade na dva principa – OCR i digitalne, sa ekranom osetljivim na dodir.\nOCR mašine (od Optical Character Recognition – prepoznavanje pisanog teksta) su najčešće na izbornim mestima u SAD-u. Rade tako što glasač popuni izborni listić (ballot), najčešće tako što ispred imena kandiata označi pun kružić. Onda taj listić stavlja u mašinu, koja izgleda kao malo veći laserski štampač. Mašina listić skenira, a ugrađeni računar sa softverom za prepoznavanje pisanja ubelažava glas.\nPoslednjih godina su se pojavile i potpuno digitalne glasačke mašine, koje izgledaju kao velik ekran osetljiv na dodir (u SAD-u ih zovu “overgrown tablet” – prerastao tablet računar). Glasač se identifikuje elektronskom ispravom – obično ličnom kartom sa čipom, i onda jednostavnim dodirom na ekran vrši glasanje za izabrane kandidate.\nDejan Milošević, inženjer elektronike i IT stručnjak, kaže da su u suštini u pitanju veoma proste mašine.\n“Sve te mašine koriste ‘off the shelf’ komponente, odnosno standardne uređaje koji se masovno proizvode. Često na biračkim mestima možete videti potpuno obične laserske štampače koje ima svaka kancelarija kod nas. Ono što ove mašine čini posebnim je softver, koji je jedinstven, kao i posebna ‘intranet’ mreža kojom su one umrežene”, objašnjava Milošević.\nIako ove mašine imaju nekoliko sistema zaštite od zloupotrebe – višestruku proveru glasača, kao i enkripciju (šifrovanje) podataka o glasovima, upravo su one označene kao najveći problem na ovogodišnjim izborima. Ko kaže? Pa – Donald Tramp!\nGlasovi stižu ‘Balkanskom vezom’\nNa izborima u zemljama bivše SFRJ često se za izborne prevare koristi termin “Bugarski voz”, koji označava pojavu da glasač dobije već zaokruženi listić koji ubaci u kutiju na biračkom mestu, a iznese prazan listić koji je dobio.\nOd ovogodišnjih predsedničkih izbora u SAD-u postoji i novi termin – “Balkan connection fraud” (Prevara balkanskom vezom), a koji se velikom brzinom proširio društvenim mrežama u SAD-u.\nIako je sada izvesno da je kandidat Demokrata Džo Bajden pobedio na ovogodišnjim izborima (kao i kandidatkinja za potpredsenika, prva žena na ovoj funkciji, senatorka Kamala Haris), administracija predsednika Donalda Trampa se ne predaje, pa je podnela na stotine tužbi lokalnim i federalnim sudovima za “masovnu krađu glasova”. Tramp je na Twiteru optužio kanadsku kompaniju Dominion Voting Systems da je učestvovala u krađi republikanskih glasova te da su njene mašine ukrale preko dva miliona “njegovih” glasova.\nOve tvrdnje su (očekivano) naišle na ogromnu podršku članova Republikanske partije i Trampovih pristalica iz svih slojeva američkog društva. Tako je i američki ambasador u Nemačkoj Ričard Grenel jedan od najvećih pristalica ove “teorije zavere”, uz Trampovu “desnu ruku” Rudija Đulijanija.\nIpak, najveće iznenađenje je da se softver za ove mašine pravi u Srbiji, i to u Beogradu. Po nekim izvorima, same “Dominion” mašine se sastavljaju od delova proizvedenih u Kini, a sam softver je “srpski proizvod”. O kompaniji Dominion Voting Systems Srbija se u medijima pisalo još 2017. godine, posle izbora na kojima je Donald Tramp pobedio Hilari Klinton.\nKada gubiš, ni tehnologija ne pomaže\nMale su šanse da će Trampova strategija uspeti – više federalnih sudija je potvrdilo regularnost izbornog procesa, a u mnogim državama se nakon ponovnog brojanja prednost Džoa Bajdena i demokrata samo još više uvećala. Tramp je još 2018. godine nazvan “najpoznatijim tviterašem na planeti”, zbog njegovog manira da odluke njegove administracije i novosti iz Bele kuće prvo objavljuje na ovoj društvenoj mreži.\nA da li su zbog ovoga poljuljane osnove demokratskog izbornog sistema u SAD? Politički analitičar Mišel Zubenica smatra da nisu.\n“Američke institucije su dovoljno snažne i godinama građenje, tako da ne mogu tako lako da izgube poverenje američkih građana”, kaže Zubenica.\nIako smo odavno u 21. veku, gde se kampanje za izbore vode na društvenim mrežama, u virtuelnom prostoru, glas jednog birača ostaje i dalje isti – jedan glas, bio on iskazan dizanjem ruke, kao u Starom Rimu, ili klikom na “tač skrin” preko Interneta.


Pokušaj podmetanja požara u centru grada! (Slike) | www.SJENICA.com\nPre nekoliko dana, u samom centru grada, došlo je do pokušaja podmetanja požara u jednom od popularnih lokala.\nKako smo saznali, u čak dva navrata, za sada nepoznati izvršioci, pokušali su da zapale jedan od kafića u kojem se skuplja omladina. U pitanju je kafić “VaVaZu” koji se nalazi u samoj čaršiji, čiji je vlasnih Ilijaz Tahirović Baćo.\nKako nam je rečeno, slučaj je prijavljen policiji koja je odmah izvršila uviđaj i napravila zapisnik. Napadači su za sada nepoznati ali postoje određene sumnje ko bi to mogao biti.\nNapadi su se dogodili u ranim jutarnjim časovima, a pokušaj podmetanja požara izvršen je zapaljenim bakljama. Na svu sreću, povređenih nije bilo, a baklje koje su bačene unutar lokala, samo su izgorele pod te nije došlo do širenja vatre, što možete videti na fotografijama.\nČitaj još: Brutalno pretučen dečak u Sjenici!\nSasvim nevažno o kojem je lokalu reč i ko je vlasnik istog, ali osim materijalne štete koja se da nadoknaditi, mogli su biti uništeni mnogi mladi životi. Sjenica.com strogo osuđuje svaki vid vandalizma i nadamo se da će policija u skladu sa zakonom kazniti počinioce.\nTagged baco carsija centar foto grad kafic podmetanje pokusaj pozar sjenica slike vandalizam Vavazu vijesti\nOne thought on “Pokušaj podmetanja požara u centru grada! (Slike)”\nPovratni ping: Pokušaj podmetanja požara u centru grada! (Slike) - www.SJENICA.net\nsep 28, 2021, 20:59


Kamen temeljac za dve kuće u opštini Novo Brdo - Novosti - Kancelarija Premijera - Kancelarija za Pitanja Zajednica\nKamen temeljac za dve kuće u opštini Novo Brdo\n4. aprila direktor Kancelarije za pitanja zajednica, Srđan Popović položio je kamen temeljac za kuću porodice Savić u selu Gornje Zebince i porodicu Maksimović u selu Kusce u opštini Novo Brdo, koje žive u veoma teškim ekonomskim i socijalnim uslovima.\nPored Kancelarije za pitanja zajednica koja je izdvojila finansijska sredstva za izgradnju ovih kuća, manastir Draginac je obezbedio plac za izgradnju kuće za porodicu Maksimović u Kuscu.\nPolaganju kamena temeljca su pored direktora KPZ, prisustvovali predsednik opštine Novo Brdo Bajrush Ymeri sa kolegama, otac Ilarion iz manastira Draganac, kao i predstavnici medija.\n“Nažalost postoji mnogo onih koji žive u veoma teškim uslovima i kojima je neophodna pomoć, ali Kancelarija za pitanja zajednica je prisutna na terenu i u saradnji sa opštinama nastoji da pomogne što većem broju slučajeva. Takođe, mi lobiramo za različite vrste pomoći socijalnim slučajevima i kod međunarodnih organizacija sa kojima imamo veoma uspešnu saradnju”, rekao je tom prilikom direktor KPZ Srđan Popović.


Old Dogs (2009) Prolog\nPar samaca vodi sportsku marketinšku agenciju - jedan je razveden i nesrećno zaljubljen (Robin Williams), a drugi je zabavni neženja (John Travolta). Njihovi životi se potpuno preokrenu kad su odjednom prisiljeni da počnu da se brinu za sedmogodišnje blizance, i to baš u trenutku najvećeg poslovnog dogovora njihovog života. Dvojica samaca nemaju pojma kako se brinuti o blizancima, što dovodi do niza potpunih promašaja (koji su i zabavni, mora se reći), a njima na kraju daje novo razumevanje pravih životnih prioriteta...\nFilm je dobio dosta niske ocene od strane kritičara, samo 19% pozitivnih kritika na stranici Metacritic. 'Stari frajeri' su proglašeni 'imbecilnom farsom' i jednim od 'najgorih filmova godine', a kritičar Oniona upozorava 'odrasle da se ne približavaju filmu, a decu pošalju da gledaju film samo ako su bila posebno loša'. Među pozitivnim recenzijama ističe se jedna koja hvali kratko trajanje od samo 88 minuta i procenjuje da je reč o 'dobrom porodičnom filmu - ako vam ne smeta najniži nivo humora'.\nRobin Williams i John Travolta su glavni aduti ovog filma. I jedan i drugi su filmske zvezde sa dugogodišnjim karijerama a ovo je jedan zajednički pokušaj da se okušaju u porodičnim komedijama, koji je manje ili više uspešno prošao.\nUloge: Robin Williams, John Travolta, Seth Green\nBox office: 50\nStudio: Walt Disney Pictures/Continental Film\nJezik: Engleski, ukrajinski


Dobar dan radni ljudi, dobar dan i onima koji su rešili da malo prilegnu i sebi pruže malo oduška.\nOvaj put ću se nadovezati na priču o ''sitnicama koje život znače''. Zaboravili ste na njih? O daa, to su one male stvari koje su zaista toliko male da ponekad ne razmišljamo o njima, ponekad ne obraćamo pažnju na njih i jednostavno ih svodimo pod kategoriju ''podrazumeva se''. A šta je to što bi trebalo da se podrazumeva? Možda lepa reč, osmeh, pažnja, dodir koji umiruje i pogled koji sve govori. Da li se sećate neke situacije kada vam nisu bile sve ''kockice'' na broju, kada vam je trebao prijatelj, sestra, mama, ortak, ko god , samo da je neko tu i da klima glavom. Tačnije samo da je tu... I baš tada nikoga od tih ljudi ili nema vremena, ili je u problemima ( prvo sa samim sobom, pa onda sa celim svetom oko sebe ), ili juri ovamo, trči na drugi kraj grada....a vi sedite i osećate kako se sve nešto poremetilo, u vama i u svetu oko vas. Ne samo zbog vašeg problema, daleko od toga, već zato što živimo brže, radimo više, žene su sve ambicioznije , a muškarci se trude da ostanu na svom ''položaju'' upravo zbog ŽENA LAVICA. Sve je to nekako postalo normalno, niko ni ne pridaje veliki značaj celoj situaciji. Ali... hajde da celu situaciju pogledamo iz nekog drugog ugla: Emocije su se smanjile - priznaćete; Briga o drugome- takođe se smanjila, Iskren zagrljaj- hmm...isti slučaj (sem kod mladih i zaljubljenih parova i naravno kod bakica i dekica ).\nSlažete se jel da? Vidite da nešto ovde i nije baš u redu. Da nije sve na svom mestu. Nekada smo ''širili'' ljubav i bili mnogo više zadovoljniji i malo nam je, zapravo, trebalo da budemo srećni... A šta je to uhvatilo ovo današnje vreme, kada određeni ljudi, a svakim danom sve veći broj njih, nema vremena ni za svoje bližnje. Ako ne želite da upadnete u ogromnu mašineriju, ogromni začarani krug i trku , a ni sami ne znate gde je cilj, ili ukoliko ste već , nažalost, negde na sredini puta, sveukupnog ludila i želite da se iščupate i vratite na mirne staze i to je moguće. Šta kažete da, za početak, krenemo od sebe. Oslušnite sebe i svoje potrebe .Ako hoćemo da menjamo neke stvari u našem okruženju, prvo moramo krenuti od stvari koje nama ponekad zasmetaju kod nas samih. Kada budemo nešto popravili kod sebe i sami napredovali u svom razvoju i osećaju svog sopstvenog razvića, psihičkog napretka, jačanja karaktera, emotivnog sazrevanja, onda ćemo postati svesni sebe i svojih vrednosti i vrlina, a na mane ćemo gledati otvorenog scra i bićemo spremni da ih PRIHVATIMO i RADIMO na njihovom poboljšanju. I dok ceo taj proces traje, mi imamo osmeh na licu, jer se već osećamo bolje, zdravije, ''osećamo sebe'' i svoje potrebe i trudmo se da ih zadovoljimo na nama najprikladniji način. Odlično !!! Napredujemo. Samim tim, kako vreme prolazi i naše UPOZNAVANJE SEBE se razvija na pravi način, mi nesvesno počinjemo da zračimo pozitivno na našu okolinu , na prolaznike, na sve ljude iz našeg okruženja. Primetićete da vam OČI SIJAJU! Imaćete elana i kreativnosti i što je najbitnije OSEĆAĆETE SE DOBRO U SVOJOJ KOŽI, kako je i prirodno. Neće vam biti potreban neki poseban razlog da se u prolazu nasmejete sestri ili bratu, zagrlite mamu ili sa bakom popijete jutarnju kafu. Niste ni svesni koliko male stvari znače, posebno kada dođu neke određene godine. Niste ni svesni koliko malene stvari poput toplog iskrenog pogleda ili osmeha pozitivno deluju pre svega na vas, a zatim na onoga kome je upućeno. Kao predlog, preporučiću vam snimak koji zaista menja stvari. Imaćete potrebu da istog trena ustanete, pozovete prijatelje i krenete da radite isto to, ono pravo i iskreno što dolazi iz dubine duše, a pritom ćete biti presrećni! Odaću vam tajnu, bila sam deo jedne male grupe pozitivnih ljudi koja je zelela da promeni jedan običan dan, da učini dan lepšim, drugačijim i da namami osmehe na lice drugim ljudima, nepoznatim ljudima... Ali taj dan smo svi bili zajedno, držali se za ruke...i mladi...i malo stariji ..i devojke i momci...Bilo je suza, bilo je jako puno emocija, smeha...i na kraju smo svi bili prezadovoljni, jer smo imali osecaj i bili smo svesni da svako od nas može da PROMENI SVET! Za početak, svoj...a onda, da svako doprinese da NAŠ svet koji nas okružuje bude lepše i srećnije mesto za život! ;)\nA sada se smestite udobno, pojačajte zvučnike, utišajte telefon i prepustite se ... zamislite nas kako smo isto to radili u Beogradu... i razmislite da li želite da jednog dana i vi učinite nekome dan posebnim. Ja sam spremna da ovako nešto opet organizujemo. Čekam i vas :)


21.06.2021. / 11:53\nFrancuski proizvođač automobila Renault postigao je dogovor sa sindikatima o hibridnom radu, a novi aranžmani na radnom mjestu biće uvedeni u nekoliko faza\nFrancuski proizvođač automobila Renault preliminarno je u petak izvijestio o oporavku prodaje automobila u trećem kvartalu\n30.03.2020. / 12:30\nFrancuski proizvođač automobila “Reno” saopštio je da zbog pandemije virusa korona obustavlja proizvodnju u svim fabrikama u svijetu, osim u Kini i Južnoj Koreji.\nBERLIN, S prodajom od skoro 3,9 miliona vozila, Renault Grupa u 2018. godini je zabilježila novi rast prodaje od 3,2 odsto u odnosu na 2017. Svi segmenti su zabilježili rast, a posebno laka komercijalna vozila (LKV) i električna vozila, s\n07.08.2017. / 13:00\nTEHERAN – Iranska zvanična novinska agencija IRNA javila je da su dvije iranske kompanije potpisale do sada najveći sporazum sa francuskim “Renoom” o proizvodnji 150.000 automobila godišnje od 2018. godine.\n16.05.2017. / 13:39


LG Rolly keyboard - 1\nLG Rolly keyboard - 2\nLG Rolly keyboard - 3\nLG Rolly keyboard - 4\nLG Rolly keyboard - 5\nLG Rolly keyboard - 6\nPDF Verzija: LG predstavio Rolly džepnu tastaturu\nBeograd, 10. septembar 2015. godine – Kompanija LG Electronics (LG) predstavila je na ovogodišnjem IFA sajmu u Berlinu, prvu prenosivu bežičnu tastaturu koja može da se savije i urola. Za razliku od drugih prenosivih tastatura na tržištu, LG Rolly keyboard (model KBB-700) ima četiri prevoja pa može da se uvije i sklopi u „štapić" koji lako staje u džep, tašnu ili torbu.\nKucanje na Rolly tastaturi je podjednako udobno kao i kucanje na desktop tastaturi, zahvaljujući razmaku između redova tipki koji iznosi 17mm, što je samo 1mm manje u odnosu na standardne tastature. Napravljena od crne ABS plastike i izdržljivog polikarbonata otpornog na udarce, Rolly tastatura poseduje dve ručice na izvlačenje koje omogućavaju držanje smart telefona i tableta1 u uspravnom položaju. Odmotavanjem tastature pokreće se funkcija kojom je moguće povezati dva različita uređaja istovremeno, uz pomoć Bluetooth 3.0 sistema, dok je samo jedna AAA baterija dovoljna za tri meseca korišćenja.\n1 Podržava tablete sa dijagonalaom do 10 inča.


Vlasnici automobila imaju još mesec dana da svoja vozila dovedu u red, u suprotnom će morati trajno da ih PARKIRAJU - RTV Santos\nVlasnici automobila imaju još mesec dana da svoja vozila dovedu u red, u suprotnom će morati trajno da ih PARKIRAJU\nNovi kriterijum na tehničkom pregledu pri merenju izduvnih gasova ne bi trebalo da bude datum prve registracije vozila u Srbiji, već datum njegove proizvodnje. Tehnički pregled neće proći samo automobili koji nemaju katalizator, a fabrički bi morali da ga imaju.\n– Ako je proizveden 2006. godine i ako je tada imao katalizator normalno je da će morati da ima i sada. Ako je proizveden 1996. godine i nije imao fabrički, naravno da neće morati da ima ni sada – navodi novinar RTS-a Dragan Milutinović, koji prati automobilizam i saobraćaj.\n– To je malo neusklađeno sa stvarnim stanjem u našoj zemlji jer jedno te isto vozilo ako je registrovano u različito vreme, imaće različite granične vrednost za izduvne gasove, i to je nelogičnost koju bi trebalo promeniti – smatra majstor Nikola Lovre.\n– Ko god ima kompletan automobil, ima da prođe tehnički, veoma su sniženi kriterijumi sada u Pravilniku za izduvne gasove. Onaj ko nije kompletan sigurno neće proći pregled – navodi Milutinović.\nPrethodnoOd septembra ponovo jaslena grupa u vrtiću „Neven“\nSledeće„CLASSEN 023“ – laminatni podovi za svaki dom


Boris Puzović 09. 01. 2022.\nU kompaniji u kojoj radim je određeno radno vreme od ponedeljka do petka od 15 do 24h, sa sat vremena pauze. Međutim kompanije je uvela dežurstvo (pripravnost) od 48h vikendom. Zanima me na koji način je to regulisano obzirom da te stavke nema u ugovoru? Da li to mora da bude plaćeno i da li je toliko duga pripravnost uopšte dozvoljena Zakonom?\nMilan Predojevic 10. 01. 2022.\nZakonom o radu propisano je da se radnim vremenom ne smatra vreme u kome je zaposleni pripravan da se odazove na poziv poslodavca da obavlja\nposlove ako se ukaže takva potreba, pri čemu se zaposleni ne nalazi na mestu gde se njegovi poslovi obavljaju, u skladu sa zakonom.\nShodno navedenom, za Vašu pripravnost morate dobiti naknadu čija se visina određuje ugovorom o radu. Ukoliko se tokom pripravnost ukaže potreba da radite, obavljeni rad ulazi u radno vreme i ako je prekovremen (a po logici stvari bi trebalo da je tako) mora se platiti uvećano, i to sa najmnaje 26% uvećanja.\nKorisnik 7dd43e47ec 03. 01. 2022.\nradim u državnoj službi dvanaestočasovne smene (12h dnevna smena/24h slobodno, 12h noćna smena/48h slobodno). Nemam beneficiran staž, ako to ima neke veze. Interesuje me kako da izračunam koliko sam u toku meseca ostvario prekovremenih radnih sati, odnosno slobodnih dana, kao i u kom periodu mogu da ih iskoristim? Takođe me interesuje, da li mogu, ako sam ostvario dovoljan broj prekovremenih sati, koristitit dva slobodna dana uzastopno, i da li ću onda u tom mesecu imati manjak sati?\nKonkretno, ako sam u toku novembra meseca imao 16 smena po 12 sati, koliko sam ostvario slobodnih dana?.\nNadam se da sam uspeo da objasnim deo mojih nedoumica oko prekovremenog rada.\nMilan Predojevic 05. 01. 2022.\nZakon o radu ne poznaje kategoriju „slobodan dan“ u tom smislu da bi dopustio poslodavcu da Vas obaveže na prekovremeni rad, a da Vam to ne plati, već Vam umesto toga odredi neradne dane . Stoga ne mogu da Vam dam odgovor na koji način zakon reguliše ovakvo pitanje, jer zakon takvu mogućnost uopšte ne daje. Prema Zakonu o radu, poslodavac je obavezan da plati prekovremeni rad.\nUkoliko ste imali 16 smena sa 12 sati, to bi značilo da ste radili 192 sata, a pun fond u novembru je bio 176 sati (ako uračunamo i državni praznik 11. novambar).\nKorisnik 7dd43e47ec 07. 01. 2022.\nMoj poslodavac (državna služba) ne plaća prekovremeni rad, u stvari, zbog smenskog rada (12/24 – 12/48, ja ni ne radim prekovremeno, nego na osnovu sati provedenih u redovnim smenama svakog meseca imam, u zavisnosti od fonda radnih sati za taj mesec, i od broja smena koje odradim u toku meseca, od 8 do 48 sati više nego kolege koje rade osmočasovno vreme. Na osnovu toga od poslodavca dobijem, samo ako zatražim, slobodan dan, oni to vode kao ‘kompenzaciju’, i to povremeno, ako je smena brojčano popunjena,da niko nije na godišnjem odmoru ili bolovanju, i taj dan mi nije plaćen, već se vodi kao neplaćeno odsustvo. Pošto, kako vi kažete, zakon to ne prepoznaje, kome da se obratim da bi dobio odgovor koliki je adekvatan broj dana u ‘kompenzaciji’ koji ja ostvarim. Zakon ne prepoznaje, sindikat je ne zainteresovan a ja radim bez naknade, i tako godinama. Pri tom ne mislim na naknadu za noćni rad ili rad na državni praznik, već samo na rad koji ostvarim zbog rasporeda smena koje su potpuno regularne. Odprilike godišnje provedem desetak procenata više sati na poslu od mog kolege koji radi osmočasovno radno vreme, a plata nam je ista (sem naknade za noćni rad i rad na državni praznik\nHvala još jednput na prethodnom odgovoru, i nadam se da će te me uputiti na nekog ko bi to mogao da sračuna i preračuna, i objasni mi koja su moja prava u pogledu ostvarenih sati na radu.\nMilan Predojevic 08. 01. 2022.\nVrhovni kasacioni sud je na svojoj sednici od 23.09.2014. godine zauzeo stav u skladu sa onim što sam naveo u svom odgovoru: Rad po vremenskom redosledu 12 (rad) – 24 (odmor) – 12 (rad) – 48 (odmor) koji se u stvarnosti kontinuirano obavlja iz dana u dan, iz meseca u mesec, iz godine u godinu ima karakter smenskog rada, a ne preraspodele radnog vremena. U skladu sa navedenim, problem se mora sagledati i rešavati u skladu sa pravilima o smenskom radu i uvećanoj zaradi, a ne u skladu sa pravilima o preraspodeli radnog vremena. Dakle ako u takvim turnusima ima viška sati-mora se platiti prekovremeni rad.\nKorisnik 7dd43e47ec 09. 01. 2022.\nJoš jednom, hvala na odgovoru!\nKoliko sam shvatio iz naše prepiske, svodi se na to ‘ćuti i radi’.\nSmenski rad je ‘smenski rad’ a to što u toku godine skupiš bar još dvestotinak sati, to častiš poslodavca ili u ovom slučaju državu. Oni ne plaćaju prekovremeni rad, bar u mojoj službi, jer ti daju slobodne dane, koje nazivaju ‘kompenzacija’ koje ne možeš da iskoristiš, jer nema ko da te zameni u smeni, i tako do penzije, ili što je uobičajeno od naših šefova, ako tražiš nešto što po njima predstavlja problem, dobiješ savet da potražiš drugi posao jer ima mnogo onih koji bi rado uskočili na tvoje mesto 🙁\nŽivorad Savić 06. 12. 2021.\nPoštovani Milane u kolektivu u kojem radim donešena je odluka o preraspodeli radnog vremena. Odnosno Odluka je usvojena i u njoj nije naveden noćni rad a imamo situaciju gde radnici stvarno fizički obavljaju noćni rad. Takođe određeni radnici sedmično prelaze ukupan radni fond od 60 časova. Da li je uopšte u zakonskim okvirima raditi noćni rad a da ga poslodavac ne priznaje i da li radnici smeju da rade duže od 60 časova sedmično?\nZakonom o radu popisano je da zaposleni ima pravo na uvećanu zaradu u visini utvrđenoj opštim aktom i ugovorom o radu, za rad noću, ako takav rad nije vrednovan pri utvrđivanju osnovne zarade – najmanje 26% od osnovice. Istim zakonom propisano je da u slučaju preraspodele radnog vremena, radno vreme ne može da traje duže od 60 časova nedeljno. Shodno navedenom, nije u zakonskim okvirima raditi noćni rad a da ga poslodavac ne vrednuje kroz osnovnu zaradu, niti ga plaća uvećano. Takođe, radnici ne smeju da rade duže od 60 časova sedmično kod preraspodele radnog vremena.\nBranimir Jurišić 27. 10. 2021.\nPostovani Milane, interesuje me da li poslodavac moze da donese odluku da se dodje na posao iako mi je slobodan dan? Desava se to da je poslodavac odredio da se radi popis u subotu kada je moj slobodan dan. Otisao sam kod direktorke da joj kazem da necu doci taj dan na posao jer imam druge obaveze, a uz to mi je i slobodan dan. Ona kaze da odluka ne moze da se menja i da cu snositi posledice ukoliko ne dodjem. Ne znam koje su posledice jer mi na to pitanje nije odgovorila.\nSamo da napomenem da se inace radi svaka druga subota i da to nije placeno. U platnim listama stoji da je radno vreme 176 sati.\nMilan Predojevic 28. 10. 2021.\nZakonom o radu propisano je da puno radno vreme iznosi 40 časova nedeljno, ako ovim zakonom nije drukčije određeno. Opštim aktom kod poslodavca može da se utvrdi da puno radno vreme bude kraće od 40 časova nedeljno, ali ne kraće od 36 časova nedeljno. Dakle, puno radno vreme ne može da bude duže od 40 časova nedeljno, te ne mogu da Vas obavezuju da u sklopu redovnog radnog vremena radite i subotu, ako ste te radne nedelje već odradili 40 radnih časova.\nDoduše, Zakon o radu dopušta i mogućnost prekovremenog rada. Prema zakonu, na zahtev poslodavca zaposleni je dužan da radi duže od punog radnog vremena u slučaju više sile, iznenadnog povećanja obima posla i u drugim slučajevima kada je neophodno da se u određenom roku završi posao koji nije planiran (prekovremeni rad). Prekovremeni rad ne može da traje duže od osam časova nedeljno. Zaposleni ne može da radi duže od 12 časova dnevno uključujući i prekovremeni rad. Naravno, ako poslodavac u navedenim, zakonom definisanim, izuzetnim situacijama donese odluku o obavljanju prekovremenog rada, takav rad je dužan da plati uvećano u odnosu na redovno radno vreme. Zakon predviđa da zaposleni ima pravo na uvećanu zaradu u visini utvrđenoj opštim aktom i ugovorom o radu za prekovremeni rad – najmanje 26% od osnovice. Dakle, ako poslodavac za neku subotu, zbog izuzetnih okolnosti (zakonom određenih) donese odluku o prekovremenom radu, dužni ste da radite, ali Vam se takav rad mora platiti uvećano.\nDanilo Perkučin 07. 09. 2021.\nUkoliko zaposleni ne koristi zakonom propisanih 30 minuta odmora u toku radnog dana, da li mu se tih 30 minuta računa (i isplaćuje) kao prekovremeni rad ili za tih 30 minuta važi ista osnovica kao za redovan radni sat?\nMilan Predojevic 07. 09. 2021.\nČlanom 64. Zakona o radu propisano je da zaposleni koji radi najmanje šest časova dnevno ima pravo na odmor u toku dnevnog rada u trajanju od najmanje 30 minuta. Navedeno vreme odmora uračunava se u radno vreme. Zakon o radu u kaznenim odredbama između ostalog definiše da će se kaznom od 150.000 do 300.000 dinara kazniti za prekršaj poslodavac sa svojstvom pravnog lica, a preduzetnik sa kaznom od 50.000 do 150.000 dinara, ako ne obezbedi vreme za odmor u toku dnevnog rada u skladu sa odredbama ovog zakona. Shodno navedenim zakonskim odredbama, nema osnova da Vam se uskraćuje odmor u toku rada od najmanje pola sata i umesto toga plaća prekovremeni rad. Ukoliko ste oštećeni ponašanjem poslodavca na način da Vam se ne obezbeđuje odmor u toku rada, poslodavac bi mogao da bude novčano kažnjen za učinjeni prekršaj, a Vi biste mogli da ostvarite naknadu štete po opštim pravilima za naknadu štete. Dakle zakonski nije predviđena mogućnost zamene odmora u toku rada plaćanjem prekovremenog rada za uskraćenu pauzu od pola sata.\nMilena Tasić 19. 06. 2021.\nzanima me da li je od strane poslodavca dovoljno da usmeno kaže subota je obavezna i morate doći (inače se radilo svakog radnog dana u toj radnoj nedelji, pa se rad subotom smatra prekovremenim radom) ili je potrebno da da zaposlenima pisano obaveštenje o prekovremenom radu najmanje 48h unapred, koje zahteva potpis zaposlenog?\nMilan Predojevic 20. 06. 2021.\nZakonom o radu propisano je da je zaposleni dužan na zahtev poslodavca da radi duže od punog radnog vremena u slučaju više sile, iznenadnog povećanja obima posla i u drugim slučajevima kada je neophodno da se u određenom roku završi posao koji nije planiran.\nZakon dalje kaže da je poslodavac dužan da obavesti zaposlene o rasporedu i promeni rasporeda radnog vremena najmanje pet dana unapred, osim u slučaju uvođenja prekovremenog rada.\nShodno navedenom, mišljenja sam da poslodavac mora bar 48 sati unapred da obavesti zaposlenog o prekovremenom radu (zakon ne precizira formu obaveštavanja), osim u slučaju više sile, kada je neophodno reagovati odmah.\nBranislav Stevanov 18. 04. 2021.\nPoštovanje.Sve navedeno je sasvim u redu ali složiće te se da u praksi i nije sve baš tako ružičaso kao što je navedeno u blogu. Prvo i pre svega poslodavci bez kompromisa na samom objavljivanju konkursa određuju radno vreme od 10 časova pa u nekim slučajevima i 12 časovno radno vreme na dnevnom nivou što nedeljno radno vreme premašuje i 60 časova odnosno mesečno i preko 250 radnih sati za neku njhovu određenu satnicu,odnosno dnevnicu ne obazirajući se da li su to radni dani za vreme praznika ili vikendom satnica je tolika, a volja tvoja.. i to sve bez zakonskog uvećanja ili rad vikendomi praznicima…\nOdobravanjem takvog bezobzirnog ponašanja poslodavaca omogućuju mnogi satovi zapošljavanja pa i i sajt poslovi infostudija.com Zbog objavljivanja takvih konkursa naročito u građevinskoj industriji gde radno angažovani ljdi bukvalno kolabriraju na radno mesto zbog iscrepljenosti svakodnevnog 10 časovnog radnog vremena i samo jednim slobodnim danom u nedelji. SPREČITE ZLOUPOTREBU SAJTA OD TAKVIH POSLODAVACA.\nVi ste potpuno u pravu kada kažete da pojedini poslodavci ne mare mnogo za zakon i smatraju da imaju pravo da odrede radno vreme kako god oni požele, odnosno da stanje u praksi nije sjajno. Moj cilj jeste da ukažem šta je ono što zakon garantuje zaposlenima, kako bi uopšte bili upoznati sa pravima koja im pripadaju, jer od poslodavca često ne dobiju pravu informaciju. Držanje u neznanju jest jedan od načina za obespravljivanje i što više ljudi bude upoznato sa tim koja prava im garantuju propisi, teže će ih zlonamerni poslodavci držati u zabludi. Što se pak tiče same primene zakona, to je posao državnih institucija i to je preduslov za realizaciju garantovanih prava. Nisam upoznat sa sadržinom konkursa koje pominjete i koji po Vama predstavljaju odobravanje bezobzirnog ponašanja poslodavaca od strane sajtova za zapošljavanja pa i sajta Poslovi infostud.com. S obzirom da ne učestvujem u uređivanju sajta, jedino mogu da prosledim Vašu primedbu nadležnima u Infostud.com. Moje dosadašnje iskustvo pak govori da ovaj sajt nije podsticao bilo kakve nezakonitosti i možete biti sigurni da takva namera ne postoji. Takođe skrećem pažnju da se konkursu može navesti i da radno vreme traje 12 sati (primera radi 12 sati rada, 24 časa slobodno, 12 sati rada i 48 sati slobodno). Zakon čak navodi da zaposleni koji radi duže od 10 časova dnevno, ima pravo na odmor u toku rada u trajanju od najmanje 45 minuta. Naravno, ne može raspored da bude takav da se 6 dana radi preko 8 sati. Takav raspored radnog vremena nije dopušten. Bitno je da raspored ne predviđe više od 40 časova rada nedeljno, da se poštuje dnevni odmor od najmanje 12 časova neprekidno u 24 časa i nedeljni odmor u trajanju od najmanje 24 časa neprekidno. Prema tome, raspored radnog vremena u okviru radne nedelje utvrđuje poslodavac poštujući navedena ograničenja.\nSanja Jovic 12. 04. 2021.\nRadim puno radno vreme 6 dana u nedelji sa po 8 h dnevno i primam platu koja je odredjena kao minimalac u nasoj drzavi. Zanima sta magu da uradim po tom pitanju jer mi nije placen prekovremeni rad(ne racuna se na mom radnom mestu tako)? Pritom sam i majka deteta od mladjeg od godinu dana. Da napomenem da nisam potpisala nikakav ugovor o radu,kao ni neku drugu vrstu dokumenta,ali sam u radnom odnosu,redovno mi se uplacuju porezi i doprinosi kao i plata. Unapred Vam hvala na odgovoru!\nZakonom o radu propisano je da se radni odnos zasniva ugovorom o radu, koji zaključuju zaposleni i poslodavac, a smatra se zaključenim kad ga potpišu zaposleni i poslodavac. Ugovor o radu zaključuje se pre stupanja zaposlenog na rad, u pisanom obliku. Ako poslodavac sa zaposlenim ne zaključi ugovor o radu, smatra se da je zaposleni zasnovao radni odnos na neodređeno vreme danom stupanja na rad.\nTakođe, zakon je odredio da je puno radno vreme 40 časova nedeljno, da se svaki rad duži od punog radnog vremena ima smatrati prekovremenim radom i mora kao takav biti plaćen uvećano (uvećanje mora biti bar 26% u odnosu na redovnu zaradu), te da se prekovremeni rad određuje samo u izuzetnim okolnostima..\nPošto po Zakonu o radu nadzor nad primenom ovog zakona, drugih propisa koji regulišu radni odnos, opštih akata i ugovora o radu vrši inspekcija rada, možeet ovom organu prijaviti sve nepravilnosti u postupanju poslodavca. U vršenju inspekcijskog nadzora, inspektor rada je ovlašćen da rešenjem naloži poslodavcu da u određenom roku otkloni utvrđene povrede zakona, podzakonskog akta, opšteg akta i ugovora o radu. Inspektor rada je ovlašćen da rešenjem naloži poslodavcu da sa zaposlenim koji je zasnovao radni odnos bez prethodnog potpisivanja ugovora o radu (zaposleni je stupio na rad bez poptpisivanja ugovora o radu), zaključi ugovor o radu u pisanom obliku. Poslodavac je potom dužan da, najkasnije u roku od 15 dana od dana isteka roka za otklanjanje utvrđene povrede, obavesti inspekciju rada o izvršenju rešenja. Takođe, inspektor rada podneće zahtev za pokretanje prekršajnog postupka ako nađe da je poslodavac povredom zakona ili drugih propisa kojima se uređuju radni odnos, izvršio prekršaj. Tako će se novčanom kaznom od 800.000 do 2.000.000 dinara kazniti za prekršaj poslodavac sa svojstvom pravnog lica ako sa licem koje radi nije zaključio ugovor o radu, dok se ovčanom kaznom od 600.000 do 1.500.000 dinara kažnjava za prekršaj poslodavac sa svojstvom pravnog lica ako zaposlenom odredi prekovremeni rad suprotno odredbama ovog zakona. Dakle postoje propisi koji regulišu konkretnu situaciju, ali je poslodavca neophodno privoleti poštovanju zakona, ako treba i prijavom inspekciji za rad.\nKatarina Jovanovic 28. 03. 2021.\nKao majka deteta mladjeg od 3 godine zelela bih da ostvarim svoja zakonom garantovana prava, ali mi nije najjasnije koja su to prava, pa bih Vas molila da ih Vi pojasnite. Naime, zakon kaze da imam pravo da ne radim nocne smene niti prekovremeno, ukoliko ne dam pismenu saglasnost za to. Posto radim po smenama od kojih prva pocinje u 5h a treca se zavrsava u 00h svakim danom, pa i subotom i nedeljom, molim Vas da mi kazete koju od tih smena mogu da zahtevam da radim odnosno ne radim. Najmanje mi je jasno kako se u ovom slucaju karakterise rad vikendom, da li kao prekovremeni rad ili ne, te stoga da li ja mogu da zahtevam da ne radim vikendom ili kako….? Nadam se da sam jasno postavila pitanje i unapred Vam veliko hvala na odgovoru.\nMilan Predojevic 29. 03. 2021.\nZakonom je propisano da jedan od roditelja sa detetom do tri godine života može da radi prekovremeno, odnosno noću, samo uz svoju pisanu saglasnost. Zakonom je definisano da se pod prekovremenim radom podrazumeva rad duži od punog radnog vremena, koje iznosi 40 časova nedeljno. Prekovremeni rad je inače dopušten samo izuzetno, odnosno kada je neophodno da se u određenom roku završi posao koji nije planiran. Zakon je precizirao i pojam noćnog rada odredivši da se pod tim podrazumeva rad koji se obavlja u vremenu od 22,00 časa do 6,00 časova narednog dana. Imajući u vidu citirane zakonske odredbe, mišljenja sam da kao roditelj deteta mlađeg od tri godine starosti možete da radite prvu i treću smenu, onako kako su kod predviđene kod Vašeg poslodavca, samo uz svoju pisanu saglasnost. Vi biste bez pisane saglasnosti mogli da budete raspoređeni da radite prvu smenu samo kada bi počinjala u 06:00. Period od 05:00 do 06:00 spada u noćni rad i na to ne možete biti obavezani bez Vaše pisane saglasnosti. Isto se odnosi i na deo treće smene od 22:00 do 00:00, koji je takođe kao noćni rad dopušten samo uz Vašu pisanu saglasnost. Što se tiče rada vikendom, isti nije zabranjen jer poslodavac određuje raspored nedeljnog radnog vremena, s tim da mora da poštuje odredbe o punom radnom vremenu (ne može da traje duže od 40 časova) i morate da imate bar jedan dan slobodan u nedelji (nedelejni odmor). To znači da ako Vam je utvrđen takav raspored radnog vremena da imate do 40 časova rada nedeljno i da su ispoštovane zakonske odredbe o dnevnom i nedeljnom odmoru, mišljenja sam da u tom slučaju zakon nije prekršen.\nKatarina Jovanovic 29. 03. 2021.\nZahvalna do neba,\nMilica Mitrovic 15. 01. 2021.\nPoštovani Milane, radim u školi kao nastavnik sa 100% pune norme a imam i resenje o prekonormnom(ne prekovremenom) radu za 30%.u skoli su mi rekli da mi se, za vreme zimskog i letnjeg raspusta, ne isplacuje prekonormni rad. Da li je to moguce i regulisano zakonom? Hvala puno\nZakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja propisano je da je u okviru punog radnog vremena (40 časova nedeljno) u toku radne nedelje, norma neposrednog rada nastavnika 24 školska časa neposrednog rada sa učenicima. Ako škola ne može da obezbedi stručno lice za najviše šest časova nastave nedeljno iz određenog predmeta, može da rasporedi ove časove nastavnicima tog predmeta najduže do kraja školske godine i ovaj rad se smatra radom preko pune norme časova. Posebnim kolektivnim ugovorom za zaposlene u osnovnim i srednjim školama i domovima učenika određeno je da u slučajevima rada preko pune norme, u skladu sa Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, plata se uvećava po času. Imajući u vidu navedeno, mišljenja sam da Vam dodatak na platu pripada samo za svaki odrađeni čas preko pune norme. Pošto tokom raspusta nemate rad preko pune norme, ne isplaćuje Vam se ni dodatak na platu za prekonormni rad.\nMilan Predojevic 15. 10. 2019.


Zanimljive aktivnosti i igre za vas i vaše dete - koje su besplatne i ne uključuju gledanje u ekran\nAko ste roditelji po prvi put, ili pak imate više mališana – imamo nekoliko kreativnih predloga kako da sa svojim najmlađima provede kvalitetno zajedničko vreme, zbližite se i pre svega zabavite zajedno. U današnje vreme većina dece okrenuta je gledanju u ekrane kada je razonoda u pitanju, što je u određenim količinama u redu, ali hajde da ne zaboravimo i na one stvarne, opipljive igre koje mogu da uključe celu porodicu i koje će razviti maštu vaše dece. Ovo su naši predlozi zajedničkih aktivnosti za celu porodicu!\nMeditacija – da, ona je dobra i za decu\nAko aktivno i redovno praktikujete meditaciju, svesni ste njenih benefita i toga da je ona pogodna i za decu, jer može umanjiti njihovu anksioznost, pomoći im da bolje spavaju i regulišu svoje emocije, kao i da imaju bolju koncetraciju pri učenju ili stvaranju. Zato bi meditaciju za celu porodicu trebalo da uvedete kao nedeljnu praksu koja će imati benefite po svakog člana i koja će vas dodatno zbližiti. Nemojte svoju decu isključivati iz ove prakse, već ih od malih nogu naučite pravilnom disanju i prednostima meditacije.\nNapravite tvrđavu od jastuka i ćebadi\nTvrđava od naslaganih stolica, fotelja, jastuka i jorgana je jedno od najlepših sećanja iz mog detinjstva – a kreiranje ovakve tvrđave prava je zabava za celu porodicu. Možete kasnije iz nje gledati omiljeni crtani film, u njoj možete svi zajedno i prespavati, a možete je napraviti i u okviru neke igre koju osmislite – kao što je na primer ta da ste zaglavljeni na pustom ostrvu i pravite sklonište. U svakom slučaju, silno ćete se zabaviti!\nNapravite pozorište u kući\nNeka vaša deca organizuju pozorišnu predstavu u dnevnoj sobi, a vi (i po želji bake i deke) poređajte stolice i budite publika. Ovo je sjajna kreativna igra koja će vašoj deci dopustiti da razvijaju maštu – a vi ćete garantovano napraviti snimke koje ćete pamtiti do kraja života i kojima ćete se zajedno smejati kada vaša deca porastu.\nZajedničko kulinarenje je odlična aktivnost koja će vašu decu od malih nogu naučiti da uživaju u spremanju hrane i na to gledaju kao zabavu. Odaberite jednostavan recept, a najbolje bi bilo da se za početak odlučite za pravljenje jednostavnih kolačića – jer se tu vaša deca mogu zabaviti kreiranjem različitih oblika i ukrašavanjem kolača koje naprave.


Glas Nasih Predaka - Vulf Sorensen\nUploaded by acamaslar\nsaveSave Glas Nasih Predaka - Vulf Sorensen For Later\nVarg Vikernes - Tekstovi na srbskom jeziku\nAdrienne McDonnell - Mesec Nad Firencom\nGeorgij Ivanovič Gurđijev - SUSRETI SA IZUZETNIM LJUDIMA\nGlas naih predaka\nVulf Sorensen (misli se da je on Hajnrih Himler)\nPredgovor (Dejvid Lejn)\nVe nekoliko godina piem o nainima koje su odreeni svesni ili inicirani pojedinci iz prolosti koristili da uvaju staru mudrost u ivotu i da otkriju tirane a da ne !udu spaljeni na lomai mueni od strane "nkvizicije primoravani da opovrgnu svoje rei i tako dalje# $edan od mnogi% naina je !io maskiranje poruka u mitove religije i narodne prie# &udri su prvo gledali u !rojeve z!og mudrosti predaka# Dok su ljudske rei podlone interpretaciji promeni ili prevodu odnos izmedju !rojeva je uvek konstantan# 'ako su najvee istine skrivene u !rojevima tako da moemo proitati( )*li +neana preko sedam planina sa sedam patuljaka je mnogo lepa od te!e,# -a taj nain se poruke otkrivaju i tumae para!olama i alegorijama# .vakvi naini se esto nazivaju )/ermetiki, (skriveni) i mogu sakriti do sedam razliiti% poruka# Vul0 +orensen je dao majstorsko tumaenje !ajke o +neani i sedam patuljaka u )1lasu nai% predaka,# -adamo se da ete uivati i da e poruka pomoi vama i drugima u potrazi za onim to je uniteno od strane crkveni% tirana i drave tokom dve %iljade godina mranog do!a religioznog i svetovnog ugnjetavanja# Glas naih predaka:\n.kaili su na zid stotinu devedeset est mali% plaketa u ovalne pozlaene okvire# * to je jo uvek mnogo manje nego to i% je tu !ilo# +vi okviri u gornjim redovima pokazuju samo ime sa nekoliko datuma na !elom papiru# *li u niim redovima oni postaju ivi# Portreti poinju od vremena 'ridesetogodinjeg rata# .ni su 0ine minijature paljivo naslikane zailjenom etkicom na slonovai koja je odavno poutela# 2ovek ne moe a da ne pomisli na potekoe koje je umetnik imao dok je slikao te stroge ponosne crte svojom mekom etkicom od kunine dlake# +ve na!orane kragne ipka pu0nasti rukavi na!rani ukrasi od ipke na koulji imaju neoz!iljan e0ekat na ove portrete koji datiraju sa poetka osamnaestog veka# 3Dame43 31ospoda43 5apravo ne6 7prkos !arunu i svili meu njima nema ni ,dame3 ni ,gospodina3# +vi su oni ene i mukarci8 i to govori mnogo vie nego 3gospode3 dananjice# $er oni tamo na zidu ivei ponovo u svojim portretima8 !e%u slo!odni6 'o je ono na ta smo spali da moramo da proterujemo nae pretke u slike ili ivotne statistike na zidu da !i im omoguili !ledo prisustvo u naim nejasnim seanjima# Preci4 Ljudi danas ne znaju ak ni datume roenja i smrti svoji% roditelja# -aravno za!eleeni su negde# Pravo je udo ako neko zna ak i malo o svom dedi a da ne pominjem o pradedi# * kad se radi o pra8pra8pradedi ovek uopte ni ne misli o njemu kao da nikad nije ni postojao# 9anije8 mnogo ranije8 stvari su !ile drugaije# 'o je !ilo pre nego to su rei postale o!ina ro!a za izmiljanje lai kada je ovek jo uvek iveo od svoje rei: tada nije !ilo neop%odno zapisivati i !eleiti neije pretke# 'o je !ilo vreme kada iv tok krvi sa sina na oca sa oca na dedu i sa pra8dede na pra8pra8dedu jo nije !io prekinut# -ije potonuo kao to je danas toliko ispod svi% strani% vrednosti u umu i dui da veina nas vie ne moe da uje njegovo ukanje ak i u mrtvoj tiini# -ekada je cela prolost o!itavala u srcima ivi%# " iz ove prolosti su sadanjost i !udunost izrasli kao jake grane na zdravom drvetu# * danas4 .ni se smeju na prie naeg -aroda# 2ak i% i ne razumeju# ;ez o!zira na to ono ta ostaje sa nama iz ,-ekada davno3 nai% pria slui kao podsetnik kao prst koji nam pokazuje put u milenijum nae velike prolosti# Vi verujete da mi ne moemo da iskoristimo ono to je prolo i nestalo4 1lupost6 2ovek u ijim grudima nije vie !udno 3-ekada davno3 njegove rase8 nema !udunost koja mu stvarno i pripada# <ako !i !ila !lagovremena pojava oveka koji !i nas ponovo nauio znaenju nai% pria i koji !i nam pokazao da naa !or!a za slo!odu zemlje koja nas je rodila !ila takoe i !or!a nai% predaka pre nekoliko stotina i %iljada godina# Da li ste znali kada ste itali o +neani i o zloj <raljici koja je dolazila preko planina da su te planine koje je prelazila svaki put kada !i %tela da u!ije +neanu !ili *lpi i da je <raljica dolazila iz 9ima smrtnog neprijatelja svega nordijskog4 +etite se <raljiinog svakodnevnog raspitivanja( ,.gledalce ogledalce moje najlepi na svetu <o je43 <ada mislite o ovom raspitivanju pomislite na 9im koji nije mogao da preda%ne sve dok sve nordijsko svetlo i iva%no nije istre!ljeno i samo tmina ostala8 tamna kao 5la <raljica u !ajci tako da !i ona mogla da !ude najlepa na svetu posle unitenja svega !elog# 'o to nam je dolo sa juga nije tolerisalo savremenike# +ve je moralo da klei pred tim i da mu lju!i stopala# <ada je <raljica prela *lpe po prvi put o!uena kao prodavac iz daleke zemlje i ponudila +neani zaarani korset8 zaaran jer je !io stran# .nda je zategla uzice tako jako da se +neana onesvestila i pala# "zaslanici 9ima su vezali nordijski du% u zaguujuu stegu strani% koncepata i prevrtljivi% rei# *li <raljiin razorni plan nije uspeo# Patuljci8 do!ri du%ovi -aroda8 su doli i oslo!odili +neanu# =rizijci su sruili rimske izaslanike koji su pokuali da slome snagu naeg naroda svojim doktrinama !ede i sluanstva# +koro %iljadu godina su se nordijska plemena !orila protiv otrova sa +inaja koji je postepeno iskvario nji%ovu krv# * kada je <raljica ponovo pitala ogledalo do!ila je odgovor( )###ali +neana koja se nalazi preko sedam planina sa sedam patuljaka je mnogo lepa od te!e#, Voena nepresunom lju!omorom <raljica je prela preko sneni% zidova *lpa sa novom o!manom# Ponudila je +neani velianstven !listav 2ealj koji je za +neanu !io najegzotinija stvar koju je do tada videla# )+veto 9imsko\n>arstvo, je preusmerilo nordijsku volju za akcijom od svog prirodnog toka: jedan za drugim nordijski lideri su odlazili u 9im i to je za posledicu imalo prevrat i rimski zakon u naoj zemlji koji je zaro!io na nordijski ponos# Poelo je sa <arlom veno prokletim =rankom u!icom +aksonaca# .d *lera do Verduna krv nai% najplemenitiji% predaka je na njegovim rukama# <ao nagradu za svoja dela do!io je od rimski% svetenika titulu )Veliki,# 5auvek su ti%e usne naeg -aroda koji je proglasio ovog !ednog =ranka )<arlo u!ica +aksonaca,# 7prkos ovome nordijski du% je ostao neslomljen: 5la kraljica i dalje nije !ila najlepa na 5emlji# " tako je u treu posetu dola sa rumenom ali otrovnom ja!ukom# Prvi zalogaj se zaglavio u +neaninom grlu i ona se onesvestila kao da je mrtva# .va ja!uka sim!olie od!acivanje nae sopstvene prirode naputanje plemenski% naina# )<ao da je mrtva, kae !ajka prepoznajui ogromnu snagu koja spava u naem narodu prepoznajui da e jednog dana doi trenutak kada e snaga mono z!aciti okove +inaja# Da li je ve doao taj dugo oekivani trenutak4 )+neana, je samo jedna od nekoliko stotina stari% nordijski% pria koje nas podseaju sa toliko razliiti% slika na tekoe ugnjetavanje i du!oku mudrost nai% predaka# " dok je 9im udarao svojim !iem preko nae zemlje !ez milosti unitavajui iskonske predstave nae sopstvene prirode nai mudri preci su utkali u ove prie zaostavtinu naeg naslea koristei slikovite sim!ole i alegorije# *li se uticaj 9ima proirio na nae !ajke i sage 0alsi0ikujui i% dajui im novi smisao i prednost rimskoj dominaciji# 'ako i na narod nije vie mogao da razume glas nai% predaka# +krenut na stranputicu za mnogo stolea postajao je sve vie i vie udaljeniji od nae sopstvene staze i potlaen od strane 9ima a samim tim i od $ude# +amo onaj koji nosi svoju sopstvenu duu koja ivi i gori u njegovim nedrima je individua8 gospodar6 * onaj koji napusti svoj rod je ro!# <lju slo!ode se nalazi u nama6 +ada moramo ponovo sluati glas nai% predaka i !raniti nau sutinu od strani% uticaja# &oramo tititi ono to %oe da raste iz nai% sopstveni% dua# $ai od svake vojske je ovek koji nosi snagu koja o!itava u njemu6 1ledam unazad u redove moji% predaka# Poslednji lanovi su tako daleko u prolosti da su jedva ime i datum na papiru ostali# *li nji%ovi glasovi su ivi u mojoj krvi zato to je nji%ova krv i moja krv# 9azmiljam o tome kako su monasi koji su govorili 0rancuski doli iz ?vajcarske da preo!rate nae pretke 1ote i Vandale# 2ak i nji%ovi smrtni neprijatelji 9imljani su govorili( )1de su 1oti tu vrlina vlada# * gde su Vandali tu ak i 9imljani postaju edni#, " takvim ljudima je ponueno deset zapovesti sa +inaja kao zvezda vodilja u nji%ovom ivotu6 Da li neko moe da razume zato su se ovi ljudi smejali kada su uli te zapovesti koje su za%tevale da ne uine dela koja inae nisu ni sanjali da !i mogli uiniti4 Da li neko moe da razume da su oni podigli svoje maeve u srd!i kada su im monasi rekli da su oni )roeni u gre%u,8 ovi naj!olji od 1ota ije ime znai )oni koji su do!ri,4 5ar se ne moe s%vatiti neizreciv prezir kojim su se ovi ljudi odnosili prema onima koji su im o!eali nagradu u raju z!og neinjenja stvari koje su prema nji%ovoj prirodi !ile ispod dostojanstva ak i ivotinja4 'akvim ljudima su donete deset zapovesti: ljudima !eskrajno nadmonijim u ljudskom dostojanstvu i moralu od mona%a koji su i% doneli# ;ez!roj generacija su iveli iznad moralnog platoa na kome su zapovesti sa +inaja 0unkcionisale# /iljadama godina pre vremena )/rista, koje su monasi tvrdili da zastupaju nai preci su posejali seme kulture i civilizacije irom sveta na svojim plodnim putovanjima i lutanjima# <ada gledam male portrete i vidim u nji%ovim krutim licima izraze moji% predaka ini mi se kao da smo se spustili niz visoke visoke merdevine8 merdevine kojima se ponovo moramo popeti# Danas je malo verovatno da emo ikada moi da !udemo kao to su oni !ili# .ni su !ili !liim odnosima sa +vemonim (*ll0at%er) i nisu morali da zovu posrednike sa oreolom kada su %teli da priaju sa njim# * ak i tada nisu znali da mole: !ili su prejaki previe ponosni i previe zdravi da !i molili# .ni !lagoslovi za koje moli nisu pravi !lagoslovi6 .ni nisu eleli poklone: ili su ve imali sve to su eleli ili ako im je neto nedostajalo sami su ga na!avljali# -ji%ova vera je !ila izreka kratka kao mig i !istra i du!oka kao planinski potok( )2ini do!ro i ne plai se nikoga6, * to se tie\nnji%ove religije nije !ilo potre!e da je stavljaju u rei to je i !ilo karakteristino za ljude ionako tedljive na reima# -osili su svoju du%ovu svest du!oko u svojim duama: sluila im je kao igla kompasa koja uvek vodi !rod do!rim kursom# 5ar to nije !ila !olja religija od one koja mora !iti napisana u de!eloj knjizi za sluaj da !ude za!oravljena8 i koja ne moe !iti potpuno s%vaena dok svetenik ne doe i ne o!jasni ta je tu napisano4 * ak i tada in vere se za%teva da !i se verovalo da je ova komplikovana interpretacija tana# 7 nji%ovo vreme je vera rasla iz krvi i !ila je mudrost# Danas mora da se ui jer je strana vera nesposo!na da pusti korene u naoj krvi# .na je dogma i doktrina koju niko ne moe da zna i koju veina nas ti%o od!acuje jer je suprotna prirodi i razumu# 9ecite mi8 jesmo li postali !olji od kada smo primili ovu religiju4 Velika nema tuga o!itava u grudima veine nas !ezgranian smisao !eskunitva zato to put nai% predaka veno ivi u naoj nordijskoj krvi kao san# &i %oemo ponovo da !udemo !ez gre%a8 kao to sto su to !ili nai preci# Dosta nam je to smo do sada !ili skromni mali i sla!i i sve drugo to za%teva ;og koji prezire svoje sopstvene kreacije i koji gleda svet kao jaz!inu iskvarenosti# &i elimo da ponovo !udemo ponosni veliki i jaki i da radimo stvari za se!e6 <ako su drugaija lica tamo na zidu od lica danas6 +amo ako se pogleda iz!liza moe se pronai trag te !istrine u crtama dananje generacije# .no to je ivelo i !ilo dominantno u naim precima i to se ocrtavalo na nji%ovim licima je nestalo iz nae krvi u san# 5!og toga nas danas lica o!manjuju tako esto# &nogi iji kosa i oi dolaze sa juga imaju najvei deo krvi ije je poreklo od nordijski% oeva# * mnogi koji izgledaju za!oravljeni u poslednji% dve %iljade godina nose svoju svetlu kosu i sive ili plave oi samo kao o!manjujuu masku jer u nji%ovoj krvi nema tragova nji%ovi% oeva iz +everne 5emlje (-ort%land)# Prvi ima samo izgled stranca ali je zadrao svoju nordijsku krv# Drugi je uzeo krv stranaca i zadrao nordijsko lice kao iluzornu masku# ?ta je !olje4 Danas se mora pogledati u oi neke oso!e i videti da li su i dalje vstre svetlee i otre# Dua se isijava kroz oi i ne o!manjuje# ;ilo je mnogo po!unjenika meu onima na zidu i ljudi koji su otili kuama: mnogi su od!ili da se sagnu pred monijima# .vi ljudi nisu postali nepoteni# Drae im je !ilo siromatvo napolju nego potlaenost kod kue# *li nisu ostali siromani jo dugo# .ni koji su otili preko su pratili nesmiren potok svoje krvi koji im nije davao odmora dok nisu nali se!e: od!acivanje onoga to je !ilo strano za nji% i plovid!a krvlju svoji% oeva# 'ako su svesno postali veza u lancu predaka zatvarajui veliki srodniki krug# <ada se neko od nji% vraao kui ponovo8 a svi su se vratili8 vraao se kao smireni kompletni ljudi# 'eko je opisati ovaj kvalitet kompletnosti# *ko ostali !r!ljaju u za!uni a takav ovek izgovori !lago nekoliko rei onda svi ostali razumeju i postaju ti%i i paljivi# * takav ovek ne postavlja pitanja: drugi njega pitaju6 Pogledaj u nji%ove oi: kao to su ovladali ivotom tako !lisko stoje sa smru# 5a nji% je smrt !ila verni sadrug ivota# 'e iste oi se pojavljuju meu njima ak i u najskorijim generacijama# @vo ga jedan od nji%: @rik je !ilo njegovo ime i pao je kod <emela# 2ini se da je gvozdeni lem na njegovoj glavi deo njega# -jegova usta su vrsta prava linija# *li u njegovim dvadesetogodinjim oima svetluca ti%i sme%# * sa ovim sme%om stranim za njegova usta i migom pozdravlja pesnicom o svoje grudi die ruku i povlai se korak unazad# 'ako je doekao smrt# $a ne mogu da zamislim ovog @rika kako je kleknuo na koleno i kako tunim glasom moli nekog !oga na o!lacima za milost i pomo# .vako ga ja zamiljam( skae iz unja i sa uasujuim krikom juria sa velikim maem na neprijatelja8 a onda u istom skoku !iva o!oren strelom i pada na zemlju sa poslednjom milju( ,Dao sam sve od se!e za -emaku63 @rik je ispio gorak vr u jednom gutljaju sa ponosnim sme%om !ez ijedne grimase# " kucnuo je vr noktom da !i svi uli da je prazan# .n se nije molio( 3.e neka ovaj vr proe pored mene#3 .n ga je uzeo za se!e jer je znao###sve to je neop%odno je do!ro6 "spod @rika je njegov moto napisan njegovom vrstom istom rukom( 3-eka ovek !ude plemenit do!roudan lojalan i do!ar63 5ar to ne govori vie nego oni% deset zapovesti koje je &ojsije izdeklamovao izopaenoj rulji u pustinji da !i je naterao da u%vati osnove ljudskosti4 5apovesti su odgovarale toj jevrejskoj rulji# 2ak su i% i @gipani proterali iz svoji% zamalja# 2ak i kao ro!ovi $evreji su !ili previe podmukli i zarazili su egipatski ivot# $evreji8 iza!ran !oji narod6 +meno je da iko to s%vata za oz!iljno# 5apovest unapred pretpostavlja gre%# "z same potre!e ovakvi% zapovesti (koje za%tevaju nita vie od najo!inijeg ponaanja koje se za%teva da !i se neko nazvao ,ljudsko !ie3) se moe prepoznati\nkojim stvorenjima su namenjene# +tvorenjima koja samo lie na ljudska !ia# Ljudima +evera su ove zapovesti !ile klevete neoprostive uvrede za nji%ovu svetu krv# 'ako se izdigao iz plamteeg ogorenja nordijske krvi Aittekind(B) koji se vraao ponovo i ponovo da vodi svoje ljude u !or!u protiv doktrina sa +inaja# $er su ova uenja smrtonosni otrov za nau krv# Vi pitate8 kada se Aittekind vie nee vratiti4 2uete( Aittekind e umreti samo sa poslednjim +evernjakom6 CAittekind je !io saksonski poglavar koji je pruao otpor <arlu Velikom <ralju +vetog 9imskog >arstva koji je silom pokrtavao 1ermanske narode# Aittekind je !io sim!ol severnjakog paganizma i otpora protiv dominacije#D Dokle god ijedan *rijevac ivi Aittekind je iv i svet nije !ez!edan od njega6 +edamdeset miliona *rijevaca na ovoj velianstvenoj zemlji su vie nego dovoljni za !ilo ta to dolazi sa +inaja# Poslednji ostatak koji je i dalje ist !ie staloeni kada se maevi ponovo oglase na titovima a tru!e oglase poslednju veliku !itku ovog !ednog milenijuma# 5a onoga koji jo uvek spava ija je krv mutna i kisela za njega nema slave6 .n e !iti pregaen !ez razmiljanja od strane onog %ra!rog koji juria u !oj svakom ulicom *rijevski% zemalja# Prastari o!iaj u naem narodu je ostao iv do dananjeg dana u veini krajeva +evera# -ekada se inilo da e ova praksa preneta nama od strane nai% predaka umreti# *li on je oivljena8 vreme je na naoj strani kada svi nai veliki i prelepi ljudi ponovo prepoznaju znaaj ovog o!iaja# -ai preci su svakom detetu davali mono ime puno radosti i ivotne energije# 5apravo oni su mu samo pozajmili njegovo ime i ono je postalo svetla nada za dete daleko ispred njega na njegovom ivotnom putu# Dete je nosilo ovo ime u svojoj dui kao najdragocenije !lago jer je ono za njega !ilo cilj ali i odgovornost# .vo ime je jaalo detinju duu dok se razvijao u svesnu odraslu individuu# <ada je dete odraslo stari srodnici su se okupljali za slavlje na kome su odluivali da li e ili nee dato ime odgovarati razvijenom karakteru mladog oveka# *ko su nali da su dete i ime u %armoniji onda mu je ime davano za ceo ivot# 7 suprotnom mladi ovek je !irao ime koje je odgovaralo njegovoj prirodi# 'ako su nai preci !ili kao nji%ova imena a nji%ova imena kao oni# " tako je nji%ovo ime !ilo teko kao runa8 izrez!aren ma kao nji%ova re i rukovanje kao da i ne# 7 %riansko vreme su nai preci primorani stranim zakonom da pri%vate drugo ime: ono je !ilo zapisivano u crkveni registar prvenstveno z!og koristi za popis# Vlasti su !ile dune da zapiu pagansko ime oveka pored njegovog !eskarakternog %rianskog imena u registar dok on ne postane o!ina lista 0antoma# 7 ta vremena su naj!olji i najponosniji ljudi !eali iz nae rase# Prilazim redu slika i itam imena# -ajstarija su( /elge =romund &einrad &arkvard 9an Valtari @igel *smus ;joern# $edinstvena imena zar ne4 'o su imena roena iz velikog jezika naeg naroda# 7 njima nema nita strano ni jednog lanog zvuka# "spravno zvone u u%u# .va imena imaju ukus slanog mora teke plodne zemlje vazdu%a i sunevi% zraka8 i domovine# Da li to primeujete4 -ekolicina e primetiti8 ali to je suvie malo# -ji%ov sopstveni jezik im je postao stran i nema nita da im kae# Posle ovi% prvi% redova predaka poinju imena nji%ovi% sinova( 1otli! <ristian =irgot Le!ere%t <risto0 (koja znae( Lju!itelj ;oga .!oavalac /rista .naj koji se plai !oga .naj koji ivi pravino -osilac /rista) ### * jo kasnije su dola imena( Paulus $o%anes Petrus <risto0orus <or!inianus +te0anus <arolus# 7 to vreme nai preci nisu imali druga imena# Da li oseate da je neto slomljeno u ovim ljudima kako su otueni od svoje sopstvene prirode4 Da li oseate kako strmo merdevine propadaju4 +ud!ina je zakljuana u promeni ovi% imena# 'o nije sud!ina individue ili klana nego svi% ljudi8 naeg -aroda# *li se onda neto udno dogodilo# .ni koji su nazvani <arolus i Paulus od strane svoji% oeva odjednom su poeli da se odnose prema ovim imenima kao da su dosadna strana neodgovarajua i glupa# " sada dolazi generacija koja je otila u Veliki 9at# "mena sa malim gvozdenim krstom iza datuma nji%ovog pada8 samo dvadeset ili manje godina od nji%ovog roenja su( $oen Diter *smus @rvin Valter 9oland 1eorg###.vo su imena koja i danas imamo# * koja su imena najmlai% oni% koja nose imena u trei milenijum posle vremena nordijskog samoopratanja4 1er%art /artmut Ditri% "ngo Dagvin 1inter /elmut 1ernot Dagmar "nge!org /elgaE Da li je Veliki 9at uradio ovo4 "mena daju odgovor# &alo ljudi nosi svetenika o!eleja# *li nam je slikar dao trag# * !ilo ko ko je sposo!an da pronae ovaj trag moe videti koliko malo ili koliko mnogo je jako srce oveka potamnelo senkom crnog plata koji on nosi# +ve su slike portreti ali pored toga je na jednom od nji% umetnik naslikao i ruku# 'o je jaka ruka jedna od oni% koje mogu krmaniti !rodom kroz oluju# >rna knjiga u\nnjegovoj ruci izgleda kao deja igraka# 'akva ruka ne !lagosilja neprijatelja: ona ga mrvi# -jegovo ime je =rit# 'o je udno ime za svetenika# ,=rit3 znai ,ruilac mira3# Drugi portret pokazuje oveka sa sivom raz!aruenom kosom# "ma jastre!ov nos i u njegovim oima se moe opaziti !eskonana vizija# Da li je 9an zaista pognuo glavu z!og kajanja i poniznosti4 Da li je stvarno prezirao svet i stavio svoje poverenje u ruke sile koja nije njegova4 $a znam zato je sud!ina naredila da ovi ljudi moraju da nose crne ogrtae: da nije !ilo nji% danas !i !ilo daleko manje nevernika na +everu: !ez nji% !i !ilo mnogo vie oni% koji !i promenili svoju predstavu ;oga za stranu i koji !i se umorili od svoje snage i sveta: i mnogo vie !i i% !ilo zavedeno stranom doktrinom i !ili !i pretvoreni u ro!ove za!oravivi svoju sopstvenu krv# .ni su pravi sveci jer su ouvali svoju unutranjost zdravu uprkos svetenikim mantijama# ;orili su se protiv neprijatelja njegovim orujem# Ljudi su i% zvali 3$@9@'">"3# &alo i% je !ilo ponosno ovom titulom da su je ugradili u svoja imena kao to neko moe da zagrli dragocen dragulj# $er jeretik je onaj koji ostane pravi istinski se!i i svom rodu ija krv tee ista u njegovim venama# * ova ista krv gleda na svet ne sa osme%om mrnje sa +inaja ili sa sla!im kolenima -azareta# .na nosi !oansko isto jasno i prelepo u svojim crvenim tokovima sve dok rasa traje# -iko od ovi% ljudi nije video ;oga# -e trai se ono to ivi u neijoj dui# -iko od ovi% ljudi nije !io rascepljen sumnjom o !oanskom# +amo onaj ko izda !oansko u se!i i ponudi svoju duu stranom !ogu zna za takvu sumnju# +umnja je vena tamo gde je ono strano veno a samim tim i veno nepoznato# /rianin je veni sumnjiavac# Da li ijedan ovek koji nije lojalan se!i moe da !ude lojalan4 Da li ijedan ovek moe da !ude veliki ako je prodran tenjom da se vrati u prainu4 Da li ijedan ovek moe da !ude jak ako voli sla!ost4 Da li ijedan ovek moe da !ude ponosan ako luta sam u poniznosti4 Da li ijedan ovek moe da !ude ist ako za se!e smatra da je roen u gre%u4 Da li ijedan ovek moe da !ude srean u ovom svetu ako prezire svet4 " da li ijedan ovek moe da !ude +tvaralac u svojoj dui ako prezire !oansku 'vorevinu4 <akvog udnog !oga vi /riani imate# +tvorio vas je uspravne a nareuje vam da puzite k njemu na kolenima6 &i jeretici ne molimo naeg +tvoritelja: to !i !ila uvreda za !oansko u naim duama# -iti mu se alimo# -e o!javljujemo nae neuspe%e svetu a kamoli +tvoritelju# 'rudimo se da prevaziemo nae greke i da se razvijamo# -a put nije aljenje ve !es8 i prvo !es protiv nas sami%# -iti se kajemo mi jeretici jer ne moemo da !udemo kukavice: imamo %ra!rosti da stojimo iza svoji% dela# 5ato ste vi /riani napravili od naziva 3jeretik3 uvredu4 Vi ne tre!a da nosite svoju !eznaajnost ulicama jer to dozvoljava ljudima da vide da je lju!av koja vam je nareena da pokazujete vezana za mrnju i da je oprost koji vaa religija za%teva od vas optereena vaom eljom za osvetom# +amo lju!omorni idu pognuti i vreaju# Vidimo vau zavist i sramota nas je od vas jer je mnogo vas i dalje koji ste !raa nae krvi# ;ilo je vreme kada je !ila sramota !iti /rianin# *li ste onda poeli da pokoravate mase i !ili ste u mogunosti da o!rnete stvari i vrlinu pretvorite u sramotu# .nda ste nas oznaili kao 3udne3 i nazvali nas jereticima# .stali smo 3udni3 uprkos vaim uvredama# &i nikada neemo !iti masa ili krdo# Da li znate da i meu vama ima dosta oni% koji su ,udni3 kao i mi4 5ato ne !acite prosjaku odeu koja prekriva plemenite oznake vaeg ovetva4 Da li vas je sramota da !udete 3udni34 7plaeni da !udete prozvani 3jereticima34 <ada zavrite ukop svog !oga na ne!u8 doite kod nas: mi jeretici emo vam opet pokazati +tvoritelja# " ne mislite da smo izmirili raune sa vama /rianima# &i vagamo ti%o8 ali ne vagamo sa lanim tegovima# &i ne varamo ;oga u nama jer ne varamo se!e# " kao to smo vagali pravedno kako smo izraunali ;og e pravedno proraunati nae due# Vidite mi se ne kajemo jer nemamo z!og ega da se kajemo# -aoj vrednosti nita ne nedostaje# &i smo sauvali nau celokupnu vrednost# * sada vi vagajte6 * kada !udete izvagali izraunali i procenili pitajte svoj lju!omorni du% ta ste izgu!ili# .naj koji nije izgu!io neto od svoje vrednosti je !ez lju!omore8 i !ez mrnje prema nama jereticima# ;eznaajan ovek mrzi sve to je superiornije od njega dok se veliki ovek divi superiornijem# ;eznaajan ovek saaljeva sve to je ispod njega dok veliki ovek to prezire ako to zasluuje njegov prezir ili on pomae tome#\n'amo u svojoj kolevci lei moj sin i radosno prua ruke ka portretima predaka na zidu# .vaj maleni nasmejani zamotuljak je sledei korak za !udunost moje rase# $a sam !io poslednji korak# .n je sledei# * iza se!e vidim stazu moje rase koja see kroz daleke milenijume dok nije zamagljena maglom vremena8 jer su generacije koje su dole pre najraniji% na zidu takoe stvarne# -e znam celu stazu moje rase kroz vreme8 ali znam da ivim i da sam jedina veza u lancu u kome ni jedna veza ne sme propasti dok god moji ljudi ive# 7 suprotnom nikada ne !i% postojao# 1eneracijama je knjiga sastavljena od svezani% pergamenata prenoena u naoj porodici# .tvorio sam je i napisao na pouteloj strani za mog sina( ,'voj ivot nije od danas ni od sutra ve od %iljadu godina koje su dole pre te!e i od %iljadu godina koje e doi posle te!e# 'okom %iljadu godina pre te!e tvoja krv je !ila ista ouvana da !i ti !io onaj to jesi# +ada ti mora da sauva svoju krv da !i generacije u sledei% %iljadu godina te!e slavile i za%valjivale ti#3 .vo je smisao ivota ta !oanstvenost pro!uena u krvi# *li samo u istoj krvi ona ivi6 . kome sam priao4 . svojim precima4 .ni su samo sim!ol -aroda iji sam ja ivi deo# <ome sam priao4 +vom sinu4 &oj sin je samo deo mog -aroda# &udrost %iljadu generacija spava u te!i# Pro!udi je i pronaao si klju koji e otvoriti vrata tvoji% najiskreniji% tenji# +amo onaj koji potuje se!e zasluuje da !ude ovek# 2ovek je samo onaj koji nosi ivu prolost i !udunost u se!i zato to je jedino on sposo!an da stoji iznad sadanjosti# * samo onaj ko je gospodar sadanjosti je uspean: on je ispunjen# $er !oansko je samo u ispunjenosti# 'ako ree 1las nai% PredakaE Paganska +neana i 5la <raljica /rianstvo#\nMore From acamaslar


Tiger Army – Dark Paradise | Get on the Stage fanzin\nRecenzije Tiger Army – Dark Paradise\nTiger Army je bend na koji vredi čekati. Čekali smo skoro deset godina kada se pojavio V kao naslednik suludo dobrog Music From Regions Beyond, pa je sasvim sigurno bilo veliko iznenađenje da spremaju nov materijal. U stvari, bend već od kraja 2017. kada je završio dvogodišnju svetsku turneju, polako ulazi u mod pisanja novih pesama, a kako su poznati kao teški perfekcionisti, spremni da album rade i po nekoliko godina, odlučili su da nam bace kosku u vidu EP-ja od tri pesme.\nOvo je, suštinski, EP koji služi da se premosti jaz i pauza između dva albuma, i tako ga treba gledati. Dve obrade (jedna je instrumental) + originalni instrumental nije sasvim sigurno dovoljno da se gladna armija obožavalaca nahrani, ali situacija je daj šta daš.\nNe pratim moderne trendove, pa i nemam pojma ko je Lana Del Rej, čiju obradu, naslovnu pesmu, bend izvodi, u svom mračnom, noćnom, kalifornijskom stilu sa prethodnog albuma, kombinujući rokabili i modernu produkciju. A zvuči više nego jebitačno. Estetika koja nas je prijatno iznenadila na albumu V se ovde potpuno nadovezuje, a ako ti ono nije prijalo, sigurno ti neće ni ovo prijati. Tiger Army je ekipa muzičara koji sviraju onako kako se njima svira i pobuna fanova to neće promeniti. Mada, ja nisam ni primetio da se neko buni, jer su svakako jedan od onih bendova čiji koncert nestrpljivo iščekujem da se desi u Srbiji ili negde u približnoj okolini. A da se razumemo, svetsku turneju su rasprodali, a besnih fanova nije bilo ni od korova. Ja lično dižem ruku i podržavam ovu novu fazu benda, koji je usporio i pružio nam mrak i specifičnu atmosferu koju malo koji bend sličnog profila može.\nDruga pesma je instrumental Enchantment, koja nastavlja u gotovo istom stilu, uz malo surf fazona koji mi zvuče skroz super. Kombinacija rokabilija i surfa deluje primamljivo, a ovde je surf malo dominantniji. Skroz dobro.\nNakon dve mračnije, treća Pipeline (u originalu The Chantays) je veselija i sa malo drugačijom atmosferom, iako je i ovde uticaj surfa još jače isplivao. Za razliku od njihovog instrumentala, ovaj mi je malkice zazvučao monotono i prazno. Možda zato što se delovi dosta ponavljaju, pa već posle polovine iščekujem da se desi nešto, a to se ne desi do kraja pesme.\nKako god bilo, ovaj EP je solidan dodatak već impresivnoj diskografiji. Možda je trebao da se krsti kao singl, jer realno ovde imamo jednu pesmu i dva instrumentala kao bonus. Ako si ljubitelj benda i svideo ti se V, onda nema sumnje da treba da preslušaš i ove tri pesmice. Ako ti ispizdeo što su usporili i bacili se više na rokabili i rokenrol (a sada i surf), onda sigurno nećeš progutati ni Dark Paradise.\nPrethodni članakStreet Dogs – Stand For Something Or Die For Nothing\nSledeći članakRunningLate – Catching Up


Tema: Vanzemaljci napadaju ovce u Engleskoj?\n05.04.2010., 19:24 #1\nNakon ovih događaja, oni su ovce pronašli sa rupama po telu, dok su im mozak i unutrašnji organi bili pomereni. Ostale životinje su izgubile vid, a većini je koža bila odrana, uglavnom na levoj strani tela.\nFil Hojl (53) koji je skoro deset godina proučavao uzroke smrti stoke u tom kraju, došao je do zaključka da su NLO krstarili na potezu od oko 50 milja, između mesta Šrevsbira i Povisa.\nHojl tvrdi da je, u prisustvu još 15 saradnika, video prošlog meseca NLO na delu.\n"Tehnologija koja se koristi za ove napade je zastrašujuća. Ta vrsta svetlosti definitivno nije zemaljska. Na momente je delovalo kao da prisustvujemo sceni iz `Ratova zvezda`", rekao je Hojl.\nSledećeg dana je razgovarao sa stočarima i svi, osim jednog, su potvrdili da su njihove životinje u poslednje vreme nestajale ili uginule pod misterioznim okolnostima.\n05.04.2010., 19:34 #2\nRe: Vanzemaljci napadaju ovce u Engleskoj?\nhmm zasto bi vanzemaljci ubijali britanske ovce?\n05.04.2010., 19:37 #3\nMozda se jednostavno igraju, mozda se izivljavaju...\n05.04.2010., 20:07 #4\nNeko im je dao pogrešan opis muškog roda!\n05.04.2010., 20:36 #5\numrla sam od smeha dok sam jos citala naslov.\nvanzemaljci su toliko zaludni, da su dosli negde sa neke xy planete koja je od zemlje udaljena xy svetlosnih godina, upotrebili mozda najnapredniju tehnologiju koju imaju da bi se za'ebavali po engleskoj ubijajuci engleske ovce???\nja kao cobanica - ulazem prigovor\n05.04.2010., 20:42 #6\nPa i vanzemaljci su ljudi valjda. Uzeo sin od caleta leteci tanjir, pa se malo igra. Nista cudno.\n05.04.2010., 20:45 #7\nМожда је то само производ бујне маште сељака :]\n05.04.2010., 20:47 #8\nPa nije valjda da se toliko godina V-ovi igraju sa ovcama?\nMozda su sa neke cobanske planete, pa im ovce ovde interesantne...\n05.04.2010., 20:54 #9\nsal ne otkrivaj mi maticnu planetu\n05.04.2010., 21:01 #10\nBtw,pa oni su silovali Veljine ovce?! )\nPa i ti vanzemaljci moraju nesto da jedu?Nekog bica koje oni jedu je ponestalo ali ima ukus ko ovca.Zato ih i uzimaju.\n05.04.2010., 21:35 #12\nkada je to bilo ja citao iz jedne knjige o nloima da su isto vanzemaljci napadali engleske zivotinje i koliko ms secanje sluzi mislim da su bas bile ovce, al ta je knjiga pisana 1985. god, a dogadjaj je mozda iz perioda 1950- 1980\nbtw. socne te engleke ovce koja je rasa bila u pitanju\n06.04.2010., 16:06 #13\nA mozda su sa Arktika a ne iz svemira? Engleska im je onda prosto blizu...\nMa to su ti isti vanzemaljci što ljudima kradu kerove i šatore na pikniku u Engleskoj.Bio jedan sajt o tome.\nBaš su ti vanzemaljci nestašni.\n06.04.2010., 18:21 #15\nFenomen otmice zivotinja od strane vanzemaljaca nije nista novo, kao ni posledice koje proizilaze iz svega ovoga. Mi inace sve sto se ne uklapa u nas koncenzus realitet volimo da nazovemo "fenomenom", mada se moze reci da fenomeni u stvari ne postoje - postoji samo nase neznanje, koje proizilazi mahom iz naseg nemara, odnosno naseg licnog ignorisanja i negiranja svega onoga sto "ne spada" u nas realitet.\nTragova krvi na mestu reza uopste nema, kao ni u okolini zivotinje, a ni u samoj zivotinji. Odredjeni organi su izvuceni kroz veoma male rezove, sto se takodje jos uvek ne moze da ostvari ni u nasim najboljim klinikama. Celije na rubu rezova nisu ni unistene niti zahvacene upalnim promenama, kao sto je to slucaj kod svakog normalnog hirurskog zahvata na zemlji. I sto je najcudnije, takvim zivotinjama se ni lesinari nece da priblize, koliko god se ostave da leze mrtve na ledini.\nPoslednji put ažurirao/la Swerdlow : 06.04.2010. u 18:24\n06.04.2010., 19:31 #16\n06.04.2010., 19:33 #17\nOTMICE SU ODUVEK POSTOJALE....\n06.04.2010., 19:34 #18\nVAZEMALJCI OSIM NASE PLAZME, NA MENTALNOM NIVOU, HRANE SE I NASIM PISIHICKIM FUNKCIJAMA...\nPoslednji put ažurirao/la japanski-strsljen : 06.04.2010. u 19:42\n06.04.2010., 20:01 #19\nZasto da ne gledaju kad to rade svaki dan jeduci ih. Mislis da ne jedu unutrasnje organe? Sta je to u pasteti?\nSta mislis sta rade kravi tamo u kasapnici?\nZato sam ja vege i moja sasvest je mirna a onaj period koji sam jeo zivotinjske ostatke ili izvucene tecnosti nazvane mleko a i jajne celije, opravdavam tim sto sam bio mali, niske svesti i tako sam naucen.\n08.04.2010., 08:19 #20\nvidim da s i ti zaludna,ko u skupstini..ako.novinari cuda prave\n08.04.2010., 23:18 #21\n08.04.2010., 23:23 #22\nsta ces kad imam NEISCRPAN izvor inspiracije\nU Maleziji se napadaju Crkve\nPoslednja poruka: 16.01.2010., 19:55