srbijasport.net - Vesti - Biciklizam - Čačak u poslednjoj nedelji jula meseca obeležio 70 godina biciklizma u ovom gradu\n19.08.2016 Bojan Nikitović 878\nČačak u poslednjoj nedelji jula meseca obeležio 70 godina biciklizma u ovom gradu\nSrpski biciklisti su se pred malu letnju pauzu i početak Olimpijskih igara u Riju poslednji put okupili još u subotu 23.07.2016 u Čacku gde je održan 9 KUP Srbije.\nAranđeločanin Đorđe Đurić još jednom odneo zlato u kadetskoj konkurenciji …\nNajbolji seniori Savićeva i Marić …\nPredzadnji julski vikend u Čačku, bio je u znaku biciklizma, i vrednog jubileja, 70 godina ovog sporta u gradu na Zapadnoj Moravi. I ko bi bolje obeležio od srpskih drumaša koji su vozili 9. Kup Srbije.Organizator Biciklistički savez Srbije i Biciklistički klub Borac potrudili su se maksimalno da se opravda renome. Potvrda je stigla u brojkama od nekoliko stotina vozača i nekoliko hiljada posetilaca koji su se okupili da podrže takmičare. Od onih najmlađih, poletaraca, poletarki.. do seniora i seniorki koji su, kao po pravilu i stavili šlag na tortu.\nJoš jedno pobedničko postolje za aranđelovačkog kadeta Đorđa Đurića.\nAranđelovčanin Đorđe Đurić član BK “Šumadija Biro plan” potvrdio je i na trcu u čačku svoju odličnu ovosezonsku formu i u konkurenciji 15 vršnjaka još jednom je osvojio zlatnu medalju završivši trku dugu 39 kilometara za 55 minuta i 3 sekunde.\nPobednica u konkurenciji seniorki je Maja Savić (Dubl), dok je u eliti za seniore Dejan Marić (Metalac Kraljevo) prvi prošao kroz cilj. Njegov klupski kolega Nikola Kozomara, drugi je zaustavio štopericu, a na podijum kao trećeplasirani popeo se i Dušan Kalaba iz Partizana…\nNeizvesno i zanimljivo na staazi u Čačku... Detalj sa trke kadeta. (foto BK Sombor)\nKod juniora, dominaciju su ostvarili vozači iz crno-belog tabora, Ognjen Ilić (Partizan) i Pavle Kalaba (Partizan), a sve vreme trke, odlični Milan Milivojević iz čačanskog Borca bio im je velika pretnja. Stigao je treći…\nJedina dama juniorka Ivana Vilim iz S tim Sombora ponela je epitet najbolje u ovoj konkurenciji na trci…\nPoletarke: Aleksandra Pavasovic (S tim Sombor), Iva Pavlovic (Radnicki Kg), Marija Pavlovic (Policajac); Poletarci: Luka Bojovic (Metalac Kraljevo), Mihailo Stolic (S tim Sombor), Milan Borojevic (Jednota Sid); Mlađe Kadetkinje: Marija Tancik (Jednota Sid), Sara Jankovic (Ciklomanija Kg), Teodora Trmcic (Avalski soko Bg);\nMlađi kadeti: Lazar Selacanin (Metalac Kraljevo), Jovan Divnic (Jednota Sid), Igor Nadoveza (S tim Sombor);\nKadetkinje: Emilija Djacanin (Jednota Sid), Jovana Radovanovic (Jednota Sid), Bojana Jovanovic (Jednota Sid);\nKadeti: Đordje Đurić (Šumadija Biro plan Arandjelovac), Stefan Sretenovic (Borac Cacak), Aleksa Kozoderovic (Sombor);\nJuniorke: Ivana Vilim (S tim Sombor);\nJuniori: Ognjen Ilic (Partizan), Pavle Kalaba (Partizan), Milan Milivojevic (Borac);\nSeniorke: Maja Savic (Dubl);\nSeniori: Dejan Maric (Metalac Kraljevo), Nikola Kozomara (Metalac Kraljevo), Dusan Kalaba (Partizan)…\nPrvi u cilju,Đorđe Đurić BK "Šumadija Biro plan" iz Aranđelovca (foto BK "Sombor")\nU nedelju, 21. avgusta, u gradu na Kolubari voziće se Državno prvenstvo Kriterijum Valjevo 2016- Memorijal poručnika Siniše Radića i poručnika Željka Savičića odnosno Brdsko državno prvenstvo Divčibare 2016. Organizator je Biciklisticki klub Boba iz Valjeva i Biciklisticki savez Srbije .\nZa Kriterijum voziće sve uzrasne kategorije od poletaraca i poletarki (5 i 6 krugova), do elite i mlađih seniora koji ce spustiti zavesu na pozornicu (32 kruga). Start trke je u 15,30 časova na Trgu Prote Mateje Nenadovića.\nSve kategorije se boduju za pojedinačno Državno prvenstvo u Kriterijumskoj disciplini.\nIstog dana na potezu Valjevo-Divčibare (start u selu Krčmari) voziće takmičari koji će u borbu za bodove za Brdsko Državno prvenstvo. I u ovoj trci učešće su uzele sve kategorije, poletarci koji prvi izlaze na „borilište“ na deonici od 2,5 kilometara. Vec po tradiciji ali i pravilima, poslednji voze seniori deonicu od 10 kilometara…\nSve kategorije se boduju za pojedinačno Državno prvenstvo u Brdskoj disciplini.\nShodno pravilniku Kupa Srbije, osvojeni bodovi se takmičarima računaju za pojedinačni generalni plasman Kupa Srbije.\nDeo teksta preuzet sa zvaničnog sajta Biciklističkog Saveza Srbije\nBiciklizam Srbija Šumadijski okrug Aranđelovac


Ubrizgavaju krv, lome rebra: Šta poznati rade zbog lepote\nShowbiz Autor:Aleksandra Kolarević23. jan. 202117:57 > 18:07\nFoto: E-Stock/Ivan Dobricic/Instagram/stojanovakovic/Arhiva\nŽivotni moto mnogih poznatih dama zasigurno glasi "lepota ne zna za bol". U želji da što duže izgledaju mlado i lepo, mnoge pevačice, glumice, pa i manekenke ubrizgavaju sopstvenu krv u lice, ubacuju silikone da bi ih nakon operacije izvadile, a one najekstremnije čak su odstranile rebra, kako bi im struk bio što uži.\nŠiljate brade i špicaste jagodice – novi bizarni trend\nSmrtonosni silikoni: Zbog lepote bile na ivici smrti\nPevačica Ana Nikolić pohvalila se na Instagramu svojim tretmanom lica, tokom kojeg joj se ubrizgava sopstvenu krvna plazma, kako bi joj koža bila zategnutija i kako bi delovala mlađe.\n„Moj omiljeni tretman, da izgledate lepo i mladoliko. Ovo je od sopstvene krvi i ništa ne boli“, rekla je Ana na snimku.\nOva terapija je poznata i kao PRP tretman podmlađivanja vlastitom krvnom plazmom. Terapijom „platelet rich plasma“ se u kožu čoveka ubrizgava njegova sopstvena krvna plazma tehnikom mezoterapije. PRP tretman na prirodan način podstiče stvaranje kolagena, obnavlja volumen istanjene kože i stvara nove krvne sudove.\nIako deluje bizarno, ovakav tretman posebno je popularan kod svetski poznatih dama poput Kim Kardašijan.\nFoto: Supplied by LMK Media / Landmark / Profimedia\nJedna od pevačica koja je nekoliko puta stavljala i vadila silikone je Stoja. Poveći broj kubika u usnama potpuno je bio deformisao lice ove pevačice, a grudi je smanjila pre nekoliko godina kada je silikon počeo da smeta njenom kičmenom stubu.\n– Silikoni su mi napravili veliki problem s kičmom, pa sam ih sa zadovoljstvom uklonila – rekla je svojevremeno Stoja.\nA post shared by S T O J A (@stoja_institucija)\nNaknadno je ponovo vratila „petice“ u dekolte, a navodno je postala i stalni gost klinika za usisavanje sala.\nJoš jedna poznata dama koja se pre par godina žalila na silikone jeste bivša žena Vladimira Stojkovića, manekenka Bojana Đurđević. Ona je svoje lepo lice tada narušila velikom količinom silikona koje je stavila u usne, čega je i sama bila svesna.\nA post shared by Bojana Rajic Đurđevic (@bojanarajic)\nNajekstremnija od svih svakako je pevačica Mina Kostić. Iako je izuzetno niska, Mina se ipak odlučila da u grudi ugradi „petice“, što je sa njenim prvim pojavljivanjem na sceni izazvalo buru negodovanja. Takođe, ona važi za jednu od estradnih umetnica koja je uradila najviše operacija. Silikone je stavila u usne, jagodice, listove na nogama, guzu, pa čak i u mišiće na rukama, a navodno je i izvadila takozvana slobodna rebra, kako bi joj struk bio drastično tanak.\nAna NikolićBOJANA ĐURĐEVIĆestetske operacijeMina KostićStoja Novaković


Nostradamus: Prorok ili prodavac magle? | Illyria Forums (Balkans/Mediterraneans/World)\nIllyria Forums (Balkans/Mediterraneans/World)... 'Yugo'-'Hellenism' (Politikin Zabavnik)Nostradamus: Prorok ili prodavac magle?\nNostradamus: Prorok ili prodavac magle?\nDec 25, 2007 18:15:17 GMT -5\nPost by Emperor AAdmin on Dec 25, 2007 18:15:17 GMT -5\nNajpoznatiji vidovnjak na svetuProrok ili prodavac magle?Da li je Nostradamus zaista predvideo Hitlerov uspon, smrt princeze Dajane, teroristicki napad na Ameriku septembra 2001. godine? Ili su njegovi stihovi tumaceni po nahodjenju pojedinaca koji veruju da je buducnost moguce predvideti?Jula 1559. godine francuski kralj Anri II ucestvovao je na viteskom turniru. Protivnicko koplje probilo je njegov vizir, pogodilo ga u oko i svoj smrtonosni put zavrsilo u lobanji. Uprkos ocajnickom nastojanju njegovog lekara, Anri II je posle deset dana preminuo. Nema sumnje, bila je to okrutna smrt. Najvise iznenadjuje sto je, cetiri godine pre nego sto se dogodila tragedija, taj dogadjaj neko vec prorekao.Tako bar tvrde hronicari koji su zabelezili da je Katarina de Medici, supruga Anrija II, znala da je to prorocanstvo zapisao Misel de Nostradam, nekadasnji lekar s juga Francuske. Ovaj prorok ubrzo se procuo u citavoj Evropi pod imenom koje je i danas ostalo upamceno u latinskom obliku - Nostradamus.Nostradamus je svoje prorocke vizije dobijao zagledan u zvezde i pretocio ih u delo (na slici je prvo izdanje) koje i dalje izaziva mnogo nedoumica.Vatreni katreniKnjiga ovog proroka sadrzavala je na stotine katrena - stihova grupisanih po cetiri u celini. Svi stihovi, napisani zagonetnim i cesto nerazumljivim stilom, navodno su nagovestavali sudbonosne dogadjaje koji ce se tek odigrati. Trideset peti katren govorio je o mladom lavu koji ce jednim zamahom unistiti starijeg lava i u okrsaju „probiti oko zlatnog kaveza sa dve rane odjednom, ciji ce ishod biti okrutna smrt”. Cinilo se kao da je Nostradamus unapred podrobno opisao smrt kralja koji je u viteskom dvoboju ukrstio koplje s Gabrijelom Montgomerijem, dvadesetdevetogodisnjim zapovednikom svoje garde.Kad je cuo sta se dogodilo kralju, Nostradamus je odmah naredio da se zaustavi stampanje njegovih neobjavljenih prorocanstava. Ostavio je u amanet da se objave tek posle njegove smrti. Cim je 1566. godine Nostradamus sklopio oci, pojavilo se celokupno izdanje njegovih stihova koji do danasnjih dana izazivaju nedoumicu i mnoga pitanja na koja nema sasvim jasnih odgovora.Kralj Anri II je na viteskom turniru, bas kako je Nostradamus navodno predvideo cetiri godine pre toga, stradao pogodjen kopljem u oko.Iako je za zivota Nostradamus tvrdio da u njegovim katrenima ne postoji dublje znacenje, objasnjavajuci da „samim tim sto se otkriju, buduci dogadjaji ne moraju neminovno i da se shvate”, njegovi stihovi i dalje se tumace, a ljudi u njima „otkrivaju” dogadjaje koji su usledili nekoliko vekova posle smrti proroka: Hitlerov uspon do vlasti, stvaranje atomske bombe, iskrcavanje na Mesec, smrt princeze Dajane, tragediju svemirske letelice „Celindzer” prilikom uzletanja, cak i teroristicki napad na Ameriku 11. septembra 2001. godine.Vecina naucnika naglasava da buducnost nije moguce predvideti. Kazu da unapred moze da se odredi neka atmosferska pojava, sto meteorolozi i cine uz pomoc satelita, ili astronomski dogadjaj - kad ce, recimo, u blizini Zemlje da proleti neka kometa. Medjutim, odrediti buduce dogadjaje nije moguce jer je ukljuceno suvise nepoznanica.Morgan Robertson cetrnaest godina pre brodoloma predvideo je tragediju „Titanika” (korice njegove knjige s naslovom „Nistavnost ili brodolom Titana”). Na naslovnim stranama novina podrobno je pisano o sudbini putnika s „Titanika”.Kud plovi onaj brodAko naucnici s toliko nepokolebljivosti tvrde da buducnost ne moze da se predvidi, kako je onda moguce da se unapred „znalo” za brodolom „Titanika” aprila 1912. godine? Doduse, to predvidjanje nije poteklo od Nostradamusa.„Titanik”, dugacak dvesta sedamdeset metara, bio je u to vreme najveci prekookeanski brod. U vodama severnog Atlantika udario je u ledenu santu i potonuo. Putnici su izgubili zivot najvise zbog toga sto na brodu nije bilo dovoljno camaca za spasavanje.Nostradamus je pogresno predvideo da ce jula 1999. godine biti kraj sveta.Cetrnaest godina pre nego sto je doslo do tragedije, u Americi je objavljena knjiga pod naslovom „Nistavnost ili brodolom Titana”. U romanu se govori o najvecem brodu na svetu koji je jednog aprilskog dana, na svojoj prvoj plovidbi, udario u ledenu santuu severnom delu Atlantskog okeana. Ploveca grdosija dugacka dvesta cetrdeset dva metra povukla je u plavu grobnicu veliki broj putnika koji nisu imali prilike da se spasu zbog nedostatka camaca za spasavanje. Ime tog broda bilo je „Titan”.Iako za proricanje tragedije „Titanika” naucnici daju prihvatljivo objasnjenje (videti okvir), da li bi isto tako uspeli da razjasne kako je Nostradamus mogao da predvidi tako veliki broj dogadjaja? Ukoliko je ovaj francuski lekar zaista bio vidovit, moze li da se objasni ta njegova sposobnost?Ono sto se o Nostradamusu zna pruzilo bi veoma malo odgovora. Rodjen je 1503. godine u francuskom seocetu Sent Remi-d-Provans, a medicinu je studirao na fakultetima u Avinjonu i Monpeljeu. U kasnim dvadesetim radio je kao putujuci lekar i vec tada stekao ugled pomazuci ljudima obolelim od kuge.Svi smo mi prorociVecina naucnika ne veruje u moc predvidjanja buducnosti. Neki parapsiholozi uporno tvrde da ljudi ipak mogu da „vide” sutrasnjicu. U jednom ogledu to je donekle dokazao Din Radin, profesor na Kalifornijskom institutu. Merio je psiholoske reakcije dobrovoljaca na slike koje im je prikazivao na ekranu. Uglavnom su to bili uobicajeni prizori, ali bi racunar s vremena na vreme izdvojio neku potresnu scenu. Zanimljivo je da su merenja koja je obavio preko koze pokazivala da se kod vecine ispitanika nivo elektricnog naboja smanjivao nekoliko sekundi pre nego sto bi videli neprijatan prizor. Kao da su unapred znali sta ce da vide.Po povratku s putovanja po Italiji, Nostradamus je polako poceo da zapostavlja posao lekara priklanjajuci se vidovnjastvu. Kad je 1550. godine objavio „Almanah”, njegovo delo odmah je privuklo paznju astrologa i vidovnjaka. Pet godina kasnije objavio je prvu zbirku zagonetnih katrena pod naslovom „Prorocanstva”.Od trenutka kad su objavljena „Prorocanstva”, ne smanjuje se zanimanje za ovog vidovnjaka koga istovremeno i kude i hvale. Zanimljivo je da cak i ljudi koji gotovo bespogovorno veruju u Nostradamusove vidovnjacke sposobnosti ne dele isto misljenje i na razlicite nacine tumace iste stihove.Moze biti i ne moraOsnovni spor je, kako pojedinci tvrde, los prevod originala.- Mora da se pokloni paznja svakoj reci - objasnjava Mario Reding, pisac knjige „Nostradamus: celokupna predvidjanja buducnosti”. - Prevodioci cesto, svesno ili nesvesno, zaboravljaju da je Nostradamus pisao na starofrancuskom, a zna se da postoji velika razlika u znacenju reci izmedju ondasnjeg i sadasnjeg jezika. I ne samo to. Nostradamus je cesto koristio sleng i kodirani francuski.Jedan od primera je katren koji, kako su pojedinci protumacili, nagovestava Hitlerov uspon. U originalu se govori o „zverima podivljalim od gladi” koje prelaze reke i otpocinju bitku protiv „Histera” koji, „kao dete Nemacke”, ni od cega ne preza.Titan i TitanikDa li zaista postoji podudarnost price Morgana Robertsona o tragediji broda „Titan” i istinitog dogadjaja - brodoloma „Titanika”? Mozda i ne, kazu dobri poznavaoci. Evo zbog cega.Ukoliko bi neko odlucio da pise o najvecem brodu na svetu, sigurno bi odabrao prepoznatljivo ime - sinonim za nesto izuzetno veliko. Sta drugo nego - Titan? Ali, kako je Robertson gotovo u metar pogodio duzinu „Titanika”? U vreme kad pise svoj roman, najveci prekookeanski brod „Kajzer Vilhelm Veliki” bio je dugacak dvesta metara. Robertson je morao da doda bar nekoliko desetina metara vise, zar ne?Razmisljajuci zbog cega dolazi do brodoloma, pisac je sasvim logicno dosao do zakljucka da je najverovatnije da brod strada od udara u santu leda. Jer, trideset godina pre nego sto je napisao „Nistavnost”, jedan brod za sobom je povukao petsto putnika prethodno udarivsi u ledenu santu.Ukoliko na brodu ima dovoljno camaca za spasavanje, postoji mogucnost da se svi putnici spasu. Dodajuci dramaticnost prici, Robertson je naveo da su na „Titanu” nedostajali camci, pa je samim tim i tragedija bila veca.Mnogi Nostradamusovi poklonici ove stihove protumacili su kao sasvim jasan nagovestaj pocetka Drugog svetskog rata i rata protiv Hitlera, „deteta Nemacke”. Ljudi koji dokazuju koliko se francuski vidovnjak pogresno tumaci, iste ove stihove sasvim drugacije „citaju”. Naime, u vremenu kad je Nostradamus ziveo i pisao, donji tok Dunava oznacavao se kao - Hister. Uostalom, dodaju dalje, Hitler nije bio dete Nemacke, vec Austrije.U „Prorocanstvima” nisu navedene vremenske odrednice tako da citave katrene pojedinci smestaju u razdoblja po svom nahodjenju. Najbolji je primer vec navedeni trideset peti katren. Dok su mnogi spremno rekli da on najavljuje smrt Anrija II, drugi kazu da zapravo govori o pogibiji francuskog general-majora Luja de Montkalma dva veka kasnije u bici kod Kvebeka kad je francuska vojska ostala bez „zlatnog kaveza i svojih ociju”.Nostradamus je, veruje se, namerno izbegavao da navodi datume jer se tako cuvao optuzbi i besa inkvizicije. Ipak, kako tvrdi Mario Reding, neka od prorocanstava veoma jasno ukazuju na odredjene dogadjaje. Jedan od primera je veliki pozar koji se dogodio u Londonu. Nostradamus pominje „godinu 66”, „staru damu” koja je odjednom nastradala, „crkve koje nestaju u plamenu”. Po misljenju Redinga, veliki pozar u Londonu 1666. godine jedno je od najjasnijih Nostradamusovih prorocanstava.Postoje i stihovi koji ilustruju Nostradamusovo lose predvidjanje. Jedan od retkih u kome navodi tacnu godinu je: „L’an mil neuf cent nonante neuf sept mois” - jul 1999. godine. Prorok kaze da ce tog meseca i te godine doci do smaka sveta. Dobro znamo da je ta godina uveliko za nama, a svet je i dalje, hvala na pitanju, dobro.V. S.link


Dom b-612 donosi "Muziku za imunitet" | Novosadski informativni portal 021\nDom b-612 donosi "Muziku za imunitet"\nAlternativni kulturni centar Dom b-612 startuje sa onlajn koncertima iz svog prostora, pod nazivom "Muzika za imunitet".\nNovi Sad 31.07.2020. | 14:40 > 14:47\nPrvi koji će nastupiti je novosadski rok sastav UV, koji čine Igor Sakač, Petar Banjac i Filip Grubač.\n"Sastanak domskog kriznog štaba na vanrednoj sednici posvećenoj ozbiljnom deficitu žive muzike donosi sledeće odluke: radi zdravog tela i još zdravijeg razuma neophodna je nedeljna konzumacija kvalitetnog zvuka; u skladu sa merama iz tačke 1, redovno bustovanje imuniteta kreće već od ove subote", poručuju u Domu b-612.\nPrvo izdanje "Muzike za imunitet" biće emitovano u subotu, 1. avgusta, sa početkom u 19:30 časova.\nKoncert možete pratiti na Fejsbuk stranici Doma b-612 ili na jutjub kanalu WMTVR.\nStefan Milenković selektor muzičkog programa KCNS\n10.01.2021. Novi Sad 3\nProslavljeni violinista Stefan Milenković biće angažovan kao selektor muzičkog programa Kulturnog centra Novog Sada.\nKustoska vođenja do srede u Galeriji Matice srpske\nKustoska vođenja kroz stalnu postavku, ali i izložbu "Matrica. Monologija Danila Vuksanovića" održavaju se ovih dana u Galeriji Matice srpske, a večeras će autor aktuelne izložbe Danilo Vuksanović prirediti vođenje od 19 časova.\nPreminuo nekadašnji urednik lista Neven Radojko Nišavić\n22.12.2020. Novi Sad 10\nRadojko Rale Nišavić, nekadašnji urednik lista "Neven", preminuo je u 74. godini u Novom Sadu, navode u Udruženju novinara Srbije.\n22.12.2020. Novi Sad 0\nSrpsko narodno pozorište donosi za praznike "Operske novogodišnje priče", koje će biti emitovane onlajn.\n18.12.2020. Novi Sad 3\nVIDEO: Kratki film novosadskog Centra "Živeti uspravno" o međusobnoj podršci\n14.12.2020. Novi Sad 0\nNovosadski Centar "Živeti uspravno" snimio je kratki film "U istom filmu", koji, na primeru iskustva sa kovidom, ukazuje na međusobnu upućenost.\nIzložba "Nagrada Đorđe Tabaković - 25 godina" - Ko su akteri uzbudljivog graditeljskog doba\n14.12.2020. Novi Sad 2\nNovosađani imaju priliku da se u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine na izložbi "Nagrada Đorđe Tabaković - 25 godina" upoznaju sa stvaralaštvom autora brojnih zdanja koja su ostavila trajan pečat u istoriji arhitekture Vojvodine i Srbije.\nSnežana Kovačević, suflerka SNP-a: Naš posao je da čuvamo leđa glumcu\n12.12.2020. Novi Sad 3\nPostoje poslovi vrlo vidljivi javnom oku, vrlo istureni, od kojih zavise naši životi. Postoje i oni drugi, manje vidljivi ili za javno oko potpuno nevidljivi, od kojih takođe zavise neki životi. Evo priče o jednom takvom, poslu pozorišnog suflera bez čijeg znanja i veštine glumački posao ne bi bio moguć.\nKina i rudarske nesreće: Zatrpani rudari živi posle sedam dana - spasioci dobili poruku nade\nPulmolog Dejan Žujović hospitalizovan zbog edema pluća


Knjige > Sociologija > Priručnici\nSociologija > Priručnici\nSociološki temati: o radu, obrazovanju i kulturi Sociologija Istorija društvenih teorija 2 Kultura pamćenja: pismo, sećanje i politički identitet u ranim visokim kulturama Studije kulture Pravila sociološke metode\n1. Govor tela: kako da znamo šta je zaista izgovoreno (2016 god.), Sezam book\n2. Škola Anala: između istoriografije i sociologije (2016 god.), Mediterran publishing\nOtpor događajnoj i političkoj istoriografiji, kao i dokumentarna revolucija koja je s time povezana, spontano su povukli za sobom i refleksiju o dometima istoriografske metodologije, pa i o mogućnostima objektivnosti u istorijskom saznanju uopšte. Ta dokumentarna revolucija, koja podrazumeva drugači... više detalja\n3. Sociološki temati: o radu, obrazovanju i kulturi (2016 god.), Прометеј\n4. Društvo i znanje: sociološka hrestomatija (2015 god.), Mediterran publishing\nAutor: Dušan Marinković i Dušan Ristić\nZbirka tekstova Društvo i znanje – sociološka hrestomatija predstavlja jedan mogući presek različitih istraživačkih tradicija, tema i problema kojima su se bavili pre svega sociolozi znanja, ali i drugi teoretičari i istraživači u društvenim naukama. Zajednički imenitelj tekstova ove hrestomatije je... više detalja\n5. Sociologija okruženja: sociološka hrestomatija (2014 god.), Mediterran publishing\nTeško bi bilo poreći da se u poslednjih 20–30 godina okruženje veoma izmenilo. Onaj ko nije baš siguran u to neka samo pogleda oko sebe i videće da pije flaširanu vodu, da na letovanje ide opremljen sredstvima za zaštitu od sunca sa velikim zaštitnim faktorom, da nije siguran kako da planira neke ak... više detalja\n6. Usamljenost: ljudska priroda i potreba za društvenom povezanošću (2014 god.), Clio\nLjudi su, prvenstvno, društvena bića. Kada ih pitate koja zadovoljstva najviše doprinose osećanju sreće, velika većina glasa za ljubav, intimnost i društvenu povezanost, pre nego za bogatstvo ili slavu. Stoga vrlo zabrinjava to što se, u svakom trenutku, približno jedna petina svih stanovnika planet... više detalja\n7. Bonton starenja ili demanti o starenju (2013 god.), Čigoja štampa RASPRODATO\nAutor: Radmila Pecija Urošević\nStarost ne mora biti tužna i teška, naprotiv, ona može biti „zlatno doba života“ – to nam ovom knjigom jasno poručuje Radmila Pecija Urošević. Štaviše - kakva će ta starost biti zavisi od nas samih. Taj novi odnos prema sebi, starenju, svetu oko nas – osnovna je poruka knjige Bonton starenja. Njen n... više detalja\n8. Pravila sociološke metode (2012 god.), Mediterran publishing\nToliko smo malo naviknuti da se naučno bavimo društvenim činjenicama da će neke tvrdnje iznete u ovom delu možda iznenaditi čitaoca. Međutim, ako postoji neka nauka o društvima, valja nam očekivati da se ona ne sastoji od prostog parafraziranja tradicionalnih predrasuda, već nas navodi da stvari vid... više detalja\n9. Studije kulture (2012 god.), Službeni glasnik\nZbirka tekstova treba da omogući kritički i višedimenzionalan pristup fenomenima jedne izuzetno dinamične oblasti koja sve više postaje pojam bez međa i granica. Zbog toga je cilj dela da preciznije odredi pojave, ali i da ukaže na preplitanje i spojeve koji omogućuju da se i pored mnoštva partikula... više detalja\n10. Kultura pamćenja: pismo, sećanje i politički identitet u ranim visokim kulturama (2011 god.), Prosveta\nAutor: Jan Asman\nKoju ulogu igra sećanje pri izgradnji kulturnog identiteta i koji oblici kulturnog sećanja postoje?Ovim se bavi Jan Asman - poredeći tri sredozemne kulture - Egipat, Izrael i Grčku – otkrivajući koji značaj je imalo pismo i njegovo korišćenje u nastajanju država. ... više detalja


bi good - nova prirodna kozmetika u BIPA-i - Naturala.hr\nNova prirodna kozmetika od sada u svim BIPA poslovnicama\nU svim BIPA poslovnicama od sada se u ponudi može pronaći i nova prirodna kozmetika bi good. Navedena linija tako je proširila svoju ponudu te se uz postojeće proizvode za kućanstvo, koji su već duže vrijeme dostupni u BIPA-i, od sada nalaze i prirodni proizvodi za njegu lica, tijela i kose.\nProizvodi bi good linije inspirirani su biljnim svijetom. Većinu sastojaka čine sastojci biljnog porijekla koji su blagotvorni za kožu i ne ugrožavaju okoliš. Svi proizvodi odlikovani su certifikatom prirodne kozmetike, bez parabena, silikona i sintetičkih sredstva boje i mirisa.\nbi good linija prirodne kozmetike posjeduje i dva certifikata, Veganblume i NaTrue. Proizvodi s certifikatom NaTrue sadrže minimalno obrađene prirodne i/ili organske sastojke, a proizvođači moraju poštovati proces proizvodnje koji minimalno utječe na okoliš. Certifikat propisuje da proizvodi i sirovine ne smiju sadržavati sintetičke boje i mirise, naftne derivate i silikonska ulja. Ne smiju se izlagati nikakvoj vrsti zračenja ni biti testirani na životinjama. Oznaka Veganblume stoji iza proizvoda koji nisu testirani na životinjama pa tako i iza linije bi good proizvoda.


Povećana kupovina dugotrajnih proizvoda\nAmeričke kompanije su u avgustu poručile veći broj kompjutera, mašinerije i drugih dugotrajnih proizvoda, što je znak da i dalje gledaju da prošire delatnost, uprkos tome što je oporavak američke ekonomije još usporen.\nAmerička vlada je saopštila da očekuje da će naručivanje industrijskih proizvoda trajati najmanje tri godine, izuzev vojne opreme i letelica, za koje su su porudžbine prošlog meseca povećale za 1,1 odsto, što je najviše od maja.\nSveukupno, prodaja trajnih proizvoda se neznatno smanjila - za 0,1 odsto - što je najvećim delom posledica naglog pada porudžbina automobila i automobilskih delova. Ekonomski analitičari kažu da povećanje kupovine kapitalne robe pokazuje da se američko poslovanje širi, pri čemu povećanje izvoza često utiče na usporavanje unutar Sjedinjenih Država.\nAnalitičari kažu da širenje poslovanja pokazuje da američka ekonomija ne tone u još jednu recesiju. Najveća ekonomija sveta bori se da ponovo učvrsti svoje temelje posle nedavne recesije, ali je zbog usporenog rasta 14 miliona radnika i dalje nezaposleno.


Prihvatanje u oblasti putovanja - Mala preduzeća | Visa\nPružite snažniji i značajniji doživljaj\nIzaberite sticaoca i postanite trgovac koji prihvata Visa kartice.\nPočnite da prihvatate Visa kartice\nPrihvatanje Visa kartica u oblasti putovanja\nVisa aktivno radi na poboljšanju iskustva trgovaca koji prihvataju Visa kartice težeći da vam olakša i smanji troškove prihvatanja plaćanja Visa karticom i da vam obezbedi sredstva za poboljšanje poslovanja. Počev od avio kompanija i hotela do rentakar usluga, prihvatanje Visa kartica omogućava povezivanje sa više klijenata, jača veze sa njima i obezbeđuje trajnu lojalnost.\nPrivucite više potencijalnih klijenata Poboljšajte iskustvo klijenta Pridobijte nove klijente i izgradite lojalnost\nPoboljšajte iskustvo klijenta\nPridobijte nove klijente i izgradite lojalnost\nPrivucite više potencijalnih klijenata. Potrošači širom sveta koriste 2 milijarde Visa kartica.1 Koji je najbolji način da doprete do njih? Počnite da prihvatate Visa kartice! A zatim se potrudite da vaši klijenti saznaju da prihvatate Visa kartice. Možemo vam pomoći da izvučete najveću korist iz partnerstva sa Visa brendom, što uključuje i poručivanje marketinškog materijala i ponudu ko-brendiranih kartica.\n1 Izvor: Podaci kompanije Visa Inc., od 31. marta 2011.\nPonudite ko-brendirane kartice\nPoboljšajte iskustvo klijenta — Upotreba Visa kartica olakšava život vašim klijentima, a posebno mlađim generacijama je ključno da mogu da plate na način na koji žele. Različitim opcijama plaćanja možete poboljšati kvalitet klijent servisa, a uz Visa kartice vaši klijenti mogu biti uvereni da su njihova plaćanja sigurna i bezbedna čak i na internetu.\nVisa prepaid, podsticaj, rebate, poklon i promotivne kartice su efikasno sredstvo kojim trgovci iz oblasti putovanja mogu privući nove klijente, izgraditi lojalnost i unaprediti svoje poslovanje.\nU poslovima iz oblasti putovanja izuzetno je važno efikasno obavljanje transakcija, ali nikako po cenu bezbednosti. Preko mreže elektronskog plaćanja VisaNet svakodnevno se obavi u proseku 150 miliona transakcija, a ima mogućnost da izvrši više od 24.000 transakcija u sekundi.2\nVisa je mnogo investirala u napredne tehnologije zaštite od prevare, tako da možete uveriti svoje klijente da su informacije o njihovim karticama bezbedne.\nMere koje je Visa preduzela smanjile su stopu prevara na gotovo istorijski nivo, omogućavajući tako da trgovci bez oklevanja prihvataju Visa kartice.\n2 Izvor: Zasnovano na testiranju izvedenom sa IBM-om u avgustu 2010.\nUlaganje u budućnost putovanja\nNaša stalna posvećenost bezbednim i pouzdanim transakcijama samo je jedan od načina na koje Visa podržava ciljeve trgovaca iz oblasti putovanja da privuku nove klijente i unaprede svoje poslovanje. Visa takođe ulaže u nove proizvode i tehnologije kako bi povećala raznovrsnost dostupnih opcija plaćanja. Tu spada i inicijativa za plaćanje preko mobilnog telefona, poput Visa Checkout usluge digitalnog plaćanja, kao i čip kartica za dodatnu bezbednost. Budući da metodi plaćanja evoluiraju, možete očekivati da Visa vašem poslovanju omogući nove i bolje opcije plaćanja koje će klijenti iz oblasti putovanja veoma ceniti.\nVisa čip kartice\nVodič za prihvatanje Visa kartica za rentakar kompanije\nVodič za prihvatanje Visa kartica u hotelijerskoj delatnosti\nDa li ste zainteresovani da postanete Visa Merchant?\nSaznajte koliko je jednostavno početi prihvatanje Visa kartica.\nRecite zbogom provlačenju kartice\nStigla je tehnologija beskontaktnog plaćanja. Vaši klijenti mogu obavljati kupovinu jednostavnim pokretom.\nOmogućite klijentu da u nekoliko koraka obavi onlajn kupovinu.\nZa brže transakcije i zadovoljnije klijente.\nKorisnička podrška za mala preduzeća\nInformacije za mala preduzeća


Čika Dajka i njegova „vaga za tačno merenje“ | (Vesti - 11.08.2015) Novi Sad\n11.08.2015 u 14:20h\nČika Dajka i njegova „vaga za tačno merenje“\nNema Novosađana toga vremena koji ga nije poznavao i stao kod njega da se izmeri. Godinama (šezdesete i sedemdesete, XX veka) penzionisani konobar Žarko Stanojević – Dajka stajao je u Zmaj Jovinoj ulici po ceo dan i vagao Novosađane. Ovo je priča o njemu.\nPričalo se da trgovci u Zmaj Jovinoj ulici prema Dajki nameštaju sat, jer hronometarski tačno Žarko Stanojević – Dajka, tada već penzioner, svako jutro stizao u šest časova, postavljao svoju vagu za tačno merenje, stavljao aparat za pojačavanje sluha u uvo i naočare i počinjao svoj posao. I tako svakog dana ...\nKuvarski i konobarski zanat čika Dajka je izučio u nadaleko čuvenoj Pešti, a diplomu je stekao 1919. godine. Pune 42 godine čika Dajka je svaki dan špartao od šanka do gostiju, od kuhinje do sala za ručavanje. Na razne strane je stizao, ali najlepše dane proveo je u Novom Sadu. Čika Dajka je 22 godine usluživao goste u „Žutoj Sali“, Pivnici i ostalim salama hotela „Vojvodina“, novosadskoj „Slobodi“, konobarisao je u Beogradu, Zagrebu, Dubrovniku, Splitu, Crikvenici, na Rabu gde je 1933. godine učestvovao i u štrajku. Radio je u Somborskom „Lojdu“, u peštanskoj „Hungariji“, „Eržebetu“ u Debrecinu...\nTo su bila lepa vremena - pričao je Dajka sedamdesetih godina XX veka za novosadski „Dnevnik“...a danas ja na autobus, pa do moje vage za tačno merenje. I tako svakog dana od 6 do 19 časova u Zmaj Jovinoj ulici, pred elektro-prodavnicom „Zvezda“. Odrasli plaćaju dinar i po, deca i vojnici dinar, a većina badava. Imam ja mušterije koje svakodnevno kontrolišu težinu već godinama, i to baš svakodnevno. Eto, moj prijatelj Nikolić, otkako radim ovde, a to je već trinaest godina, redovno dolazi. Bio je i jutros i srećan je što je spao na 122, a imao je preko 140 kilograma. Dolazi i jedna stasita žena, visoka 190 cm, stara 38 godina sa preko 130 kilograma. Deca svaki dan dolaze, a kada nisu u pratnji roditelja mere se besplatno. Ima i tu stalnih mušterija. Jedna mala Sanja još od „Progresa“ trči „kod svog Deke“...četiri su joj godine. Da vidite kako plače kada me nema, pričao je čika Dajka.\nI tako svakog dana, kao neki spomenik grada, tačan kao hronometar čika Dajka je merio većinu nas Novosađana i postao jedna od novosadskih legendi. To je bio dovoljan razlog da ga se setim i da to svoje sećanje podelim sa vama u nadi da će Novi Sad i Novosađani ponovo dobiti nekog novog „čika Dajku“.\n04.11.2015. - Tragedija na novosadskom šetalištu\n05.09.2015. - Salajka ni fašistima nije ćutala: Ni selo, ni grad, a brica više no berbera\n16.08.2015. - Letnji dani u Novom Sadu: Nekom Bled i Dubrovnik, nekom šupalj špricer\n19.07.2015. - Kako je prvi toples uzbunio štrandaroške puritance\nPovezane teme istorija novog sada stare gradske priče zoran knežev


Toma napravio sebi grobnicu!\n20:21h UŽIVO, VIDEO: Đoković - Sonego (6:3, 5:5), SPEKTAKULARAN okršaj u Rimu, SVEMIRSKI tenis Novaka i Lorenca!\nVUČIĆ: Belivukovi koljači Zviceru slali ćevape od ljudskog mesa! Kriminalci 57\t264\nVUČIĆ OTKRIO DETALJE O PLANIRANOM ATENTATU NA NJEGA: Kažu da im je FALILO 17\t618\nPREMINULA NOVINARKA RTS: Milica Milanović (37) biće sahranjena u ponedeljak 9\t427\nPredsednik Srbije kao Nemanjići\nSVETI NIKOLIĆ: Toma bi da ga sahrane kao sveca!\nStefan Kuzmanović\t 07.06.2015. 01:00h 03:38h\nŠef države planira da u crkvi Svetog velikomučenika Dimitrija koju gradi u rodnoj Bajčetini napravi i kriptu u kojoj će ga sahraniti\nBEOGRAD - Predsednik Srbije Tomislav Nikolić je, osim crkve koju gradi na svom imanju u rodnoj Bajčetini, predvideo i izgradnju kripte (videti okvir), u kojoj, po svoj prilici, želi da počiva kad ode na onaj svet, saznaje Kurir.- Predsednik želi da ga, kad za to dođe vreme, sahrane u kripti Crkve Svetog velikomučenika Dimitrija, koju gradi i čiji je ktitor. On je veliki vernik i oduvek je bio - kaže izvor Kurira.Crkveni kanoniPatrijarh srpski Irinej u razgovoru za Kurir kaže da svako ko je ktitor crkvenog hrama ima pravo da sagradi i kriptu.- Koliko je meni poznato, predsednikova crkva treba da bude pripojena Eparhiji šumadijskoj - rekao je patrijarh.Na naše pitanje da li je predsednik Srbije od njega tražio blagoslov i za kriptu odgovara:- Od mene nije tražio, ali možda je od drugih. To ne znam. Svako ko svojim novcem izgradi crkveno imanje može da izgradi i kriptu sebi. Tako je u crkvenim kanonima napisano.U Eparhiji šumadijskoj nisu odgovarali na naše pozive, tako da nismo uspeli da saznamo da li je episkop Jovan blagoslovio predsednikov poduhvat i želju.\nNije vladarKako objašnjava verski analitičar Draško Ðenović, da bi neko sebi napravio kriptu, crkva mora biti izgrađena isključivo od njegovih para, a ne iz donacija, kakav je slučaj s predsednikom.- Prvo, Nikolić nije vladar kao Nemanjići ili Obrenovići, nego je predsednik koji je to postao na izborima. Mi smo sekularna država. Drugo, postavlja se pitanje odakle predsedniku toliki novac za crkvu. Ako se pogleda njegovo finansijsko stanje, on nema toliko para da sam svojim novcem izgradi crkvu, a to je jedini način da mu crkveni velikodostojnici dozvole da napravi i kriptu za sebe. Ali očigledno je sad sve moguće. Nijedan predsednik Srbije nije tako sahranjen, osim Slobodana Miloševića, koji mimo svih procedura počiva u dvorištu - zaključuje Ðenović.Ni predsednik Tomislav Nikolić, kao ni njegova savetnica za medije Stanislava Pak nisu odgovarali na pozive i poruke novinara Kurira.Temelj crkve u Bajčetini osveštan je 15. oktobra 2013.\nPatrijarh: Svako ko od svog novca gradi crkvu može to da uradi\nEvo od koga prepisujeInače, poznato je da su vladari iz najpoznatije srpske dinastije Nemanjića u srednjem veku gradili svoje zadužbine, a u kasnijim periodima to su nastavili i Obrenovići. Tako su izgrađeni Hilandar, Studenica, Mileševa, kao i brojni srpske crkve i manastiri. Njihove mošti počivaju u ovim crkvenim zdanjima.\nRadovi se finiširaju... Unutrašnjost Nikolićeve crkve\nUkratkoŠTA JE KRIPTAKripta je prostorija ispod posvećene ili javne građevine. Prvobitno je u ranom hrišćanstvu bila prostorija u katakombama koja je služila za obrede i sahranjivanje mučenika. Kripta je kasnije u crkvama postala prostor za grobnicu sa sarkofagom u kojem su se sahranjivali vladari.\nUporno ćutiTOMA ZA CRKVU DAO 500.000 €Kako je Kurir ranije pisao, pomenuta crkva našeg predsednika košta tričavih 500.000 evra. Sama gradnje crkve košta oko 150.000 evra, dok oslikavanje freskama košta oko 350.000 evra. Nikolić nikad nije odgovorio odakle mu pola miliona evra za gradnju crkve, odnosno kako je uspeo da zaradi, tj. uštedi toliki novac.\ntoma nikolićgrobnicakriptacrkvaBajčetinatomislav nikolić\nUŽIVO, VIDEO: Đoković - Sonego (6:3, 5:5), SPEKTAKULARAN okršaj u Rimu, SVEMIRSKI tenis Novaka i Lorenca! 17\t18\nVUČIĆ: Belivukovi koljači Zviceru slali ćevape od ljudskog mesa! Kriminalci hteli da me ucenjuju preko sina, ja ne plaćam reket! 57\t264


Sama elegancija: 20 najlepših stajlinga Cate Blanchett - Harper‘s Bazaar\nCate Blanchett je 14. maja proslavila svoj rođendan. A upravo je to slučaj kada bez sumnje možemo reći da su pedesete nove tridesete.\nUostalom, zašto brojati godine kada pred sobom vidite vedru ženu, dostojnu bezuslovnog divljenja? O talentu Cate Blanchett mnogo je rečeno i napisano. Ipak - nije svakoj glumici dodeljen ne samo jedan, već i dva Oskara odjednom tokom karijere. Prvenac je dobila za najbolju sporednu glumicu u filmu "Aviator" 2005. godine, a sledeći - nakon 9 godina, za najbolju glumicu u filmu "Jasmine".\nPošto je počela da glumi u filmovima i na televiziji pre 30 godina, danas je ona bez sumnje jedna od najuspešnijih, najdarovitijih i najistaknutijih glumica našeg vremena.\nMeđutim, danas želimo da pričamo ne samo o njenoj karijeri, već i o modnim dostignućima. Na kraju krajeva, glumica ima odličan ukus i prepoznatljiv stil: dok njene koleginice paradiraju crvenim tepihom u klasičnim maksi haljinama, ona sve više odbija takvu odeću u korist "muških" odela i elegantnih Armani smokinga. Šta god da obuče Cate Blanchett izgleda elegantno i besprekorno ženstveno, a to dokazuju fotografije u galeriji.


31. jul, 02:00\n17.06.2017. / 14:05\nZa sada dobro navijaju, Čoki će im produžizi lizing ugovor na bar još jednu godinu.\n17.06.2017. / 12:56\nŠ A M P I O N I ! ! ! Slavlje,odmor,pojačanja,pa uz ova tri trofeja sledeće sezone-P O E V R O L I G U ! ! !\n😂😂😂 гарагани који ФМП је освоји титулу😂😂😂\n17.06.2017. / 00:45\nPartizan Igokeo u budućnosti Partizan Dynamic\n16.06.2017. / 23:30\nPope, ispalio si me.Ako je Filip krenuo kolima sa Askrabicem, mogao si da mi javis, da idemo zajedno sa nasim Panterima.\nPitanja za Cokija: Da li se sada u Srbiji lepse zivi (pre se nije lepo zivelo) i da li je za Srpsku kosarku dobro da vise godina za redom isti tim osvaja trofeje (pre nije bilo dobro) ??? Nadam se da ce odgovori biti koliko toliko inteligentni i malo opsirniji... Pitanje za KSS i FSS: Zasto se u kosarci u istom takmicenju mogu takmiciti klubovi od istog gazde a u fudbalu se to strogo zabranjuje i dize na nivo histerije???\n17.06.2017. / 08:26\n@Shekymax idi gledaj igokeu!\n17.06.2017. / 08:48\n@Shekymax није ни у фудбалу забрањено бар не свима ОФК- ЦЗ и Терзић поштењачина\n@Shekymax najbolje je da samo partizan uzima trofeje u svim sportovima da bi vi grobari bolje živjeli, ajde idi malo na vazduh opusti se!!!\nIstina Nema Cena\n16.06.2017. / 23:04\nIstina je samo jedna, sve je transparentno na sajtu Agencije za privredne registre. Košarkaški klub Crvena Zvezda i Košarkaški klub Crvena Zvezda Telekom imaju različita sedišta. Sedište prave Zvezde je na Malom Kalemegdanu a sedište Crvene Zvezde Telekom je u Stjepana Šupanca 15a. KK Crvena Zvezda i KK Crvena Zvezda Telekom imaju različite matične brojeve i različite poreske identifikacione brojeve što dokazuje da se radi o dva privredna subjekta. KK Crvena Zvezda i KK Crvena Zvezda Telekom imaju i različite zastupnike. Pravni zastupnik KK Crvene Zvezde je Mirko Pavlović a pravni zastupnik KK Crvene Zvezde Telekom je Davor Ristović. KK Crvena Zvezda Telekom ne pripada sportskom društvu Crvena Zvezda što se jasno vidi u podacima na sajtu Agencije za privredne registre. Ništa nisam izmislio, izvolite proverite i posramite se jer ste se odrekli voljenog kluba koji je zamrznut do 2016. i pod uticajem Čovića prešli da navijate za njegovu privatnu prčiju. Zar vam je toliko teško ili je nešto drugo u pitanju pa ne možete ili ne umete da koristite bazu podaka za privredne subjekte i sami se uverite da ne navijate za Zvezdu već da vas je Čović izmanipulisao. Summa summarum- prava Crvena Zvezda je zamrznuta i ne takmiči se do 2016. godine a KK Crvena Zvezda Telekom je nekadašnji FMP koji je promenio ime u već pomenuto.\n16.06.2017. / 23:10\n@Istina Nema Cena kmek. Ajd sad na spavanje.\n16.06.2017. / 23:15\n@Istina Nema Cena Koliko treba da budeš lud,glup i ostrašćen da pišeš komentar koji je toliko nebulozan,dugačak i koji niko ne pročita jer nema veze sa istinom ! A istina je samo jedna - Crvena zvezda je treći put uzastopno prvak Srbije i biće još mnogo puta....a ti idi gledaj FMP !!!\n16.06.2017. / 23:21\n@Istina Nema Cena Istinoljubivi je li ti je sada lakse posle pisanija ovog romana? Sada trk u krevet,i zagnjuri glavu u jastuk dok places i ridas da te ne cuje mama! Jer onda moze da padne i prut po guzi!\n17.06.2017. / 00:50\n@Istina Nema Cena dzabe pricas to ovima... Oni da mogu to da razumeju ne bi navijali za perionicu para preimenovanu pre mnogo godina...\n17.06.2017. / 05:58\n@Istina Nema Cena Sutra kad bi Real uzeo naš grb,naše dresove,naše ime,počeo da igra u Pioniru i na Marakani;za mene bi bio Zvezda i TO bi bilo to.Džaba se tešiš i pokušavaš da nas,kao,nerviraš.Osvajač svega u poslednje tri godine je C.Zvezda,a da li je član sportskog društva, privatni klub,državni miljenik, puna para ili dužna svima;dovodi koga hoće ili je svi napuštaju(to je samo deo vašeg i Tegijevog repertoara; kao što vidiš -svaki put drugačije)-nebitno je.Prosto,još jednom,šampion se zove Crvena Zvezda.I svoje dvorište gledaj,ima svašta u njemu!\n@Istina Nema Cena Opet lupetaš Tegi !!!!\n16.06.2017. / 23:03\nDa se radi FMP koji se sada zove KK Crvena Zvezda Beograd (Telekom), potvrđuje i činjenica da je Partizan kupio Miljenovića od KK FMP iz Železnika, a sada KK Crvena Zvezda Telekom traži da se isplate neizmirena dugovanja na račun prelaska Miljenovića u Partizan. Dalje, KK Crvena Zvezda je u svojoj poslednjoj takmičarskoj sezoni ispala iz takmičenja u Aba ligi jer se preko nacionalnog prvenstva nije kvalifikovala za regionalnu ligu. Nasuprot tome, FMP iz Železnika se kvalifikovao za ABA ligu a onda se u narednoj sezoni takmičila KK Crvena Zvezda Telekom. Da se radi o pravoj Zvezdi ne bi se mogla takmičiti jer se nija kvalifikovala za tu ligu, ali se svakako mogao takmičiti FMP koji je to i učinio, samo pod promenjenim imenom u KK Crvena Zvezda Telekom. Takođe, košarkaši FMP Železnik su nastavili da igraju za KK Crvena Zvezda Telekom bez potpisivanja novih ugovora, dok su igrači prave a sada zamrznute Zvezde, morali da potpišu ugovore sa KK FMP koji je promenio ime jer kako Čović kaže: “FMPu niko ne može da zabrani kako će da se zove.”


Um | Info\nMoć je u vama! Oduvek ste pretpostavljali da negde duboko, u unutrašnjosti uma,\npostoji ogromna moć samoisceljenja, preobražaja, stvaranja i prosvetljenja. U\nisto vreme naslućujete da, ukoliko se ne ispoštuje, ta ista moć može da se\ntransformiše u opasnog pokretača beskonačnog niza grešaka, blokada,\nporemećaja i oboljenja. Stres, emocionalna stanja, mentalne veštine\nupravljanja sobom i kreativnost su ključne tačke u kojima\nmože da se sruši ili unapredi život. Postoji uvek\nmogućnost da pokušamo da upoznamo\nistinsku moć uma kojom on vlada nad\nzdravljem, srećom i uspehom...\nTrenutno postoji velika potreba za savetovanjem iz oblasti stresa, psihoterapije i mentalnih veština upravljanja sobom. Ona proizilazi, s jedne strane, iz visokog nivoa nataloženog stresa, povećanja zastupljenosti mentalnih poremećaja, širenja spektra emocionalnih stradanja i učestale pojave novog stresa i konfliktnih situacija. S druge strane, moderno vreme usložnjava uslove života prinuđujući čoveka 21.veka, u cilju opstanka i napretka, da usavrši svoje mentalne veštine. Jedan od savremenih načina je da se deo potreba, pokraj direktne komunikacije sa stručnjakom, ostvaruje i preko internet komunikacije (on-lajn veza: informacije, testiranja, audio-vizuelni programi, e-pisma, video pozivi, forumi i dr.).\nGlavni cilj ovog projekta je da omogući korisnicima pristup efikasnim programima za podršku u prevenciji i tretmanu savremenih stresnih, neurotskih, psihosomatskih i psihosocijalnih poremećaja, kao i da ponudi usvajanje naprednih modela mentalnih veština upravljanja sobom.\nSaglasno cilju, ovaj projekat je usmeren ka tome da obezbedi:\nvažne informacije o stresu, stresnim i srodnim psihičkim poremećajima, o psihoterapiji i savremenim programima unapređivanja mentalnih veština\nbesplatno testiranje s ciljem blagovremenog otkrivanja i procene ciljnih poremećaja\nkorišćenje jedinstvenih i visokoefikasnih antistres (stres-menadžment), psihoterapeutskih i mental coaching programa u cilju zaštite i unapredjenja zdravlja, profesionalnih i životnih veština\nsavetovanje na daljinu (video poziv, e-pismo i dr.)\nCiljne grupe kojima je namenjen ovaj projekat su:\npojedinci koji teže usavršavanju mentalnih veština\npojedinci koji pate od stresnih poremećaja (akutnih, hroničnih, traumatskih i posttraumatskih, kriza prilagođavanja, itd.)\npojedinci koji pate od poremećaja straha, panike, anksioznosti, fobije, opsesivnosti, depresivnosti, nesanice, krize identiteta, profesionalne inhibicije, poremećaja ishrane, narušenih interpesonalnih komunikacija itd.\npojedinci koji pate od psihosomatskih i psihoneuroendokrinoimunoloških oboljenja povezanih sa stresom kao što su: tahikardija i aritmija; pre i postinfarktna stanja; stres-hiperlipidemija; neurodermatitis, psorijaza, ekcem, opadanje kose, itd; oboljenje probavnog trakta – poremećaj varenja, nervozni želudac i crevo, ulkusi, ulcerozni kolitisi, ileitisi, itd; endokrini – hiper i hipotireoze, stres dijabetes (tip 2), PMS, amenoreja, itd; imunološki poremećaj kao razultat iscrpljenosti zbog hroničnog stresa – oslabljen imunitet, malignomi, autoimuna oboljenja, postoperativna stanja, itd.\npojedinci i grupe – nosioci odgovornih profesionalnih uloga i pripadnici timova koji su izloženi stalnom radnom stresu i podložni sindromu pregorevanja (burn-out), kao i oni koji imaju potrebu za unapređenjem mentalnih veština u upravljanju sobom i drugima (multilevel mental coaching)\nfirme, organizacije i institucije zainteresovane za primenu savremenih programa u prevenciji stresa i stresnih poremećaja, kao i za programe komunikacijskih veština i veština upravljanja\npojedinci i timovi koji teže vrhunskim rezultatima, a koji zahtevaju sposobnost samostalnog vladanja visokim nivoom mentalnih veština (sport, biznis, komunikacija, učenje i dr.)\nposebno nadareni kojima su potrebni specijalni programi mentalnih treninga\nNa čelu stručnog tima projekta „UM - Centar za mentalne veštine“ je dr. Zvonko Džokić, ujedno i kreator ovog projekta i stručnih programa sadržanih u njemu. Dr. Zvonko Džokić je spec.neuropsihijatar, psihoanalitički psihoterapeut, trener psihodrame, EMDR praktičar, međunarodni ekspert u stres menadžmentu, trener u komunikacijskim veštinama, konsultant u HR menadžmentu, PR konsultant, konsultant u sportu, projekt menadžer, inovator i autor velikog broja (brendova) specijalnih programa vidi više...\nIzaberite rubriku koja vam je potrebna i pažljivo pročitajte informacije koje su date u njoj. Pravilno praćenje informacija, uputstava i testova omogućiće vam lakši uvid u izbor programa koji vam je potreban. To će vas dalje uputiti ka odluci o preduzimanju aktivnog stava u rešavanju vašeg problema ili ka unapređenju već postojećih veština.\nIzaberite programe s kojima ćete moći da dostignete najvažnije ciljeve zbog kojih su oni i stvoreni – zdravlje, sreću i uspeh!


Ljubav prema Čeliku ne poznaje granice: Roditelji mladih igrača se ujedinili i "prihvatili se posla" (FOTO) - Kameleon M&M\nPočetnaSportFudbal\tLjubav prema Čeliku ne poznaje granice: Roditelji mladih igrača se ujedinili i “prihvatili se posla” (FOTO) Ljubav prema Čeliku ne poznaje granice: Roditelji mladih igrača se ujedinili i “prihvatili se posla” (FOTO)\nZa Čelik iz Zenice bi u narednom periodu trebali stići bolji dani, a da su oni na putu dokazuje i nova akcija Zeničana, piše portal scsport.ba\nNaime, roditelji omladinaca ovog kluba su se odlučili priteći u pomoć Čeliku, te su se ponudili u fizičkom angažmanu za obnavljanje svlačionica u kojima prije i poslije treninga borave njihova djeca.\n“Ljubav prema klubu ne poznaje granice. Danas su nas u to uvjerili i roditelji naših mladih čeličnih momaka, uzrasta pionira, kadeta i juniora. Zajedničkim angažmanom, vrijednim svake pohvale, aktivno su se uključili u obnavljanje svlačionica naših mladih selekcija. Ovom prilikom želimo da se zahvalimo svima koji su imali bilo kakvo učešće u ovoj akciji, te na divan i jedinstven način pokazali ljubav prema Čeliku. Također, pozivamo sve navijače i simpatizere kluba, koji se dosad nisu učlanili, da to što prije učine, te tako postanu dio jedne velike crno-crvene porodice. Svi imaju priliku dati svoj doprinos klubu i kupovinom polusezonskih ulaznica, te na brži, ljepši i jeftiniji način pratiti svaku domaću utakmicu voljenog kluba na najljepšem stadionu u BiH. Očekujemo Vas, svi za Čelik!”, stoji na zvaničnoj Facebook stranici kluba!


Kritična masa i najzanimljivije fotografije | NSBI\nČlanak objavljen 6. oktobra 2020.06.10.2020.\nkritična masa opens pogon19 fotografije\nPoslednjeg petka u septembru održana je jedina biciklistička Kritična masa u Novom Sadu. Uprkos svežem vremenu i proticanju kiše, na startu se okupilo gotovo 400 biciklista na 14 kilometara dugu vožnju!\nUprkos tome što se održavala poslednjeg petka u mesecu, ovo je bila jedina Kritična masa u 2020. godini u Novom Sadu. Zbog koronavirusa mogućnost organizovanja okupljanja bila je ograničena, a organizacija događaja je imala poseban izazov – šta ako se pojavi previše biciklista?\nKritična masa završila se kod Kulturne stanice “Barka” (Sportski centar “Slana bara”), gde je trebalo da se održi projekcija biciklističkog filma “Motherload”. Projekcija je otkazana zbog vremenskih uslova, pa je biciklistima ostalo samo da proslave završetak uspešnje vožnje.\nNakon vožnje predstavili smo i 5 najboljih fotografija i video snimaka iz projekta “Pogon 19”, kojim mladi predstavljaju zanimljiva mesta za bicikliranje u Novom Sadu. Nekoliko autora i autorki najboljih fotografija je proglašeno, nakon glasanja na društvenim mrežama:\n1. Ljubica Jelovac (Eternal sun) – 62 glasa\n2. Rastko Krneta (Krneta_ragna) – 41 glas\n3. Danijel Danji (18 glasova)\n4. Nikola Veselinović (veselinovic_24) – 15 glasova\n5. Aleksandar Bošnjak, Globallama (9 glasova)\n6. Dejana Nikolić, jana_de_jana (2 glasa)\n7. Dejan Ćebetarević (2 glasa)\n8. Marko Lazić, Crni zbir (1 glas)\n9. Milan Bosančić (1 glas)\nFotografije je moguće videti u Highligh story “Novi Talas” na Instagram profilu Novosadske biciklističke inicijative.\nProjekat “Pogon 19” je projekat za mlade koji sprovodi Novosadska biciklistička inicijativa uz finansijsku podršku Omladinske prestonice Evrope Novi Sad 2019 (OPENS 2019) i Grada Novog Sada.\nKakvu razliku pravi jedna godina. U oktobru 2015. godine kompanija Copenhagenize Design je unajmljena od strane Almetjevska, grada u oblasti Tatarstan u Rusiji. S obzirom da je razvoj strategija za biciklizam jedan…\nHolandskom diplomati koji vožnjom bicikla pomaže roditelje dece obolele od raka ukraden bicikl\nHolandskom diplomati u Beogradu Ivaru Skirsu (Ivar Scheers) koji promotivnom vožnjom bicikla od Holandije do Srbije pomaže nacionalno udruženje roditelja dece obolele od raka NURDOR ukraden je bicikl. Bicikl čija je procenjena…\nOd 12 sati danas otvorene prijave za dodelu podsticaja za bicikle\nSpremite se! Poslednje pripreme su u toku – poslednjeg petka u mesecu u 12 časova, otvorićemo prijave za dodelu podsticaja za kupovinu bicikala. Prijave su elektronske i građane mogu da se prijave putem…


Osnovna škola – 6. razred – Freska – Gradskibiro.rs – Udžbenici online\nFreska udžbenici za šesti razred osnovne škole na jednom mestu. Svi udžbenici izdavača Freska po najpristupačnijim cenama uz kratak rok isporuke na željenu adresu. Udžbenici Freska po najnižoj ceni isporuke na teritoriji Republike Srbije.\nRight On 2 engleski jezik šesti razred Freska, Geografija jezik šesti razred Freska, Istorija šesti razred Freska.


Pred Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju danas su izrečene pravomoćne presude u predmetu protiv bivših političkih i vojnih vođa samoproglašene Herceg-Bosne – Jadranka Prlića, Brune Stojića, Slobodana Praljka, Milivoja Petkovića, Valentina Ćorića i Berislava Pušića.\nPrvostepenom presudom osuđeni su na ukupno 111 godina zatvora za ratne zločine, što uključuje i udruženi zločinački poduhvat, u kojem su učestvovali i hrvatski predsjednik Franjo Tuđman, ministar odbrane Gojko Šušak i načelnik Glavnog štaba Janko Bobetko.\nŽalbeno vijeće Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju danas, u okviru žalbene presude u predmetu “Prlić i drugi”, bivšim čelnicima tzv. Herceg-Bosne, utvrdilo da je postojao međunarodni oružani sukob u Bosni i Hercegovini i stanje okupacije, a potvrdilo je i postojanje hrvatskog udruženog zločinačkog poduhvata s ciljem etničkog čišćenja dijelova Bosne i Hercegovine.\n-Jadranku Prliću, nekadašnjem čelniku Hrvatskog vijeća odbrane (HVO) i predsjedniku Vlade samoproglašene Hrvatske republike Herceg-Bosne, odbijena je žalba u cjelosti te potvrdilo osuđujuću presudu za sudjelovanje u udruženom zločinačkom poduhvatu.\n-Bruni Stojiću, koji je u vrijema rata bio načelnik Odjela odbrane, te je bio zadužen za većinu sastavnica oružanih snaga ‘Herceg-Bosne’, odnosno HVO-a, također je potvrđeno 20 godina zatvora.\n-Slobodnu Praljku je konačnom presudom potvrđena kazna od 20 godina zatvora. U doba rata obnašao je visoke dužnosti u Ministarstvu odbrane Hrvatske te bio komandant Glavnog štaba HVO-a.\nNakon toga nastupila je pauza…\nU Predmetu ‘Prlić i ostali’ Žalbeno vijeće potvrdilo preostale tri kazne\nU Hagu je u srijedu u sjeni samoubistva generala Slobodana Praljka pred Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju dovršeno izricanje pravomoćne presude u predmetu “Prlić i ostali” i Žalbeno vijeće potvrdilo je nepravomoćne presude bivšem načelniku Glavnog štaba HVO-a Milivoju Petkoviću od 20 godina zatvora, bivšem komandantu vojne policije Valentinu Ćoriću 16 godina zatvora i načelniku Ureda za razmjenu zarobljenika Berislavu Pušiću 10 godina zatvora.\n-Vijeće je objavilo da je uvažilo dio žalbenih osnova odbrane i tužilaštva. ali je, istovremeno, poručilo da su civilni i vojni čelnici bosanskohercegovačkih Hrvata, uprkos prihvatanju nekih žalbenih osnova odbrane, “i dalje krivi za brojne i teške zločine u Bosni i Hercegovini”.\n-U pogledu žalbenih osnova odbrana šestorice kojima su se osporavali ciljevi udruženog zločinačkog poduhvata i učešća hrvatskog državnog vrha u udruženom zločinačkom poduhvatu “Žalbeno vijeće utvrdilo je da nisu pokazali da je prvostepeno vijeće pogrešno interpretiralo relevantne dokaze ili pogriješilo u donošenju zaključaka”. Žalbeno vijeće zaključilo je da odbrane nisu pokazale da je prvostepeno vijeće počinilo “greške pravne ili činjenične prirode” u pogledu udruženog zločinačkog poduhvata i uloge Hrvatske.\nPrevious Povećana proizvodnja uglja\nNext Hartmann: Potvrđeno je da su zločini počinjeni na teritoriji 'H-B' bili planirani uz podršku tadašnje vlasti u Hrvatskoj, da su dijelili iste ciljeve i to je vrlo bitno


MMF: Vlast brzo sprovela paket dobro osmišljenih ekonomskih mera, u 2021. ograničiti rast penzija i plata | Insajder\nRazgovor predsednika i predstavnika MMF putem video linka / Foto: instagram, buducnostsrbije\n"Ad hok povećanja penzija i jednokratne isplate treba izbegavati", smatra MMF.\nOčekivano je da će se javni dug, koji je opadao pre pandemije, povećati u 2020. godini, ali će ostati ispod 60 procenata BDP i nastaviti da se kreće opadajućom putanjom u 2021. godine, dodaje se u saopštenju. Fiskalni paket, koji uključuje povećane rashode za zdravstvo, odlaganje poreskih obaveza, subvencije za zarade, univerzalne keš transfere, kao i državne garancije za bankarske kredite malim i srednjim preduzećima je jedan od najvećih među evropskim zemljama u tranziciji, navodi MMF u saopštenju posle onlajn sastanaka sa predstavnicima srpskih vlasti od 24. juna do 3. jula.\n"Narodna banka Srbije je doprinela odgovoru na šok snižavanjem referentne kamatne stope i ubacivanjem likvidnosti u bankarski sistem, kao i uvođenjem tromesečnog moratorijuma na otplate bankarskih kredita i drugim merama za očuvanje monetarne i finansijske stabilnosti", ukazuje se u saopštenju.\n"Potrebna je i temeljna analiza cene električne energije kako bi se omogućilo pokrivanje troškova. Pozdravljamo napredak koji je učinjen ka završetku privatizacije Komercijalne banke i ohrabrujemo dalje napore da se privatizuje Petrohemija", zaključio je Martejn.


Moor pozvao vlast BiH da ne podstiču, već da spriječe diskriminaciju u školama\nKonferencija ministara obrazovanja u Bosni i Hercegovini, koju čine ministri nadležni za obrazovanje na svim novoima vlasti, ostaje pri opredjeljenju i nastojanjima s ciljem pune …\nimplementacije obaveza Bosne i Hercegovine koje se odnose na oblast obrazovanja u procesu pridruživanja Evropskoj uniji u skladu s ustavnim nadležnostima, zaključeno je na današnjoj sjednici u Sarajevu.\n“Nakon što smo predali zahtjev za članstvo u Evropskoj uniji, pred institucijama Bosne i Hercegovine naći će se veoma kompleksan posao pripreme odgovora na nekoliko hiljada pitanja, među kojima su i ona koja se odnose na obrazovanje, koja će trebati u kratkom roku dostaviti Evropskoj komisiji“, rekao je ministar civilnih poslova Adil Osmanović i pozvao sve nadležne obrazovne vlasti u BiH da aktivno učestvuju u ovom procesu.\nMinistar Osmanović podsjetio je i na neophodnost usvajanja strateških dokumenata u oblasti obrazovanja na nivou države, a posebno dokumenta Vizija za vještine 2020, čije usvajanje je preduslov za korištenje sektorske budžetske podrške, kao novog instrumenta finansiranja iz kojeg će se finansirati projekti u sektoru zapošljavanja, obrazovanja i socijalne politike.\nMinistrima obrazovanja u BiH obratio se šef Delegacije Evropske unije BiH i specijalni predstavnik EU u BiH ambasador Lars-Gunnar Wigemark.\n“Obrazovni sistem Bosne i Hercegovine treba reforme kako bi se fokusirao na poboljšanje kvaliteta svih nivoa obrazovanja, pristup obrazovanju bez ikakve diskriminacije, i uspostavljanju boljih veza sa tržištem rada. To je neophodno za funkcionisanje tržišta rada i prosperitet BiH. EU je opredijeljena pružanju podrške za poboljšanje kvaliteta obrazovnog sistema u BiH i uvođenja evropskih standarda. Nadležni organi na svim nivoima vlasti u BiH trebaju raditi na postizanju pozitivnih promjena”, rekao je Wigemark.\nŠef Misije OSCE-a u BiH ambasador Jonathan Moor pozvao je obrazovne vlasti u BiH da ne podstiču, već spriječe diskriminaciju, posebno podsjećajući na problem bosanskog jezika u školama u Republici Srpskoj i podjele djece po etničkom principu u Jajcu.\nKonferencija ministara obrazovanja u Bosni i Hercegovini je primila je k znanju prezentaciju studije Evropske komisije ”Od univerziteta do zapošljavanja: visoko obrazovanje i potrebe tržišta rada u Bosni i Hercegovini“.\nPo objavi studije nadležne obrazovne vlasti razmotriće aktivnosti u cilju implementacije preporuka sadržanih u istoj. Takođe, članovi Konferencije od predstavnika Delegacije Evropske unije u BiH informisani su i o instrumentu sektorske budžetske podrške te je istaknuta opredijeljenost obrazovnih vlasti u Bosni i Hercegovini za korištenje finansijskih sredstava u okviru navedenog instrumenta.\nMirsad Jašarspahić: BiH dobila mogućnost faznog prilagođavanja\nRat je bio a Alijin odgovor se obistinio: „Muslimanski narod neće nestati“!


08:17 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n02:17 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n23:17 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n14:17 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nFakultet tehničkih nauka u Novom Sadu pozitivan primer za sprovođenje onlajn nastave, ali u zimskom semestru brojni programi nisu imali dovoljan broj časova.\nDa li su ugrožene čitave studijske godine, a diplome Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu dovedene u pitanje, ili je nastava tokom pandemije unapređena? Odgovor zavisi od toga koga pitate zašto je kalendar nastave za 2020/2021 uređen tako da u zimskom semestru na master i specijalističkim studijama nije moguće postići potreban minimalni broj časova nastave?\n„Svaki semestar, po pravilu, traje 15 nedelja, ali bez obzira da li se, u skladu sa Zakonom o visokom obrazovanju, deli na semestre, trimestre ili blokove, školska godina, po pravilu, traje 30 nedelja, pri čemu je istim Zakonom propisano da: ‘Ukupan broj časova aktivne nastave ne može biti manji od 600 časova u toku školske godine’, što predstavlja zakonski minimum za školsku godinu, koji će i u školskoj 2020/2021. godini biti premašen na svim akreditovanim studijskim programima našeg fakulteta”, odgovaraju na FTN-u.\nDa li je moguće da ono što se ne odradi u zimskom semestru, bude nadoknađeno u letnjem, iako su ispiti većinski jednosemestralni, kao i kakve su moguće posledice ovakvog kalendara FTN-a, pokušali smo da saznamo u Ministartvu prosvete. Međutim, posle više od mesec dana traženja informacija, ostali smo bez odgovora.\nNije bilo moguće održati potreban broj časova\nKako redovni profesor FTN-a Ilija Tanackov objašnjava, prema tumačenju da zakon propisuje minimalno 600 časova aktivne nastave godišnje, moglo bi značiti da se u jednom semestru održi 6 časova, a u drugom 594. Kako su svi predmeti jednosemestralni, kaže Tanackov, to bi značilo da časove u zimskom semestru nisu ni održali.\n„Napominjem da je na master studijama u letnjem semestru predviđena samo izrada master rada i na pojedinim studijskim predmetima jedan ili dva predmeta. To znači da se diploma mastera ovakvim tumačenjem može steći samo izradom master rada uz minimalan obim časova aktivne nastave. Koja je vrednost takve diplome”, pita Tanackov.\nOn ukazuje i da nije moguće u letnjem semestru nadoknaditi nastavu koja nije održana u zimskom. Zakonom je uređeno da minimalni broj časova aktivne nastave bude 600, a maksimalni 900 po godini. Semestar bi trebalo da traje 15 nedelja, ali moguće je da traje i kraće. Na brojnim fakultetima u zemlji prošli zimski semestar je trajao kraće, pa tako i na FTN-u, ali to za osnovne studije nije predstavljalo veliki problem, jer održano je više od 300 časova.\nMeđutim, na višim studijama bilo je 10 radnih nedelja predavanja i devet nedelja vežbi, što se i vidi iz radnog kalendara, pa se računicom dolazi do toga da nije bilo moguće održati potreban broj časova, jer njih na nedeljnom nivou ne može biti više od 30. Kada se pogleda studijski program, najviše akreditovanih master programa imaju prosečan broj nedeljnih časova koji je ispod tog nivoa.\nDa li je bilo ovakve prakse i na Univerzitetu u Beogradu, pokušali smo da saznamo u Rektoratu, ali su nam rekli kako oni nemaju takve informacije, jer nisu zaduženi za takvu kontrolu. Pregledom javno dostupnih informacija na sajtovima Fakulteta organizacionih nauka, Prirodno-matematičkog fakulteta i Elektrotehničkog fakulteta, nema naznaka da se dešavalo ono što se dešava na FTN-u.\nFTN predstavio svoje uspehe u onlajn nastavi\nOno što se ovim fakultetima nije desilo, jeste i to da na Microsoft-ovoj konferenciji Sinergija, predstave kako su MS Teams prilagodili za izvođenje nastave onlajn tokom pandemije. O tome kako su se organizovali u uslovima pandemije i omogućili 3.670 termina onlajn nastave nedeljno, dekanat FTN-a nam je detaljno opisao u svom odgovoru.\n„Naš fakultet i u ovoj školskoj godini i u uslovima pandemije COVID-19, ne samo da je držao i drži nastavu u skladu sa propisima, nego je istu unapredio i podigao na viši nivo od drugih visokoškolskih ustanova u okruženju”, poručuju iz dekanata.\nNjihovi rezultati u tome zaista jestu dobri, trebalo je napraviti 12.000 korisničkih naloga za studente i 1.400 timova, za svaki predmet posebno, ali da li je to dovoljno? Da li dobro izvedena onlajn nastava može da nadomesti to što je nije bilo dovoljno?\nPandemija ne može biti opravdanje za skraćivanje zimskog semestra\nNe može, kaže profesor Tanackov i dodaje kako pandemija ne može biti opravdanje za skraćivanje zimskog semestra, jer su osnovne studije krenule mesec dana ranije, a završene su isto kada i mastar. On navodi kako je sve urađeno da bi se od države naplatio ogroman broj časova, koji na kraju nisu održani i da u pitanju nije mali iznos.\n„Fakultet je težio da na master studije upiše što veći broj studenata, isključivo zbog finansijskih razloga. U to ime organizovano je i nekoliko vanrednih rokova, a nastava je počela s mesec dana zakašnjenja u odnosu na druge nivoe studija. Ona je mogla da se produži za mesec dana i završi sredinom februara, upravo zbog toga što je sva nastava održavana online, pa nije postojao problem prezauzeća učionica usled istovremenog održavanja ispitnog roka na drugim nivoima studija. Ova greška nije slučajna, ona je nastala zbog namere da se što više sredstava naplati iz budžeta Srbije”, navodi Tanackov.\nIz dekanata navode i kako je odluka doneta na Nastavno-naučnom veću i da je sve urađeno u skladu s pravilima, ali o tome kakva je situacija u samom tom veću, Startit Dnevnik je izvestio u nizu tekstova. Tanackov predlaže da se izvrši hitna inspekcija, jer su „ugrožene čitave studijske godine, ugled FTN i teško stečene diplome dovedene u pitanje”.\nIstraživanje sa Stenforda: Tri profesora novosadskog FTN-a u 2% najcitiranijih na svetu\nDekan FTN-a na kritike profesora Tanackovog odgovara tužbom


Šarančić na sudu zbog remonta 1.000 vagona\nViše tužilaštvo u Smederevu prosledilo je Tužilaštvu za organizovani kriminal krivičnu prijavu protiv nekadašnjeg direktora Železnica Srbije Milanka Šarančića, zbog sumnji u zloupotrebe...\nTerzić negirao navode optužnice\nBivši beogradski okružni tužilac Rade Terzić negirao je krivicu i odbacio sve navode optužnice koja ga tereti za zloupotrebu službenog položaja.\nGeometar prodavao marihuanu vodniku i veroučitelju\nSmederevska policija je uhapsila geometra Sašu Vulovića (30) zbog sumnje da je prodavao marihuanu osobama sa područja Smederevske Palanke i Velike Plane a među kojima su i stariji vodnik i...\nDuh Nušića ponovo u Smederevu\nU Centru za kulturu Smederevo 14. aprila počinje festivalski program 27. "Nušićevih dana", koji će trajati do 25. aprila, a svečano će ga otvoriti dramski pisac Siniša Kovačević, saopšteno...\nSmederevo: Odluka o rafineriji za 2 dana\nSednica Skupštine opštine Smederevo, na kojoj je trebalo da se odluči da li će biti raspisan referendum o tome da li na njenoj teritoriji treba da se gradi rafinerija nafte, danas nije održana...\nPrešecen lanac krijumčarenja nafte\nSmederevska policija presekla je još jedan kanal krijumčarenja nafte sa stranih brodova na Dunavu i podnela krivičnu prijavu protiv 12 osoba zbog sumnje da su se bavile nedozvoljenom trgovinom tim...\nOštetio firmu za 250 miliona dinara\nSrbija se osigurava za gasnu krizu\nVlada Srbije je donela uredbu kojom povećava strateške rezerve nafte za minimum 90 dana, a spremno je i prvo skladište. Srbija sada ima 15-dnevne rezerve nafte.\nTerzić na sudu, klapa druga\nSuđenje bivšem beogradskom okružnom tužiocu Radetu Terziću zbog zloupotrebe zlužbenog položaja trebalo bi da počne u četvrtak 29. oktobra u Opštinskom sudu u Smederevu iz drugog pokušaja. ...


Tigar 185/55R16 TIGAR HP 87V XL letnja auto guma cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nTigar 185/55R16 TIGAR HP 87V XL letnja auto guma cene\ncena od 4.890,00 do 4.918,00 din | prodavnica (3)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Tigar 185/55R16 TIGAR HP 87V XL letnja auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Tigar 185/55R16 TIGAR HP 87V XL letnja auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Letnje auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Tigar Letnje auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Tigar 185/55R16 TIGAR HP 87V XL letnja auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Tigar 185/55R16 TIGAR HP 87V XL letnja auto guma. Pre kupovine, podatke za Tigar 185/55R16 TIGAR HP 87V XL letnja auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nTigar 205/50R17 TIGAR UHP 93V XL TL letnja auto guma\ncena od 6.026,00 din


"> NOVO! On-line škola | Deutsch-richtig\nNOVO! On-line škola\nDeutsch - richtigApril 6, 2020 UnkategorisiertAdd a Comment\nŠkola je još uvijek zatvorena, ali s učenjem možemo nastaviti na on-line portalu.\n“Bundesamt für Migration und Flüchtlinge“ osigurao je novac tako da svi koji zbog Corona virusa nisu u mogućnosti ići u školu, mogu učiti kod kuće uz pomoć svojih učitelja. “Bundesamt für Migration und Flüchtlinge“ (BAMF) želi omogućiti da učvrstite svoje znanje, ne zaboravite naučeno, ili, ako uskoro imate ispit, pomoć vam da se pripremite.\nStoga će vam se vaši nastavnici obratiti u nekoliko narednih dana i objasniti vam kako se možete registrirati na on-line portalu za učenje. Također ćemo osigurati pomoć na različitim jezicima kako biste se bez problema prijavili i odmah počeli učiti. To znači da će svaki razred i dalje učiti sa svojim učiteljem na VHS on-line portalu za učenje. Učitelj će vam pokazati kako funkcionira portal za učenje, dat će vam zadatke i bit će vam na raspolaganju u slučaju problema.\n“Bundesamt für Migration und Flüchtlinge“ kontrolira naš rad i prati koliko zadataka polaznici urade.\nVažno je za vas: Vaši sati u integracijskom kursu / u kursu DeuFöV neće biti umanji zbog on-line predavanja. Ova ponuda će biti aktualna sve dok su škole zatvorene. Tada će se nastaviti s uobičajenim predavanjima, a sati koji imate osigurane od “Bundesamt für Migration und Flüchtlinge“ nastavit će se tek tad umanjivati.\nŽelim vam puno uspjeha s on-line učenjem!


Ko sam? Šta sam? Imenuj me – „Jedna priča. Ili, možda, tri. „ | BojeDuše\nPrethodno Nevažan raspored Sledeće Srebrenje (iz ptičje perspektive)\n7 komentara (+dodajte svoj?)\nokt 24, 2012 @ 10:58:05\nDok sam tražila sliku ispod koje htedoh da ostavim link, naleteh na ovo – i bi mi ko da sam i tekst pisala baš za ovde. Nadam se da nećeš zameriti na slobodi koju sam dala sebi. http://negoslava.wordpress.com/2012/10/24/umesto-da-kaze-biva-kazana/\nokt 25, 2012 @ 03:44:17\nNegoslava, nemam šta da zamerim, mogu samo da se zahvalim 🙂\nokt 25, 2012 @ 04:13:31\nRekoh li ja da cu zahvaljivanje medju blogerima zakonom zabraniti ?\nokt 25, 2012 @ 04:28:56\nMa ne, ne bih ja ništa tu zabranjivala. Zahvaljivanje obogaćuje. Srećan je čovek koji ume da oseti zahvalnost i potrebu da je izrazi. Mislim da je jedan od izvora ljudske nesreće nedostatak sposobnosti da spozna darove koje dobiaj na svakom koraku i bude zahvalan za njih, nego uvek ističe samo šta mu nedostaje. Vežbajmo zato zahvalnost. Vežbajmo da vidimo lepe gestove i pažnju drugih i da ih ne podrazumevamo. Eto … 🙂 .\nokt 25, 2012 @ 04:30:32\nKako ti kažeš …\nokt 24, 2012 @ 20:25:38\nthe way I were.\nEfektno je na engleskom.\nA na srpskom Moje dovgubo ja\nokt 25, 2012 @ 03:47:36\nKad stope svoje prepoznajemo. Kad puteve prepoznajemo,a ne sećamo se kada je bilo. Jer, možda je sećanje to puka iluzija. Možda je tudje, ali se desilo prepoznavanje, pa postaje i naše bez da smo ga doživeli. Koliko raznih možda :-).


Nobelove nagrade koje su otišle u pogrešne ruke! | Fakulteti\nNa današnji dan rođen Džejms Vat 19/01\nNobelova nagrada je najviše priznanje u svetu kada su u pitanju različite sfere – fizika, hemija, ekonomija, medicina , književnost i mir.\nOva najprestižnija nagrada dodeljuje se od 1901. godine, s tim što je Nobelova nagrada za ekonomiju ustanovljena nešto kasnije – 1969. godine.\nMeđutim, za ovih više od 100 godina koliko se dodeljuje dolazilo je i do toga da je nagrada, kako je vreme pokazalo, otišla u pogrešne ruke. Iako su Nobelovu nagradu dobili pojedinci koji su svojim radom unapredili oblasti u kojima se dodeljuje, ispostavilo se da su neka otkrića koja su bila nagrađena – kasnije zloupotrebljena.\nNobelovu nagradu za hemiju 1918. godine dobio je nemac Fric Haber koji je pronašao način da napravi amonijak iz azota i vodonika. Cilj je bio da ovaj metod pomogne u razvoju poljoprivrede tako što će biti korišćen za proizvodnju đubriva. Međutim, Nobelov komitet koji dodeljuje nagrade prevideo je činjenicu da je Haber tokom Prvog svetskog rata nadgledao prvi veliki napad hlorom 1915. godine, u kom je stradalo više hiljada savezničkih vojnika. Njegovo otkriće, koje je nagrađeno Nobelovom nagradom, bila je samo početak istorije hemijskog ratovanja.\nNobelovu nagradu za hemiju 1948. godine dobio je švajcarac Pol Miler koji je pronašao upotrebu za Di-Di-Ti, jednu vrstu insekticida, čija je upotreba kasnije zabranjena. Miler je otkrio da je Di-Di-Ti veoma moćan u ubijanju muva, komaraca i buba. Cilj je bio da se na taj način zaštite poljoprivredni usevi i suzbiju bolesti kao što su tifus i malarija, čime je iskorenio malariju u južnoj Evropi i sačuvao više stotina hiljada ljudi. Međutim, borci za zaštitu životne sredine su 1960-tih godina otkrili da Di-Di-Ti zagađuje prirodu, pa su 1972. godine Sjedinjene Američke Države zabranile korišćenje ovog insekticida, a 2001. godine međunarodnim sporazumom zabranjen je u svim zemljama sem onim koje se bore protiv malarije.\nNobelova nagrada za medicinu 1949. godine otišla je u ruke portugalcu Anotniju Egasu Monizu koji je prvi za lečenje mentalnih bolesti primenjivao lobotomiju – metod koji je u to vreme postao popularan i bio “jedan od najvažnijih otkrića ikada u psihijatrijskoj terapiji”. Međutim, ispostavilo se da ovaj metod ima mnoga neželjena dejstva, pa su tako neki pacijenti imali ozbiljno oštećenje mozga, neki nisu preživeli postupak, dok su operacije – koje su smatrane uspešnim – za posledicu imale pacijenta koji je nesposoban da reaguje ili ima emocije uopšte.\nNobelova nagrada za mir pet puta nije otišla u ruke Mahatme Gandija, koji je bio nominovan zbog nenasilne borbe u postizanju političkih ciljeva. Iako retko priznaje grešku, komitet za dodelu nagrada priznaje da je greška što Gandi nikada nije dobio ovu nagradu.\nKako je nastao simbol za lekare?


BK Radnički obeležio 75 godina postojanja - KRAGUJEVAČKI SPORT\nBK Radnički obeležio 75 godina postojanja\nPrigodnim kulturno-umetničkim programom i izložbom trofeja u prostorijama Narodne biblioteke „Vuk Karadžić“, Bokserski klub Radnički proslavio je svoj 75. rođendan.\nPosetioci su tom prilikom mogli da se upoznaju sa slavnom istorijom kluba i svim trofejima koje je osvojio, fotografijama koje svedoče o nekom lepšem vremenu za ovaj sport u Kragujevcu, ali i da se još jednom prisete svih onih kragujevačkih bokserskih legendi, koje su obeležile jednu veliku i uspešnu epohu kada je u pitanju ova plemenita veština. Dragoslav Jakovljević, Mirko Puzović, Slaviša Popović, Steva Ljubomirović, Nikola Marković, Milivoje Labudović, Nenad Matejić, Zoran Didanović, Ljubomir Marjanović i mnogi drugi, samo su neka od slavnih imena koja je iznedrio šestostruki ekipni prvak države. Naravno, ne treba zanemariti ni trenerske legende, počev od rodonačelnika bokserskog sporta u Kragujevcu Aleksandra Jovanovića, zatim Đovanija Abrucija, Borisa Dugeca, Slavka Sorgića…\nNažalost, najtrofejniji klub u istoriji SD Radnički je poslednjih godina potpuno marginalizovan, ali u klubu rade sve što je u njihovoj moći da popularizuju ovaj sport i stvore neke nove šampione i legende. U skladu sa tim, uskoro će krenuti i škola boksa kojom će rukovoditi Milivoje Labudović, jedan od najtrofejnijih boksera Radničkog.\nInače, u kulturno-umetničkom delu programa nastupili su poznati kragujevački glumac Mirko Babić i legendarni trener Radničkog Slavko Sorgić, koji se publici predstavio u jednoj totalno drugačijoj ulozi – kao pesnik.\nPrevious Emir Bekrić za KGsport: “Kragujevčani su srdačni, široke ruke i srca“\nNext Minimalan poraz boksera Kragujevca u Novom Sadu


VIDEO Prosvjed podrške Rusiji u Beogradu: “Putin je najjači”\nHome Vijesti VIDEO Prosvjed podrške Rusiji u Beogradu: “Putin je najjači”\nBy maxportaložu 04, 2022, 21:51 pm\nNekoliko stotina ljudi okupilo se večeras u središtu Beograda na prosvjedu “podrške ruskom narodu” koji je organiziralo nekoliko desničarskih skupina, nazivajući srbijanskog predsjednika “izdajnikom” zbog podrške Srbije rezoluciji UN-a kojom je osuđen napad Rusije na Ukrajinu.\nAko Srbija uvede sankcije Rusiji poslije izbora, na ulice će izići još više ljudi nego večeras, poručili su oraganizatori iz desničarskih organizacija Narodne patrole i Obraz na skupu ispred spomenika ruskom caru Nikolaju.\nZa srbijanskog predsjednika Aleksandra Vučića, čiji je ured nedaleko od okupljenih prosvjednika, organizatori kažu da je pokazao svoj “izdajnički karakter” time što je Srbija glasala za rezoluciju UN-a.\nCilj prosvjeda je da “ovaj izdajnik ovdje ne pomisli da poslijee izbora u svom maniru ne uvede sankcije Rusiji”, poručili su.\n“Srbija – Rusija – ne treba nam Unija”, uzvikivali su večeras prosvjednici.\nČelnici desničarskih udruga poručili su da je “rusofobija u Srbiji samo statistička greška” i da je “svaki Rus Srbinu brat”, te da “nema tog Srbina koji će Rusiji i Bjelorusiji uvesti sankcije”.\nIstaknuto je da skup nije samo podrška ruskom narodu već i podsjećanje da “Rusija 14 godina ne dozvoljava da takozvano Kosovo uđe u UN” i “da britansko-američki narativ” o genocidu u Srebrenici bude prihvaćen u UN.\nVođa desničarske organizacije Obraz Mladen Obradović rekao je da “Rusija oslobađa” cijeli svijet od NATO prijetnji i da je ruski predsjednik “Putin pokazao ‘ko je najjači i najhrabriji državnik na svijetu”.\nBeograd večeras – Vijest u ruskim medijima\nВ Белграде у памятника Николаю II в эти минуты проходит митинг в поддержку российских военных.\nНа акции собрались сотни человек. Люди идут с плакатами и флагами РФ по улице вдоль здания, где раньше было посольство Царской тысячелетней России.\nObjavljuje Nebojsa Babic u Petak, 4. ožujka 2022.\nHina/Foto: Instagram 192 rs\nTAGbeograd napad na ukrajinu Rusija Srbija Ukrajina vladimir putin


MESIHOVIĆ EKSKLUZIVNO ZA HAYAT: OD SUTRA UVODIMO 14 NOVIH MJERA, DOĆI ĆE DO ZATVARANJA SVEGA | Hayat.ba\nMESIHOVIĆ EKSKLUZIVNO ZA HAYAT: OD SUTRA UVODIMO 14 NOVIH MJERA, DOĆI ĆE DO ZATVARANJA SVEGA\nEpidemiološka situacija u Kantonu Sarajevo i dalje je zadovoljavajuća i nema potvrđenih slučajeva oboljelih od koronavirusa. Panici mjesta nema, ali mora biti solidarnosti, discipline i razumijevanja, poručio je Rusmir Mesihović, ministar zdravstva KS, koji je bio naš gost u emisiji „Dobar dan BiH“.\nNove informacije govore da se zdravstveni sistem Kantona Sarajevo konsolidira, i sve ide u dobrom pravcu – govori Mesihović\nMnogo razvijenije, uređenije zemlje, njihovi zdravstveni sistemi, imaju veliki problem da odgovore na pandemiju korona virusa. Pitali smo ga, da li zdravstvene ustanove u KS imaju dovoljno medicinske opreme u slučaju da ovaj problem postane ozbiljan?\nMi po ugledu na susjedne zemlje, Italiju Sloveniju ili Hrvatsku možemo reći da smo kupovali vrijeme, i još u KS nemamo koronevirusa. Sistem se svaki dan obnavlja, i stižu nove naredbe.\nDanas, sada se održava konferencija Federalnog stožera i Civilne zaštite gdje će biti usvojeno 14 novih naredbi koje će realno govoreći pooštriti situaciju u Federaciji, gdje će biti usvojene restriktivnije ali bogami i rigoroznije mjere.\nPitali smo ga, može li nam otkriti o čemu se radi, kojim mjerama?\nTo će biti na fonu onoga što se spekulisalo prije nekoliko dana, od zatvaranja svega gdje je socijalno okupljanje veliko, do apela prati ruke 20 puta po 20 sekundi dnevno, pratiti šta štabovi kažu… Bit će tu i inovacija koje će olakšati građanima borbu – otkrio je ministar.\nruski oligarh Aleksander Lebedov


Kinezi vole šumadijska vina - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nStrahinja Mladenovic je komentarisao članak pre 15 minuta\nmarko topalov je dodao oglas pre 15 sati\nBlanka Kufner je komentarisala link na KLUB-u pre 15 sati\nKinezi vole šumadijska vina\nHrana iz Šumadije\nKineski ministar poljoprivrede nalazi se u trodnevnoj poseti Srbiji. Prvog dana obišao je Topolu, gde je isprobao hranu i vina sa ovog područja. Cilj posete je izvoz Srbije na kinesko tržište.\nTeoretski, pa i u praksi, u Kinu bi mogla da se izveze sva hrana koja se proizvodi u Srbiji. Da li će se želje ostvariti zavisi od konačnog ishoda posete delegacije Kine koju je početkom nedelje u Srbiju doveo njihov ministar poljoprivrede Han Čanfuo. Srpski ministar poljoprivrede Branislav Nedimović, opisao je ovu pretpostavku na primeru šljiva.\n"Kada bi svaki Kinez dnevno pojeo jednu šljivu koja se odgaji u Srbiji, pojeli bi celokupan rod za šest dana", naveo je Nedimović objašnjavajući veličinu kineskog tržišta.\nTopola izabrana za reprezentativni region\nKinezi su zainteresovani za hranu iz Šumadije, što pokazuje poseta visoke delegacij iz najmnogoljudnije zemlje sveta. Za reprezentativni region odabrana je Topola kod Kragujevca. Predstavljeni su im meso, suvo voće, zatim prerađivački pogoni za pravljenje zimnice, farme krava i junadi i vina.\n"Ministar Čanfuo najviše je pitao o vinima, mada smo ubeđeni da će prerađivački sektor takođe imati šansu za kineskom tržištu", izjavio je Dragan Jovanović, predsednika Skupštine opštine Topola.\nMinistar Han Čangfuo, za koga u Topoli kažu da je među deset najmoćnijih ljudi u Kini, nije davao izjave novinarima. Isprobavao je kuvanu rakiju, domaće specijalitete, razgledao asortiman zimnice koji se pravi u fabrici za preradu voća i povrća u Jarmenovcima. Njegova pitanja domaćinima bila su koncizna i kratka, a posebno ga je interesovalo ko nasleđuje gazdinstvo.\nKineska delegacija na farmi krava\nMemorandum o saradnji i izvozu hrane u Kinu\nUmesto njega, odgovore su davali domaći zvaničnici. Najavili su potpisivanje memoranduma o saradnji u oblasti poljoprivrede, koji će biti osnov za dalje uklanjanje birokratskih barijera kako bi otpočela trgovina sa Kinom, uključujući i oblast poljoprivrede.\n"Jedno od važnih pitanja je kako da kineski investitori dođu u Srbiju i otvore prerađivačke kapacitete. Poljoprivreda bez prerađivačke prehrambene industrije ne može da funkcioniše. Iz Srbije već izvozimo na tržište Kine određene vrste poljoprivrednih proizvoda, ali to su mali kontingenti, a nama je cilj da strateško partnerstvo Srbije i Kine koje postoji pretvorimo u ekonomiju i brojeve. U ovom sporazumu ne postoje kvote, već ćemo se tržišno ponašati. Kinezi su zainteresovani za juneće i jagnjeće meso, kao i za voće", rekao je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović.\nDodao je da je ostalo da se usklade sertifikati za mleko, mleko u prahu i mleko za bebe. Dodatna usaglašavanja biće najverovatnije urađena u prvoj polovini godine sa Generalnim inspektoratom za bezbednost hrane.\nKinezi vole crvena vina iz Topole\nKineski ministar poljoprivrede je u vinariji Aleksandrović želeo da sazna koja tehnologija se koristi za pravljenje vina, da li imaju sopstvene vinograde, koje vrste grožđa gaje. Božidar Aleksandrović već četiri godine izvozi svoja vina na kinesko tržište. Od 25% boca koje izvozi, jedan deo odlazi u Kinu.\n"Ne radi se naravno o milionima boca, već o kvalitetnim vinima čije se pošiljke ne mere brodovima već kontejnerima. Sa rastom standarda u Kini dolaze i lepe stvari. Kinezi u poslednjih desetak godina vole lepe i skupe stvari, kvalitetne proizvode i otuda njihovo interesovanje za takvom robom. Ako mislite da će Kinezi da kupuju jeftinu robu, varate se. Njih ne zanima kvantitet. Oni itekako vole kvalitet", rekao je Aleksandrović.\nSudeći po njegovim dosadašnjim iskustvima, Kinezi vole crvena vina zbog celog imidža i priče koja one nose u sebi.\n"Vole vina sa voćnim ukusima i mirisima. Njima je važan i taj deo o antioksidativnim svojstvima crvenih vina. Šumadija ima dobru reputaciju i zaista smo na dobrom putu da izgradimo veliko ime ne samo u Kini, već i u Rusiji i Zapadnoj Evropi", dodao je Aleksandrović.\nU Šumadiji se godišnje proizvede oko dva i po miliona boca vina. Najviše ih je komercijalnih, oko milion i po. Ostatak, u koji spadaju visoko kvalitetna i ekskluzivna vina, pravi se u porodičnim vinarijama u okolini Topole. Topola je poznata kao voćarski kraj, iz koga se godišnje na rusko tržište izveze voća u vrednsoti od oko 20 miliona evra. Takođe, u poslednje vreme podstiče se otvaranje farmi za tov junadi.\nHan Čangfuo Kineski ministar poljoprivrede Branislav Nedimović Topola Kragujevac Izvoz hrane Juneće meso Jarmenovci Vina Crvena vina Božidar Aleksandrović Izvoz vina


RAMADA PLAZA THRAKI 5* / ALEXANDROUPOLI - Alexandrupolis - Grčka - Hoteli - Tim Travel\nOvaj novi i potpuno opremljeni hotel ima idealnu poziciju na prelepoj plaži na zapadnom kraju grada Alexandroupolisa, 4 kilometra od centra na privatnom zemljištu površine 50.000 kvadratnih metara i 300 metara od plaže sa jedinstvenim pogledom na Egejsko more i ostrvo Samothraki.\nSvaka od 140 renovirane sobe u Ramada Plaza Thraki hotelu (128 standard & 12 executive), dekorisana je sa ukusom, ima centralno grejanje i klimu, satelitsku TV sa 32 inča ekranom, telefonsku liniju, besplatan pristup internetu i mini bar. Pranje veša, dvadesetčetvoročasovnu uslugu u sobi, sef, uslugu čuvanja dece, igralište i bežični internet u zajedničkim prostorijama, samo su neke od usluga koje hotel nudi. Ramada Plaza Thraki predstavlja idealni konferencijski i sajamski centar regiona jer mu je kapacitet 2000 ljudi i svi evropski kriterijumi su zadovoljeni.


Najbolja izvorna grupa iz Krivelja | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nNegotin, Štubik – Uručivanjem priznanja i diploma najuspešnijim učesnicima u negotinskom selu Štubik završeni su 39. „Krajinski običaji“, tradicionalna smotra izvornog narodnog stvaralaštva koja je ove godine okupila blizu 500 učesnika iz opština Bor, Kladovo, Knjaževac, Boljevac, Majdanpek, Zaječar i Negotin\nPrema odluci žirija „Krajinskih običaja“ najbolji prikaz sveukupnog programa na ovogodišnjoj smotri predstavila je izvorna grupa iz Krivelja, dok je za najbolje izvođenje izvornih igara nagrađena izvorna folklorna grupa iz Vražogrnca. Najbolji prikaz narodnog običaja stigao je iz Mokranja, za najbolje izvođenje melodije na izvornom instrumentu nagrađen je Miloš Dinić iz Štubika, za najbolje izvođenje pesme duet Milica Ivaniš i Jelena Pavlović iz Vražogrnca, dok je najbolju narodnu umotvorinu govorio Zvonimir Pavković iz Štipine, ojavljeno je u listu Danas.\nOrganizatori „Krajinskih običaja“ nagradili su i najbolje u tradicionalnim narodnim veštinama. U brzom upredanju vune pobedila je Gorica Rakić iz Štubika, koja je za dva minuta uprela vunenu nit od 6,15 metara, dok je najbolji kačamak pripremila Stankica Matejić iz Krivelja. Pastirska nadmetanja koja su činila deo ove tradicionalne manifestacije privukla su veliki broj gledalaca i navijača, a u sve četiri discipline trijumfovali su domaći takmičari. Pobednik u potezanju čobanskog štapa je Goran Marinković, u skoku u dalj i u bacanju kamena s ramena Dejan Grozdanović, a ekipa iz Štubika pokazala je i najviše spretnosti i u nadvlačenju konopca. Marijana Simonović iz Krivelja proglašena je najlepšom čobanicom 39. „Krajinskih običaja“, prva pratilja je Slavica Miloradović iz Štubika, a druga Klaudija Zdravković iz Mokranja.\nOrganizator „Krajinskih običaja“ bio je negotinski Dom kulture „Stevan Mokranjac“, u saradnji sa Mesnom zajednicom Štubik i tamošnjim KUD „Prerast“, uz pokroviteljstvo Ministarstva kulture, informisanja i informacionog društva Srbije i opštine Negotin.\nPrethodni članakBAZENI, IPAK, OD SREDESledeći članak„KAPIJA BORA“ POSTAĆE UKRAS GRADA


Vučić sutra u Priboju razgovara sa građanima - PPmedia\nPosted on\t11 јануара, 2022 2:00 pm by adminpp033\nPriboj – Planirano je da se sastane sa predstavnicima lokalne samouprave, političkih partija, privrednicima i predstavnicima obe verske zajednice u tom gradu.\nPrema programu posete, predsednik će prvo obići fabriku “Flex Academy d.o.o”, a zatim i fabriku “Inmold”, koja je u sistemu dualnog obrazovanja. Zatim će se u Domu kulture “Piva Karamatijević” sastati sa predstavnicima lokalne samouprave, političkih partija, privrednicima i predstavnicima obe verske zajednice u Priboju.\nNakon toga, planirane su izjave za medije, saopštila je pres-služba predsednika.\nVučić će zatim obići Hasan-aginu džamiju, gde će razgovarati sa efendijom Harunom Eminagićem i građanima Priboja. Nakon toga, predsednik će obići i manastir Svetog Nikole u Pribojskoj banji. Vučić je juče potvrdio da ide u posetu Priboju, kako bi se spustile narasle međunacionalne tenzije, preduzele neophodne i konkretne mere u vezi sa tim i obezbedila puna sigurnost za sve građane Srbije.\nPredsednik će odlaskom u Priboj praktično odgovoriti na poziv koji su mu uputili predstavnici lokalne samouprave u tom gradu, predsednik opštine Lazar Rvović i sve tri bošnjačke stranke koje participiraju u vlasti, kao i predstavnici Islamske zajednice, da dođe u njihov grad, kako bi zajednički ulili poverenje Bošnjacima i potvrdili još jednom da je Srbija i njihova država.\nОзнаке: Aleksandar Vučić, Predsednik Srbije, PRIBOJ, vesti priboj