HOROSKOP ZA STICANJE I NAPREDAK: ovaj znak zaboravlja na ljubav zbog novca | Astrologija | Astro\nHOROSKOP ZA STICANJE I NAPREDAK: ovaj znak zaboravlja na ljubav zbog novca 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nAutor Teodora Andric 25.02.2018 10:15 10:27\nRođeni u znaku Ovna danas imaju previše obaveza i preokupirani su poslom. Međutim, vatrene Ovnove trka za rokovima i postizanje uspeha ispunjava, a ni sami se nećete iznenaditi kada se u toku dana pojavi odlična prilika za promenu posla ili napredovanje. Sve što danas počnete doneće uspeh, pa ćete sa zadovoljstvom nastaviti da koračate napred.\nZAŠTO SVAKI ČOVEK TREBA DA POSTI\nOVO TREBA DA PIJE SVAKA ŽENA U MENOPAUZI - ŠTITI OD BOLESTI\n7 ZDRAVIH MASTI KOJE NE TREBA IZBEGAVATI\nJasno je da ne možemo postati srećni primenjujući magične formule, već razvijajući kod sebe vrline koje određuju našu humanost, kažu psiholozi. Istraživači sa Univerziteta u Londonu sproveli su ospsežnu studiju među više hiljada ljudi širom Evrope, baveći se upravo fenomenom sreće. Rezultati su pokazali kako za sreću postoji pet ključnih faktora.\nBiti odlučan ne znači biti tvrdoglav, već imati kurs koji sledimo uprkos usputnim teškoćama. To ne znači ni rigidno ispunjavanje svoje volje, već razumno i istrajno angažovanje na vrednostima koje su nam važne. Dakle, ne možete biti srećni ako ste prevrtljivi, ako stalno menjate životne ciljeve, poručuje francuski psiholog Nikol Prijer. Odlučnost daje smisao, doslednost i sklad našoj egzistenciji, i omogućava nam da izgradimo postojan identitet, što donosi samopouzdanje. Najbolji način da ostanemo verni sebi i svojim idealima na dug rok, jeste da ciljeve i vrednosti kojima težimo ugrađujemo u svakodnevicu. Dakle, vežbajte i potvrđujte svoju odlučnost na malim stvarima. Tako primenjena u realnosti, odlučnost postaje naša trajna vrlina i time jedan od ključnih faktora sreće.\nReč je o tome da istinski vladate sobom, upravljate svojim mentalnim procesima, tako što frustrirajuće situacije smatrate prolaznim. Ne dozvolite da vas zavedu saveti o tome kako brzo doći do užitka. Umesto toga, zauzmite stoički stav: volite ono što imate, ako već ne možete imati sve ono što volite. Da biste razvili smisao za samokontrolu, počnite obećanjem sebi da ćete se ubuduće obuzdavati u nečemu što nije dobro za vas i što vam dotle nije polazilo za rukom, predlaže psihoanalitičar Saverio Tomasela. Tako stižete do nagrade: ponos što ste položili test samodiscipline.\nPROČITAJTE JOŠ: 8 saveta za dugačak, zabavan i srećan vikend\nSuočeni s izazovima savremenog života, okruženi pretnjama, stvarnim i onim koje su plod naših strahova, kako možemo ostati optimisti? Ali, to ne znači naivno verovanje u ružičastu budućnost, već sposobnost prilagođavanja na sve situacije, čak i najteže. To je stav prema životu – imati poverenje u humanost. Alber Kami je smatrao da je optimizam zapravo svojevrstan revolt: ne pristati da svoju egzistenciju svedeš na loše tokove, uravnotežiti zlo pomoću lepote i dobrote. To je stanje duha koje nas gura napred, moć da se posle svakog pada pridignemo. Stručnjaci savetuju da se sećamo snage koju su u nama pokretale loše stvari, uvereni da ćemo i ubuduće biti sposobni da prevaziđemo slične situacije, i da se nadamo samo dobrom.\nTo ne znači imati samo lepa osećanja, već biti otvoren za svako moguće osećanje, ali ne dopustiti da nas bujica emocija ponese toliko da izađemo iz okvira svoje ličnosti. Informacije neprekidno teku i u nama bude osećanja, a to može dovesti do zamora. Emocionalna stabilnost znači moć da se držimo na distanci od preteranih nadražaja. Stoga svakog dana odvojte malo vremena da pronađete spokoj, smirite emocije i kontrolišete misli koje ih raspiruju. Uvedite svakodnevnu šetnju od barem 15 minuta, kratak odmor posle ručka ili samo zažmurite i slušajte muziku.\nSvest o svojim delima\nNeki ljudi vole da se prepuste sudbini, u čemu čak pronalaze zadovoljstvo. Međutim, takav stav može nas odvesti na put koji nije uvek u skladu s onim što mi jesmo ili što želimo da budemo. Birati svesno, pa makar i pogrešno, znači preuzimati odgovornost za posledice svojih odluka. Ne smatrajte sebe žrtvom okolnosti, ne zauzimajte pasivan ni infantilan stav, ne očekujte da će drugi upravljati vašim životom i stalno sebi postavljajte pitanja: Šta želim od života? Kako to mogu postići? Koji su mogući scenariji? Koje će biti posledice? Kako mi drugi mogu pomoći?\nBEZ DIKTATA SREĆE\nU današnjem društvu postoji forma obavezne sreće. Sa svih strana stižu recepti i formule, što stvara pritisak da se neprekidno preispitujemo jesmo li zaista dostigli pravu sreću. Zato treba da se odupremo tom diktatu i prestanemo da očajavamo zato što ne uspevamo da stalno budemo srećni. Podsetimo se da se mnogi filozofi saglasni u tome da ono što ispunjava čoveka više nego sreća jeste ostvarena sloboda ličnosti.\nNova ljubav Dnevni horoskop Ljubavni horoskop Sudbina Astrologija Horoskopski znak


Među simptomima za rano otkrivanje kancera kod djece našli su se i bljedilo, modrice ili krvarenje, neuobičajeno dugotrajna glavobolja, promjene u predjelu očiju i otekline u predjelu stomaka.\nDječji kancer – plakat sa crtežima sedam simptoma koji upućuju na mogućnost maligne bolesti kod djeteta, rezultat je svjetskog projekta za rano otkrivanje raka i pravovremeno upućivanje na liječenje Međunarodne Unije za kontrolu raka UICC, Međunarodnog Društva Pedijatrijske onkologije SIOP iInternacionalne Konfederacije udruženja roditelja djece oboljele od raka ICCCPO.\nNedavno je na Tviter nalogu Udruženja roditelja, staratelja i prijatelja djece oboljele od malignih bolesti “Čika Boca” objavljen ovaj kancer-plakat uz napomenu: Rani znaci upozorenja za dečji kancer, veće šanse za izlečenje! Retvitujte, hvala!\nZahvaljujući između ostalog i Udruženju “Čika Boca” plakati sa ranim znacima upozorenja stoje od nedavno na vidnim mestima u svim Domovima zdravlja u Srbiji, a na njima su navedeni sljedeći simptomi:\n- Bljedilo, modrice ili krvarenje, opšti bolovi kostiju.\n- Čvorići ili otekline, posebno ako su bezbolni i bez prateće temperature, ili nekih drugih znakova infekcije.\n- Neobjašnjiv gubitak težine ili groznica, dugotrajan kašalj ili kratak dah, noćno znojenje.\n- Promjene u predjelu očiju – bijela zjenica, nova razrokost, gubitak vida, modrice ili otekline oko očiju.\n- Otekline u predjelu stomaka.\n- Glavobolja, posebno ako je neuobičajeno dugotrajna i jaka, povraćanje (naročito rano ujutru, ili uz pogoršanje tokom dana).\n- Bolovi u kostima ili udovima, otekline nastale bez udarca ili bez znakova infekcije.\nIstraživanja pokazuju da svaka četvrta žena ne vrši samopregled dojki i na taj način ugrožava svoje zdravlje.\nRazvod braka mnogo je više od odlaska na sud.


Ekstremno vreme, podstaknuto klimatskim promenama, i prirodne katastrofe pogodile su svaki kraj sveta. Od Afrike i Severne Amerike, do Australije, Azije i Evrope, poplave, oluje, zemljotresi i požari doneli su haos i uništenje.\nOvo su samo neke prirodne katastrofe koje su izazvale najviše pažnje u svetu u protekloj godini.\nLetos su u centar svetske pažnje bili požari koji su zahvatili najveću svetsku prašumu - Amazoniju, koja je nedeljama bila u plamenu. Cela planeta digla se na noge, a kao jedan od glavnih krivaca označen je brazilski desničarski predsednik Žair Bolsonaro, koji je obećao da će obnoviti ekonomiju zemlje tako što će istražiti ekonomski potencijal Amazonije. To je i učinio čim je stupio na vlast 1. januara 2019. Organizacije za zaštitu životne sredine smatraju da je Bolsonaro ohrabrio rančere, farmere i drvoseče da eksploatišu i spaljuju prašumu kao nikada ranije.\nSvetsku pažnju požari u Amazoniju dobili su u avgustu kada je NASA potvrdila obim požara koji je bio vidljiv sa satelitskih snimaka. Požar je zatamnio grad Sao Paolo uprkos tome što je hiljadama kilometara daleko od Amazonije. Od avgusta je prijavljeno više od 80.000 požara širom Brazila, što je povećanje u odnosu na prošle godine. Povećan broj požara zabeležen je i u delovima prašume koji pripadaju Boliviji, Paragvaju i Peruu.\nAmazonska prašuma proizvodi oko 20 odsto svetskog kiseonika zbog čega je često zovu "pluća planete". Amazonija je veliki proizvođač ugljen-dioksida koji usporava tempo globalnog zagrevanja. Procjenjuje se da je preko 906.000 hektara šuma unutar Amazonije izgubljeno u požarima 2019.\nPored uticaja na globalnu klimu, požari su stvorili zabrinutost za životnu sredinu, potencijalnog uticaja na biodiverzitet Amazonije i pretnji autohtonim plemenima koja žive u prašumi.\nVenecija je u novembru bila na kolenama, nakon nedelje u kojoj se suočila sa najgorim poplavama u istoriji. Grad je pogodio drugi najveći talas plime u istoriji, poplavivši istorijsku baziliku i mnoge gradske trgove i uličice. Zbog poplava grad je pretrpeo i veliku materijalnu štetu, a slike ljudi kako idu kroz visok nivo vode šokirale su ceo svet.\nViše od 80 odsto grada koji pripada Uneskovoj svetskoj baštini, bilo je pod vodom kada je plima bila najjača. Čuveni Trg Svetog Marka bio je zatvoren usled najveće poplave u gradu za 50 godina. U italijanskom gradu proglašeno je i vanredno stanje. Poplave u Veneciji oborile su rekord iz 1966, kad je nivo vode bio 1,94 metara.\nGradonačelnik Venecije Luiđi Brunjaro ubeđen je da su klimatske promene delimično odgovorne za poplave. Ali, sve je prilika da će štete i dramatični prizori poput ovog biti sve češći i češći. Pojedini stručnjaci skloni su da tvrde da Venecija broji svoje poslednje decenije.\nKlimatolog i profesor sa Potsdamskog univerziteta za israživanja uticaja klime Anders Leverman upozorio je da će Venecije potpuno potonuti, kao i da će sudbina jedne od najpopularnijih turističkih destinacija u Italiji biti ona kao od Atlantide.\n- Samo je pitanje vremena kad će Venecija potonuti zauvek – rekao je Leverman nakon rekordnih, katastrofalnih poplava.\nLeverman je upozorio da što se planeta više zagreva, padavine su jače, a nivoi mora veći.\nKrajem novembra Albaniju je pogodio jedan od najrazornijih zemljotresa u njenoj istoriji, a potresi su se osetili širom Balkana. Dva najjača zemljotresa pogodila su Albaniju 26. novembra, koji su bili jačine 6,4 stepena Rihtera (oko četiri sata ujutru) i 5,2 stepena Rihtera (u 7 i 10 ujutru). Ova dva potresa izazvala su seriju manjih zemljotresa u narednim satima i danima, čija je jačina nije prelazila tri stepena Rihtera.\n3.135 građana evakuisano, a 5.497 domova teško oštećeno posle zemljotresa, a posledice su najviše pretrpeli Tirana, Drač, Lješ, Tumane, Lač i Kroja. Živote je izgubila 51 osoba, dok je više od 900 ljudi povređeno. Zemljotres u Albaniji je zbog broja žrtava postao i najsmrtonosniji zemljotres u prethodnoj godini, iako prema stepenu Rihterove skale nije bio ni u deset najjačih.\nMnoge kuće su propale u zemlju, nekoliko višespratnica se srušilo kao kula od karata, veliki broj zgrada i objekata se urušio (14.000 ljudi je ostalo bez krova nad glavom), a danima su iz ruševina mogli da se čuju vapaji za pomoć. Policija i tužioci su objavili da su početne istrage pokazale da su ljudi stradali u urušenim zgradama, jer građevinari, inženjeri i vlasnici nisu poštovali propise, norme i standarde sigurne gradnje. Pre dve godine objavljeni su podaci da čak 450.000 objekata čeka papir za legalizaciju.\nIpak, ova velika tragedija ujedinila je balkanske zemlje koje se međusobno sukobljavaju po raznim pitanjima, primetio je italijanski list "Republika". Iako među tim zemljama, piše italijanski dnevnik, postoje podele i trvenja, Albanija je, kažu, primer da bol zbližava ljude. Na zajedničkom poslu našli su se specijalci iz Albanije, Francuske, Grčke, Srbije, Hrvatske i sa Kosova. Gotovo svi albanski mediji objavili su fotografiju pripadnika Kosovskih bezbednosnih snaga i pripadnika spasilačkog tima iz Srbije kako se pridržavaju rukama u potrazi za preživelima pod ruševinama u Tumanu. Taj prizor, kažu, razara dušu, ali istovremeno "uliva nadu".\nUporedo sa Amazonijom, i Sibir je mesecima bio u plamenu. Požari u sibirskoj tajgi dešavaju se gotovo svake godine, ali nikada nisu zauzeli tako veliku površinu kao što je to slučaj bio prošle godine u avgustu. Goreli su milioni hektara šume, a plamen je došao nadomak naseljenih mesta.\nSamo u Sibiru tokom dva meseca požara uništeno 4,3 miliona hektara šume, a ugrožene životinje su bežale iz divljine u naseljena područja. Veličina požara je bila toliko velika da je bilo teško upravljati njime, a u gašenju požara bila je angažovana i vojska. Ekolozi su opisali požare kao ekološku katastrofu.\nVanredno stanje proglašeno je bilo u pet regiona kao odgovor na požare, a najteže su bili pogođeni regioni Jakutija i Krasnojarsk. Koliku je štetu vatra nanela govori još jedan podatak - ukupna površina uništene zemlje veća je od Bangladeša ili Grčke, a dim od požara bio je veći od Evropske unije.\n- Situacija u Sibiru će se svake godine pogoršavati zbog zagrevanja planete. To znači da ćemo se u budućnosti suočiti sa trajnim toplotnim talasima, sušenjem tla i na taj način temperature će rasti, ne eksponencijalno, već značajnim tempom, više nego u proseku - upozorio je Maksim Jakovenko, šef ruske Federalne službe za hidrometeorologiju i nadgledanje životne sredine.\nPrema njegovim rečima, uzrok požara u Sibiru je "gore", odnosno u atmosferi, zbog čega se u narednim godinama mogu očekivati slični požari, ili čak još gori. Letnji požari u Sibiru deo su uobičajenog, prirodnog godišnjeg ciklusa. Međutim, zbog klimatskih promena, odnosno ekstremnih temperatura, suša i snažnih vetrova, oni su ove godine poprimili razmere bez presedana.\nKatastrofa koja je počela u prethodnoj godini, nastavila se i u ovoj. U Australiji već nekoliko nedelja divlja vatrena stihija na istočnoj obali. U požarima je izgorelo oko 5,25 miliona hektara zemlje i uništeno oko 1.500 kuća samo u jednoj australijskoj državi.\nPrizori koji su dolazili iz ove udaljene države bili su kao iz apokalipse - nebo je bilo crveno, veliki broj koala, jednog od zaštitnih znakova Australije, je preminuo, pojedina mesta su potpuno uništena zbog čega su ljudi ostali bez svojih domova i gušili se u dimu, a više hiljada je evakuisano iz priobalnih gradova.\nNa fotografijama iz svemira mogao se videti dim na nebu od pola područja Evrope do Novog Zelanda. U Viktoriji je proglašeno vanredno stanje prvi put od 2009. godine, kad je Australija pretrpela najveće požare u kojima je poginulo 173 ljudi, a ranjeno 500. Vlasti u državi Novi Južni Vels su u protekla tri meseca tri puta proglasile sedmodnevno vanredno stanje.\nZapanjujuće fotografije Australije iz svemira\nPožari su potpomognuti visokim temperaturama i jakim vetrom. Premijer Skot Morison je istakao da su od septembra, kada je počela sezona šumskih požara, poginule 27 osobe.\nStručnjaci su zabrinuti da su neke biljne i životinjske vrste zbog ovog požara i izumrle. Kenguri su imali najveće šanse za preživljavanje jer su veliki i brzi, dok su koale najugroženije jer su male i spore. Postoji stvarna zabrinutost da su čitave vrste biljaka i životinja uništene nakon otkrića da je više od milijardu životinja nastradalo od početka izbijanja požara. Stradalo je čak 8.000 koala, što je trećina ovih životinja kojima je Australija dom.\nU Australiji su požari česti, ali obično gore u divljini, dok sada pogađaju šume zbog čega su viši i teže ih je obuzdati. Vreme je u protekle tri godine bilo neobično suvo, zbog čega su mnoga područja podložna požarima. Prošla godina je bila rekordno topla u Australiji, što dodatno pojačalo rizik od požara.\nU Albaniju pristiže pomoć iz CELE EVROPE nakon razornog zemljotresa


ITF W15 Sozopol Žene parovi - arhiva rezultata, tablice\nITF Žene - parovi - ITF W15 Sozopol Žene parovi, stari rezultati, stare tablice\nPomoć: ITF W15 Sozopol Žene parovi arhiva rezultata. Rezultati.com stranica kada je u pitanju ITF W15 Sozopol Žene parovi nudi rezultate i tablice iz prošlih sezona. Osim arhive rezultata za natjecanje ITF W15 Sozopol Žene parovi, možete pronaći više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova iz cijeloga svijeta na Rezultati.com stranici.


SAD prave “rampu” za ruski uticaj, BiH među ciljnim državama – Kakanj-X\nNa 30 ožu, 2019 239\nPredstavnički dom Kongresa već ga je usvojio, a ostalo je još da ga podrži i Senat, nakon čega slijedi potpis predsjednika SAD Donalda Trampa.\nDokument, koji se okvirno naziva “Akt o evropskoj energetskoj sigurnosti i diversifikaciji 2019”, detaljno opisuje koji su to projekti i oblasti u zemljama Evrope koji mogu imati strateški interes SAD, a među ciljnim državama je i BiH.\nU dokumentu su navedena četiri cilja. Prvi je da se državama pomogne da steknu energetsku neovisnost o zemljama koje takav status koriste za politički uticaj, prije svega o Rusiji, i kako bi te države samostalno mogle donositi odluke bez utjecaja ruske strane, odnosno da ne moraju voditi računa o ruskim interesima.\nDokumentom se zadužuje državni sekretar Mike Pompeo da zajedno s američkim agencijama identificira energetske infrastrukturne projekte koji bi bili “prikladni za učešće SAD”. Daju se smjernice kakvi projekti jesu interesantni za SAD – oni vezani uz transport prirodnog plina, prijenos električne energije, obnovljive izvore energije (vjetar, solarna energija…).\nCilj tog fonda je da se, ne samo kroz infrastrukturne projekte nego i medije i nevladine organizacije (NVO), radi na suzbijanju propagande koja širi ruske interese u zemljama EU, prenosi “Avaz“.


OTKRIVAMO – SAD spremaju milijardu dolara za energetske projekte koji će SPASITI Evropu od ruskog utjecaja: VELIKA ŠANSA ZA PROJEKTE U BiH! – nick\nSjedinjene Američke Države spremaju fond od blizu milijardu dolara kojim će pomoći državama centralne i istočne Evrope, uključujući i Bosnu i Hercegovinu u namjeri da smanje ovisnost o ruskim energentima, posebno plinu, navodi se u novom zakonu koji je predložen u Kongresu SAD, saznaje Nezavisni istraživački centar NICK.\nWashington sprema i finansijsku i tehničku pomoć za projekte koji će diverzificirati isporuku plina za sve države šire regije, ojačati tržište, zalihe i pronaći nove energetske izvore unutar tih država. Bosna i Hercegovina je jedna od država koja ovisi o ruskom plinu te će biti, bez ikakve sumnje obuhvaćena ovim mjerama, a kao država velikih neiskorištenih energetskih potencijala može biti mjesto za nove investicije!\nFaksimil zakona koji je predložen u Kongresu\nOsim BiH, zakon će obuhvatiti Albaniju, Bugarsku, Hrvatsku, Kipar, Češku, Estoniju, Grčku, Mađarsku, Kosovo, Latviju, Litvaniju, Crnu Goru, Poljsku, Makedoniju, Moldaviju, Rumuniju, Srbiju, Slovačku, Sloveniju i Ukrajinu.\nSAD imaju ekonomski i sigurnosni interes da pomognu državama centralne i istočne Evrope da postignu energetsku sigurnost i neovisnost u smislu energetskih izvora. SAD trebaju pojačati pomoć tim državama da smanje ovisnost od država koje koriste energetske izvore da šire politički utjecaj, kao što je Ruska Federacija, koja je koristila zalihe plina da ucjenjuje, zatrašuje i utječe na druge države – navodi se u prijedlogu zakona koji je dostavljen Vanjskopolitičkom odboru Kongresa SAD.\nZakon traži od vlasti SAD da podstaknu državne i privatne kompanije iz te države da ulažu u evropsku energetsku infrastrukturu te da ohrabre izvoz tehnologije i resursa kako bi se formiralo fer energetsko tržište. Traži se i saradnja State departmenta sa Evropskom komisijom te direktni pregovori o prekograničnim projektima.\nZa finansiranje projekata plinske infrastrukture, plinovoda, skladišta prirodnog gasa, elektro-energetske projekte, obnovljivu energiju, rekonstrukciju rudnika i drugih izvora energije i poboljšanje efikasnosti postojećih pogona SAD trebaju od 2019. do 2023. godine izdvojiti do milijardu američkih dolara, navedeno je u zakonu, saznaje NICK.


Počelo suđenje neonacisti zbog ubistva demokršćanskog političara | Njemačka News | Al Jazeera\nStephan Ernst je ubistvo Waltera Luebckea pripremao dugo (EPA)\nU utorak je u Frankfurtu počelo suđenje neonacistu Stephanu Ernstu zbog ubistva demokršćanskog političara Waltera Luebckea prošle godin, a kao motiv se navodi mržnja prema strancima i izbjeglicama za koje se Luebcke javno zalagao.\n“Stephan Ernst je ubistvo Waltera Luebckea pripremao dugo, najkasnije nakon napada ISIL-a [oružana grupa Islamska država Irak i Levant] u Nici i događaja u Kelnu u novogodišnjoj noći 2015/16, kada je stotine izbjeglica osumnjičeno za napastovanje prolaznika”, rekao je državni tužitelj Dieter Killmer prilikom otvaranja procesa.\n‘Ekstremno desna pozadina’\nErnst je, kako je naglasio državni tužilac čitajući optužnicu, ubistvom Luebckea “htio odaslati signal s najvećim mogućim učinkom”, prenosi Hina.\nErnst je demokršćanskog političara pratio najkasnije od jednog okupljanja na jesen 2015. godine, kada je Luebcke oštro uzvratio protivnicima izbjegličke politike kancelarke Angele Merkel te im poručio da “napuste zemlju”, čime je izazvao bijes desničarskih krugova.\nNa optuženičkoj klupi se nalazi i Markus H., koji se sumnjiči da je prvooptuženom pribavio oružje kojim je počinjeno ubistvo.\nPrvooptuženom se u isto vrijeme vodi proces zbog povređivanja iračkog izbjeglice.\nErnst je više puta bio osuđivan zbog krivičnih djela s ekstremno desnom pozadinom.\nGodine 1989. je podmetnuo požar u podrum kuće u kojoj je živjela turska porodica, a stoji i iza bombaškog napada na prihvatilište za izbjeglice.\nPriznao, pa promijenio iskaz\nNo, posljednjih godina nije pokazivao znakove aktivnosti, pa su ga vlasti prestale pratiti.\nErnst je nakon hapšenja prvo priznao ciljano smaknuće Luebckea na terasi njegove kuće u blizini Kassela, ali je nakon toga promijenio iskaz te sada tvrdi da je pištolj opalio tokom svađe sa žrtvom.\nUbistvo Luebckea prije nešto više od godinu dana je izazvalo šok u Njemačkoj i ponovo je skrenulo pažnju na postojanje terorističke opasnosti sa krajnje desnog političkog spektra.\nNjemačka: Neonacist optužen za ubistvo političara\nStephan Ernst već je osuđivan za nasilje prema izbjeglicama.\nPolicija u šest pokrajina provodi racije protiv grupe Kombat 18 Deutschland, kaže njemački ministar unutrašnjih poslova Horst Seehofer.\nUhapšeni se dovode u vezu s ubistvom političara Waltera Lusbckea iz stranke kancelarke Angele Merkel.


Snažan video pokazuje kako zaista izgleda napad panike koji pogađa mnoge novopečene majke (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n4. novembar 2018 | 12:21 » 11:42\nPrinstksinr: Youtube/Channel Mum\nOvo su najlepša srpska retro imena za dečake\nIznenada su vam se pojavile crvene tačkice po koži? Evo šta je to i da li treba da idete kod lekara\nTagovi: Anksioznost, Deca, Depresija, Majka, Porodica, porodjaj, Postporodjajna depresija, Roditeljstvo\nxxx 04.11.2018 13:08\nI bas mora da se snima\nJagodinka Siminović 04.11.2018 12:33\nBitno je javiti se na vreme i uključiti terapiju ako je to neophodno. Nije sramota, može da se desi svakoj porodilji. Ne treba zanemariti ni blage simptome koji mogu psihoterapijom i razgovorom da se reše, a teži naravno lekovima koji su vrlo efikasni i rešava se za 3 meseca u lakšim oblicima. Srećno drage mame, najlepši događaj vam se desio. ❤


Elmov svet - Pančevo.city\nNedelja, 3. februar 2019. godine\nOdlučila sam da moja Nova godina započne u februaru! Januar više dođe kao neki probni mesec, probna verzija pri instaliranju novog programa… doduše ne baš skroz besplatna…\nPoslednja nedelja mog januara se završila grozomornim, mutant virusom koji je danima boravio u našoj četvoročlanoj porodici. Meni je donekle i dobro došla ta temperatura pošto sam, zanemarujući bolove, uspela da odspavam jednu noć, s obzirom na to da nešto jače od dve godine nisam imala duže od tri ili četiri sata sna… Pobogu, jesu li baš svi dečaci takvi da ne spavaju noću, da ne progovaraju pre treće godine, da idu glavom kroz zid i slično. Ljubi ga majka… Ćerka je naspram njega bila dom kulture!\nNedelja je… i danas se većina ljudi odmara od posla, a moja porodica od virusa. Moj prvenac, moja srednjoškolka Majda, od svega ovog se po najviše ovajdila – nije išla u školu!! Do lekara nije ni uspela da ode jer su nam u petak rekli da je prvi slobodan termin zakazivanja sreda pre podne i da jedino može da pokuša da se dodvori sestrama na šalteru, da bi je primili. Veoma iskreno zapažanje žene iz Kol-centra. Šlogirani od kašljanja, tata sa daljinskim u ruci i sin sa cuclom u ustima gledaju neki muzički kanal, ćerka leži u svojoj sobi koja naravno ima (uvek) zatvorena vrata i verovatno na instagramu ubija svoje veče, a ja sam uspela da napravim ljudsku večeru. Svi smo na broju, što kod nas uglavnom nije slučaj… Baš romantično – spojio nas virus.\nPonedeljak, 4. februar 2019. godine\nUglavnom sam veliki fan ponedeljka. Ne samo što je prvi dan jedne nedelje (kod većine na ovoj planeti), već na njega uopšteno gledam kao na novi početak nečega… Ali ovaj ponedeljak me nešto u startu nervira – kako da počnem bilo šta kad još uvek jedva ustajem iz kreveta? Sad mi se i odlazak do pijace, iza koje mi je zgrada, čini nemoguć, a trčanje za dvogodišnjakom koji isključivo sam želi da pređe ulicu, kao sajens fikšn. A da ipak izađem iz stana da ne započinjem anti-pubertetski teror nad Majdom? Luletova nervoza zbog kašljanja pobedjuje i puštamo nekoliko epizoda Sezam ulice kako bismo po milioniti put zapevali „Lalalala Elmov svet”. Ćerka nam iz sobe kuca i viče da ubijemo Elma što pre! Hajde sine nek’ ti se prispava da mogu da se tresnem i žmurim u tišini…\nPopodne uspevamo da skoknemo do drugarice-komšinice na limunadu. Divno je što samo par ulaza pored imam nekog s kim mogu da popričam o svemu, a još ako taj neko trenutno ima isti virus kao ja – pa stvar je pun pogodak! Sedim i posmatram mog Luleta i njenu ćerku… pelenaši, cuclaši, boluju od iste boljke kašljanja, a već u „startu” vidim razliku: ona to podnosi na nogama, dok je njemu najteže na svetu.\nDevojčice, devojke, žene… na samom početku sve umemo, sve znamo… I kako se onda desi da se to kod mnogih negde izgubi? Zašto roditelji to sebi dopuste? Zašto majke ne osnažuju i ne hrabre svoje ćerke u svakom razvojnom trenutku? E moja Majda, ma samo ti divljaj i prkosi, tako se vežbaju prave supermoći.\nBaš mi je ovaj ponedeljak neki sivi ponedeljak… A ne treba da bude! Počeo je februar, moj mesec – mesec kada sam na svet donela snažnu, neumoljivu, neukrotivu vodoliju ratnicu. Uskoro puni 15 godina… 15 nestvarnih, jakih godina zbog kojih mi se nekad plače, nekad vrišti, a na koje sam u svakom momentu ponosna.\nUtorak, 5. februar 2019. godine\nUstala bez bolova u stomaku i glavi. Samo da se saberem – koji je dan, mesec… je l’ već krenula školska godina i je l’ imam dovoljno čokolina za doručak? Svaka majka koja ima tinejdžera i bebu pod istim krovom bi trebalo da ima ličnog asistenta! Najadekvatnija bi bila mamina mama jer s njom može i da se ćuti i gleda u prazno…\nTa divna i jedinstvena asistentkinja nam je donela pileću supicu i musaku za ručak i što se mene tiče, ovaj utorak je baš strava!\nDan završavam isprekidanim gledanjem filma „Bregzit”. Ponekad mi je nevažna tematika, dokle god se radnja odvija u Engleskoj i ima veze sa britanskom istorijom. Ljubav prema tome sam verovatno nasledila od oca – ne umem da je objasnim. Pauza, hvala što postoji na daljinskom – samo da vratim cuclu. Dakle, plej – u sred političke borbe, predstavnici dve suparničke partije odlaze na pivo i sumiraju kako je aktuelno stanje dovelo do „nesofisticirane, necivilizovane i neprijatne politike”… Kako molim? Slušam i ne verujem. Ne verujem da živim pod istim nebom kao taj svet čije stanje svesti ne postoji ni u deliću glava naših političara. Njih dvojica u pabu u sred opake rasplamsale kampanje… Koje su to svetlosne godine u pitanju? Kako to sebi da objasnim, a da ima smisla? Mislim da je mnogo bolje da idem da spavam, jer svakog časa očekujem vikanje iz Luletove sobe… Barem drugo (prvo) dete spava mirno, ali je kod nje pitanje da li je uopšte zaspala. Bolje da ne proveravam i pravim se luda…\nNe isplati mi se da gledam filmove zbog kojih se uključuje glava, pa bar dok Lule ne krene u vojsku… A kako smo krenuli, možda stvarno i dobije poziv…\nSreda, 6. februar 2019. godine\nVeć nekoliko meseci mi je sreda super veseli dan, jer tog dana Lule i ja odlazimo u biblioteku na knjigo-čitanjac. Od kad je napunio šest meseci, svako veče mu čitam i nameravam da nastavim tako, pa i do šeste godine, ako mi dozvoli! Možda da predložim i Majdi da joj čitam formule iz fizike i hemije za laku noć? Kao: „Ljubavi, hajde da ti i ja provedemo malo kvalitetnog vremena”. Ja mislim da je to sjajna ideja, koju bolje da joj danas ne predlažem, jer je ustala na levu nogu.\nKnjigo-čitanjac počinje u 18 sati i ovog puta smo se prvi pojavili, da bismo zauzeli najbolje mesto, na kojem će Lule sedeti dva i po minuta. Gledam ih i uživam: šest-sedam predškolaca upijaju svaku Miminu reč i vrlo strpljivo ustvari čekaju momenat kad kreću da igraju žmurke. Pažnju mi privlači devojčica koja uporno pokušava da izazove vrištanje i plakanje kod mog sina jer ima igračku koju bi on da uzme. S koliko ozbiljnog truda obigrava pored njega i mami ga igračkom, ne bi li ovaj moj tek-ispileli-blenta pobesneo od muke.\nPa kako majku mu, kad pre ste je naučili da voli tuđu muku? Zašto tako, pored svega što je mogla da nauči? Pa ne mogu, ne umem kako treba da svarim taj nedostatak ljubavi. Sledeće srede nosim sve igračke od kuće i sve ću joj pozajmiti i ako mi dopusti, napraviću joj pletenice…\nČetvrtak, 7. februar 2019. godine\nJesam li ja ono beše pomislila da će februar biti miran? Pa hahahaha Vanja… imaš tinejdžerku u kući – ne ide to tako. Najveća moja nesposobnost, a u isto vreme i sposobnost moje 14-godišnjakinje je umeće da me uvuče u svoj makromikro haos i da me spusti na taj nivo ludila u kojem se oko neobuvenih papuča vrtimo u krug i uplićemo sve dublje do dela kad ona mirnim glasom pita zašto se nerviram, a ja skupljam po sobi izbljuvanu vatru. O bože dete, pa ti si genije! Sećam se kada mi je moj prijatelj Mejić još pre nekih 11-12 godina govorio: „ova tvoja žaba je mnogo jaka” i koliko je već tada bio u pravu. „Proćićeee… ommm…” je moja nova mantra. Sva sreća, pa imam par prijateljica saborkinja sa kojima delim emocije vezane za tu žurku zvanu pubertet. Dođemo kao onaj krug anonimnih alkoholičara – kukamo, režimo, savetujemo… samo još da počnemo da pevamo.\nDanas mi je ustvari dan zahvalnosti – prema majkama koje su u mom životu i shvataju ovaj rolokoaster emocija, prihvataju ga i ne gube nadu. A možda je ovo i prilika da zamolim neku velikodušnu koja je zapravo preživela pubertet, da ostavi svoje podatke redakciji, radi eventualnog druženja… Obećavam, samo jedna kafa, ili čaj… ili nešto s ledom.\nPetak, 8. februar 2019. godine\nPetak se na primer na društvenim mrežama slavi kao ozeblo sunce, a moja pomisao na petak je – o ne, sutra je i subota! Dakle, sledi dupla rasprava oko toga kada će se ćerka vratiti kući iz grada ili od drugarice i da li je samo nedelja dovoljna za učenje…\nDanas smo Vuk i ja kao predstavnici naše porodice, otišli na protest u našem gradu i bili jedni od pet miliona. Nadala sam se da ćemo sresti i moje roditelje, pa da ćemo svi zajedno isijavati pobunjeničkom energijom, ali je mladi gospodin imao drugi plan! Stojao je u mestu i urlao iz sveg glasa jer – eto može mu se – u toj je fazi, a ti majko možeš da se slikaš od muke. On kao buntovnik isijava sam za sebe.\nSubota, 9. februar 2019. godine\nPre godinu dana, 9. februar je bio dan kada sam proživela skoro sve poznate emocije… od neizvesnoti u 6 ujutru, jer je Lule imao operaciju u Tiršovoj, preko nervoze, pa sreće i ponosa jer je sve prošlo u najboljem redu… do tuge i na kraju preumorne sete, jer nas je tog jutra napustio veliki Pančevac i veliki čovek Nebojša. Dan pun avanture i života…\nPosebno mi je drago što sam baš danas vodila Vuka u pozorište koje, na veliku žalost, ne nosi ime tog čudesnog glumca. Vrlo emotivna subota… subota za razmišljanje i sećanje i tugu… Subota za radost jer je moj sin već godinu dana zdrav… Subota za zahvalnost, jer imam njih troje, kao svoj mali haotični i iscrpljujući svet, najvažniji. Mislim da ću večeras za laku noć da pustim sve dokumentarce o Frediju Merkjuriju i da se dokrajčim.\nAutorka je srećna na svom putovanju do smisla.\nBajić / sep 12


Beninca IRI.TX4AK 4-kanalni daljinski upravljač - Stolarija i Bravarija | Beogradski Oglasi\nPočetna » Gradjevina i zanatstvo » Stolarija i Bravarija »Oglas #268199\nIRI.TX4AK 4-kanalni daljinski upravljač sa elegantnim, prefinjenim dizajnom, napravljen od viskoko kvalitetnih materijala sa karakterističnom završnom obradom.\nPrednji plastični delovi imaju dvostruku oblogu, što naglašava kontrast između sjajnog i matiranog, kao i metalni prsten za ključeve. Daljinski upravljači sa 4 kanala sa dvostrukim kodiranjem, napredni roling kod (Advanced Rolling Code) i fiksni kod.\nNovi ARC koding garantuje maksimalnu sigurnost obziroma na dužinu (128 bit) i veliki broj mogućih kombinacija poslatog koda. Daljinski upravljač dozvoljava kopiranje već postojećih daljinskih upravljača (bez pristupa instalaciji) sa fiksnim i ARC kodom. IRI.TX4AK upravljači mogu postati duplikati fiksnog koda i ARC u isto vreme\nMoguće je nezavisno podesiti svaki taster za različiti kod (Advanced Rolling Code ili fiskni)\nLink ka proizvodu: https://dracom.rs/product/iri-tx4ak/


Lansiranje rakete u Severnoj Koreji, 12. decembar 2012.\nLansiranje rakete dugog dometa koju je Severna Koreja poslala u orbitu, naišlo je na veoma oštre osude. Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija ocenio je da se radi o neodgovornom činu i ukazao da je situacija veoma ozbiljna, kao i da će se nastaviti konsultacije o odgovarajućem odgovoru.\nSjedinjene američke države Južna Koreja i Japan veruju, naime, da je reč o testu, i da bi raketa koja je lansirana jednog dana mogla da ponese nuklearne bojeve glave i pogađa mete, kao što je teritorija SAD.\nJužnokorejski ambasador pri UN, Kim Sok, rekao je da se radi o ozbiljnom kršenju ranijih rezolucija Saveta bezbednosti. Ambasador je ocenio da je u pitanju veliki bezbednosni izazov za čitavo Korejsko poluostrvo i region i da će se o ovom pitanju još razgovarati.\n368p | 5,7MB\n„Ovaj proces će biti nastavljen i verujem da će Savet bezbednosti preduzeti odgovarajuće akcije, koje će biti brze i snažne“, istakao je on.\nSAD i nekoliko evropskih država su uoči sednice zatražile nove oštre sankcije prema Severnoj Koreji, ali za sada ostaje otvoreno pitanje da li će se sa tim složiti Kina, najbliži severnokorejski saveznik.\nAmerička ambasadorka Suzan Rajs, pohvalila je brzu reakciju SB UN i apelovala na sve članice tog tela da "pošalju jasnu poruku da kršenje rezolucija, sa sobom nosi posledice".\n„Naš cilj je jasan i značajan je odgovor Saveta bezbednosti, u skladu sa poslednjom predsedničkom izjavom u kojoj se kaže da će se preduzeti naredne odgovarajuće mere“, kazala je Rajs.\nReakcija je stigla i iz Bele kuće. Portparol Džejn Karni, rekao je da će se Severna Koreja se suočiti sa "posledicama".\nSeverna Koreja je u sredu lansirala raketu dugog dometa i poslala satelit u svemir, uprkos upozorenjima iz sveta da odustane od toga. Vest je potvrđena i na severnokorejskoj televiziji, a bila je propraćena aplauzima u kafeima u Pjongjangu.


Agencije - Blic\n"ORGANIZOVANJE IMPROVIZOVANIH TAKMIČENJA JE ZABRANJENO" Fudbalskom klubu Trepča samozvano Kosovo NE DOZVOLJAVA da igra srpsku ligu!\nFK Trepča, kako stvari stoje, ipak neće zaigrati u Srpskoj ligi - Zapad pri Fudbalskom savezu Srbije, jer im to ne dozvoljavaju institucije FS tzv. Kosova.\nUZNEMIRUJUĆI SNIMCI Mafija, mržnja i suze: Ekstremna navijačka grupa Rivera stoji iza napada na fudbalere Boke\nNajekstremnija grupa navijača River Plate - “Bara” stoji iza napada na igrače Boke junors pre odloženog finala Kopa Libertadores, a mržnja i navijačko ludilo sa obe strane pojačani su siromaštvom i socijalnim beznađem, navode zapadni sportski portali.\n"BIĆE JEDAN OD NAJLEPŠIH U EVROPI" Vučić otkrio plan za NACIONALNI STADION, koštaće od 200 do 250 miliona evra\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da ukoliko bude sve kako treba u septembru bi mogla da počne izgradnja nacionalnog stadiona.\nUSPEŠNO POLETANJE "Orlovi" oduševljeni: Igrali smo kao što selektor kaže, na pobedu - uvek\nNaši košarkaški reprezentativci izuzetno su zadovoljni igrama na turniru "Trofej Beograda", koji su osvojili pobedama nad Grčkom (93:61) i Crnom Gorom (82:71).\nVučić: Pomoći ćemo finansijski Zvezdi dok se ne privatizuje\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će država finansijski pomoći i naredne godine Košarkaškom klubu Crvena zvezda, ocenivši da je pomoć tom klubu kao i Partizanu neophodna dok se ne sprovede privatizacija.\nFudbalski klubovi i UEFA tuguju sa porodicama stradalih u Mančesteru\nMančesterski fudbalski klubovi Junajted i Siti, Liverpul i UEFA izjavili su saučešće porodicama poginulih u napadu, koji se dogodio posle koncerta u Areni u Mančesteru.\nPOTVRDA IZ UEFA Čeferin: Dejan Stanković će biti moj savetnik!\nNovi predsednik Evropske fudbalske unije (UEFA) Aleksandar Ceferin potvrdio je da će rekorder po broju utakmica za Srbiju imati ulogu njegovog savetnika.\nSVETSKA LIGA Vaterpolisti Srbije pobedili Amerikance i zauzeli prvo mesto u grupi\nVaterpolo reprezentacija Srbije savladala je selekciju SAD sa 10:8 i obezbedila prvo mesto u B grupi na završnom turnira Svetske lige u Kini.\nSvetski mediji o Đokoviću: Kakav čovek! Novak se pridružio besmrtnima!\nSvetski, domaći i regionalni sportski mediji posvetili su mnogo pažnje velikom uspehu Novaka Đokovića, posle osvajanja Rolan Garosa i složni su u oceni da je srpski teniser ušao među legende.\nZAUVEK (ZA)JEDNO Ovacije Zvezdi u Gračanici, goleada crveno-belih ulepšala spektakl\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su u humanitarnoj utakmici u Gračanici domaći tim sa 9:2.\nSlavni fudbaleri izbegavali porez? Prst uperen ka Darku Kovačeviću, Mesiju, Platiniju...\nMeđunarodno udruženje istraživačkih novinara (ICIJ) i nemački list "Zidojče Cajtung" posle jednogodišnjeg istraživanja utvrdili su da su brojni sportisti izbegavali plaćanje poreza, među kojima je i bivši srpski fudbaler Darko Kovačević.\nŠvarcer produžo ugovor sa Čelsijem na godinu dana\nAustralijski golman Mark Švacer produžio je ugovor sa Čelsijem na još godinu dana.\nEkvador oslabljen, Kastiljo ipak ne ide na Mundijal\nFudbaler američkog Čivasa Osvaldo Minda dobio je poziv da u reprezentaciji Ekvadora na Svetskom prvenstvu zameni Segunda Kastilja koji nije uspeo da se oporavi od povrede.\nKonte hoće preko "srpske" Benfike u finale\nTrener fudbalera Juventusa Antonio Konte ocenio je da je njegova ekipa dobrim igrala pokazala da zaslužuje da se plasira u finale Lige Evropa.\nBrazilska policija traži poboljšanje uslova rada pred Mundijal\nBrazilska federalna policija saopštila je danas da će prestati sa radom u utorak i sredu i zatražila povećanje plata i poboljšanje bezbednosnih uslova rada tokom fudbalskog prvenstva sveta na leto.\nPosle žreba za Kup Koraća: Zvezda ne da trofej, Todorić proglasio crveno-bele apsolutnim favoritima\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić rekao da njegov tim maksimalno spreman dočekuje završni turnir Kupa Radivoja Koraća gde će pokušati da odbrani trofej osvojen prošle godine u Kragujevcu, a crveno-bele apsolutnim favoritima smatra sportski direktor Partizana Dragan Todorić.\nSrpski plivači Bogdan Knežević i Igor Terzić nisu uspeli da se plasiraju u finale na Evropskom prvenstvu u malim bazenima u danskom Hernignu, u disciplini 200 metara mešovitim stilom.\nBajern bez Lama zbog povrede butine na meču sa CSKA\nKapiten Bajern Minhena Filip Lam pauziraće dve nedelje zbog povrede butnog mišića na utakmici sa CSKA u Moskvi (3:1).


Licenciranja Microsoft proizvoda\nE-Smart Systems - Savetnik za licenciranje\nProgrami licenciranja Microsoft proizvoda\nLicenciranje Microsoft softverskih proizvoda u organizaciji može da predstavlja izazov, jer se često susrećemo sa pogrešnim koracima kada govorimo o legalnoj upotrebi softvera. Preduzeće E-Smart Systems d.o.o. nudi rešenja za ovaj problem kroz odgovrajuće modele licenciranja. Ako niste sigurni da li pravilno koristite Vaš softver ili bi ste želeli da kupite licence kroz neki od odgovarajućih modela, u prilici smo da Vam ponudimo jednostavna rešenja za Vaš problem.\nPreuzmite PDF - Legalnost softvera\nPogledajte cenovnik za legalizaciju\nPogledajte cenovnik za OEM\nPogledajte cenovnik za FPP\nOpen Value je način količinskog licenciranja Microsoft proizvoda koji omogućava različitim organizacijama kupovinu licenci i plaćanje na godišnje rate kroz period od tri godine. Kao i kod OLP programa, za ulazak u ovaj oblik licenciranja je potrebno barem pet licenci odnosno 5 kvalifikovanih desktop računara (računari sa legalnim operativnim sistemom). Software assurance je automatski uključen u ovom modelu te korisnik na taj način kroz relativno mala početna ulaganja ima mogućnost korištenja najnovijih verzija softvera za vreme trajanja ugovora.\nOpen Value Subscription je Microsoft-ov program licenciranja koji se odnosi na iznajmljivanje licenci na nivou cele kompanije. Svi računari koje firma poseduje uključuju se u OVS Ugovor, a minimalan broj računara koji kvalifikuju korisnika za ovaj program je 5. Po isteku ugovora, moguće je: produžiti ugovor na još 3 godine, izvršiti otkup licenci ili raskinuti ugovor, a softver koji je bio pod ugovorom mora se deinstalirati budući da prava korištenja prestaju.\nPogledajte cenovnik za OVS\nEA (Enteprise Agreement)\nEnterprise Agreement (EA) je ugovor namenjen korisnicima sa 250 i više desktop računara. Ovaj tip ugovora podrazumeva kupovinu licenci sa prenosom prava u smislu sticanja vlasništva nad predmetnm licencama po isteku ugovora i mogućnošću plaćanja na rate ili iznajmljivanje licenci na trogodišnjem nivou.\nEA je veoma fleksibilan tip ugovora po pitanju krajnje količine softvera koji će se, na kraju perioda ugovora, koristiti. Zahvaljujući tome, predviđena je mogućnost dokupljivanja licenci za računare tokom trajanja ugovora, na godišnjicu ugovora, a kroz unapred poznate i definisane, takozvane TrueUp cene.\nTakođe, ovakvim ugovorom predviđena je i mogućnost dokupljivanja dodatnih proizvoda, koji nisu uključeni u ugovor danom njegovog potpisivanja.\nEnterprise Agreement je zasnovan na desktop platformi koju u osnovnom obliku čine Upgrade licenca za operativni sistem, Office paket i set odgovarajućih pristupnih klijentski licenci. Microsoft partner sa LAR statusom ima pravo da sklapa Enterprise Agreement ugovore sa korisnicima koji po svojim karakteristikama imaju pravo na ovakvu vrstu ugovora.\nU Enterprise Agreement modelu licenciranja veoma važan faktor predstavlja ukupan broj desktop platformi na osnovu kojih se određuje nivo cena za korisnika. Cene su svrstane u 4 kategorije:\nod 250 do 2399 računara\nod 2400 do 5999 računara\nod 6000 do 14999 računara\nviše od 15000 računara\nSoftware Assurance pogodnosti su sastavni deo količinskog licenciranja, a omogućavaju korisniku softvera da dobije najveću vrednost aktuelnih tehnologija kojima raspolaže, kroz niz pogodnosti koje štede vreme i novac.\nNeke od SA pogodnosti su: podrška, alati, treninzi, izvori informacija. Najpoznatija SA pogodnost je svakako sticanje prava na korišćenje najnovije verzije softverskog proizvoda koji je licenciran.\n„Korišćenje softvera bez programa Software Assurance je kao da vozite auto bez točkova.“\nPogledajte cenovnik za SPLA\nMICROSOFT CLOUD SOLUTION PROVIDER PROGRAM – CSP TIER 1\nE-Smart Systems postao prvi i jedini partner u Srbiji za Microsoft Cloud Solution\nCloud Solution Provider - Prvi nivo sertifikacije (CSP TIER-1)\nE-Smart Sistems - kao jedini Tier-1 partner - direktno kupuje licence od Microsoft-a.\nZbog toga, možemo ponuditi licence po povoljnijim uslovima, bez intervencije eksternog dobavljača licenci i bez ugovora o Enterprise Agreement.\nAko kupite licence preko nas kroz CSP program, to može imati mnoge prednosti za Vas kao krajnjeg korisnika.\nNeke od tih prednosti su:\nOptimalna fleksibilnost, jer broj CSP licenci mogu da se menjaju svakog meseca. Ne postoji samo mogućnost da povećavate broj licence svakog meseca već pruža mogućnost da smanjite količine svakog meseca.\nTransparent investicije: sve dodatne aktivnosti kao Premium podrška, migracije, instalacije … i Microsoft licence na samo jednom računu.\nPlaćanje na mesečnom nivou, za ono što ste zaista koristili.\nLako prebacivanje – vrlo lako prebacivanje vaših postojećih pretplata za Office 365 (kartice, online plaćanje) u CSP program.\nDostupni proizvodi - Azure, Dinamics CRM Online, EMS, Intune i Office 365.\nPogledajte cenovnik za CSP\nE - SMART SYSTEMS VAM UZ OVAJ PROGRAM DAJE MOGUĆNOST DA STVORITE OBLAK PO SVOJOJ MERI UZ STALNU PODRŠKU NAŠEG STRUČNOG TIMA.\nŽelite li da saznate više o mogućnostima koje ovaj model licenciranja može da vam ponudi?\nKontaktirajte nas preko essms@e-smartsys.com.\nLarge Account Reseller - LAR


Mastopeksija za lepši izgled vaših grudi! | Topvita | Ekologija | Ishrana | Zdravlje\nMastopeksija vam može pomoći da vratite prvobitni izgled vaših grudi, ukoliko su one izgubile volumen iz određenih razloga. Na koji način se izvodi, koliko košta tretman i da li boli, saznajte u nastavku.\nU postupku mastopeksije, uklanja se višak kože i oblikuje tkivo dojke u oblik koji vi želite, sve u cilju lepih i čvrstih prsa.\nVažno je da znate, da ova procedura ne menja veličinu grudi, već se isključivo bazira na vraćanje starog oblika, tj izgleda\nSamu intervenciju je najbolje raditi kod žena koje nemaju veliki obim grudi, i tada se može postići dugačak efekat koji zaista lepo deluje. Kod žena koje imaju velike i teške grudi, nije preporučljivo raditi mastopeksiju, jer sama težina grudi može da poništi potpuni efekat i vrati grudima “viseći otegnuti” položaj. Zato je najbolje posavetovati se sa hirurgom koji izvodi intervenciju o indikacijama i kontraindikacijama.\nPročitajte kako povećati grudi prirodnim putem.\nNaša čitateljka Dragica je uspela da poveća svoj dekolte na potpuno prirodan način, a zahvaljujući čemu je to uradila, pročitajte na sledećem linku:https://minutzamene.com/kako-sam-prirodno-podigla-opustene-grudi-i-povecala-ih/\nMatopeksija se može raditi u ambulantnim uslovima (jednodnevni boravak) ili bolničkim, kada je potrebno i nekoliko dana da ležite da biste se oporavili, sve u zavisnosti šta lekar predloži. Sama intervencija se obično radi u opštoj anesteziji, u sterilnim uslovima, prilikom koje, hirurg uklanja višak kože, i ako dodatno proceni da treba i masno tkivo, vadi deo njega, a bradavice podiže nagore i pravi oblik koji najviše odgovara novom obliku grudi. Ukoliko ima potrebe, menja oblik i njima i na kraju zatvara rez sa strane, da bude najmanje uočljiv.\nPostupak mastopeksije traje od 1,5-3h i oporavak je uglavnom brz. Ukoliko želite da pored zatezanja i uvećate obim, potrebno je sve to dogovorite unapred sa vašim lekarom, jer ponekad se ne preporučujw izvođenje obe procedure zajedno, već je potrebno da prođe i po nekoliko meseci između dve intervencije.\nje važno, nakon operacije pridržavati se određenih saveta, da bi se rezultati što duže održali i da biste se što brže oporavili.\nOd velikog značaje je, takođe i određena disciplina, da biste održali novi mladalački izgled. Pokušajte da izbegnete nagle promene u svojoj telesnoj težini. Ukoliko se nakon intervencije desi da oblik grudi nije iste veličine, kao alternativno rešenje možete koristiti aquafiling, i na potpuno prirodan način rešite problem.\nDa li ste se nekad zapitali zašto se grudi opuste? Imamo odgovor na to pitanje. Isto kao i pojava bora na licu, opuštene grudi nam ukazuju na to da starimo. Ali dok dođe do te opuštene faze, imamo nekoliko trikova koje vam mogu pomoći da sami proces zaustavite na vreme.\nUkoliko želite brze rezultate, odlučićete se za hiruršku intervenciju, a ako ste osoba koja voli prirodnu estetiku, uradićete nešto dobro za sebe a da je pritom zdravo. Mnoge žene misle da je nemoguće podići grudi na prirodan način, a mi ćemo vas razuveriti savetima koje morati isprobati. U moru preparata na prirodnoj bazi, najefikasnijim su se pokazali sledeći preparati:\nPočećemo od pripreme čajeva hmelja i piskavice. Prednosti u njihovom korišćenju su te što ove biljke sadrže u sebi fitostregon. To su ustvari estrogeni, ženski polni hormoni, koji mogu da potkrpe količinu hormona u telu žene. Njihova je priprema jednostavna. Potrebna vam je jedna kašika semena piskavice, koju prelijete ključalom vodom. Isti je postupak za pravljenje čaja od hmelja, s tim što se koriste cvetovi. Po tri dana se naizmenično koriste. Dnevna upotreba je do pet šoljica.\nSvima nam je jako poznato da je koža najveći organ na našem telu i da se upravo preko nje sve resorbuje u organizam čoveka. Na koji način je negujemo i kako se prema njoj ophodimo, takve rezultate ona nama predaje. Ukoliko više truda uložimo u njenu negu, lepši ćemo rezultat videti u ogledalu.\nDa bismo bili zadovoljni onim što vidimo, moramo joj podariti od prirode najbolje. Kao što za lice svakodnevno koristimo hidratantnu kremu, ili antirid kremu, tako moramo koristiti kremu za naš dekolte. Prilikom odabira prave kreme za negu grudi i dekoltea, moramo voditi računa da bude hranljiva i puna aktivnih sastojaka, kao i ulja koja će “podmazati” i ućiniti da naše grudi izgledaju jedro i utegnuto.\nUkoliko ste osoba koja ne voli da vidi iglu i generalno niste podložni operacijama, imamo pravu stvar koja može na potpuno prirodan način da postigne sličan ako ne i isti efekat kao implant. Radi se o potpuno prirodnom preparatu za podizanje grudi, a više o njemu možete pročitati na sledećem linku:https://minutzamene.com/krema-koja-mi-je-povecala-grudi/\nUz Megagrudin je Danijela uspela za nepuna dva meseca da podigne volumen grudi, naglasi mekoću i njene su grudi izgledale punije i obimnije. Verujem da bi ova krema svima bila dobra alternativa, a da ste potpuno sigurni da je sve 100% prirodno.\nPažljivo birajte mesto na kom radite intervenciju, ako to bude vaš izbor za podizanje i učvršćivanje grudi. Mnogo faktora treba uzeti u obzir pre nego se odlučite za taj poduhvat, mnogo rizika postoji i komplikacija koje nekada nisu vredne samog poduhvata. Razmislite još jednom o prirodnom načinu da pomognete vašim grudima da vrate stari izgled, i tada ćete biti sigurni da ste za vas i vaše zdravlje uradili nešto zaista vredno i dobro, a ujedno i estetski lepo.\nŽaklina je govorila svoje iskustvo:


PREOKRET U ISTRAZI UBISTVA U KUČEVU: SREĆKA UBIO SIN? - Braničevac\nPREOKRET U ISTRAZI UBISTVA U KUČEVU: SREĆKA UBIO SIN?\nadmin април 29, 2018\tNo Comments\nIstraga o ubistvu Srećka Ljubenovića, koje se dogodilo pre pet godina, a čiji su posmrtni ostaci nađeni zakopani pre nekoliko dana, dobila je neočekivani preokret.\nIako je Sonja Lj. (48) u izjavi datoj pred policijom, priznala da je pre pet godina ubila svog supruga Srećka Ljubenovića (38), požarevačko Više tužilaštvo prilikom suočavanja sa starijim sinom Aleksandrom Ljubenovićem (24), koji je u vreme ubistva imao 19 godina, utvrdila da Sonja Lj. nije ubila supruga, niti je bilo kako učestvovala u tom ubistvu, sem što je pomogla sinu da se reše tela.\nU jednom trenutku, Aleksandar prilikom saslušanja i suočenja sa majkom, ne mogavši više da izdrži psihološki pritisak, rekao je da je on pištoljem usmrtio svog oca, i detaljno opisao taj događaj, rečeno nam je u Višem tužilaštvu u Požarevcu.\nKada se saznalo gde je pokopan Srećko, Aleksandrova majka prilikom iskopavanja ostataka svoga muža, prisutnim policajcima je, želeći, da zaštiti svoga starijeg sina, priznala da je ona ubila Srećka, što je ponovila i u izjavi datoj u policiji. Više tužilaštvo je zbog toga pokrenulo istragu, podnevši krivičnu prijavu za ubistvo protiv Aleksandra Ljubenovića.\nKuća u kojoj je Srećko ubijen\nAleksandrova majka je puštena na slobodu i protiv nje neće se voditi nikakav postupak, iako je prikrila ubistvo supruga i pomogla sinu da sakriju telo, zbog toga što po zakonu bliski članovi porodice ne odgovaraju za ova dela, jer se u takvim trenucima nalaze pod posebnim psihološkim uticajem.\nNi Aleksandrov brat neće odgovarati, mada je on od svog druga nabavio pištolj kojim je ubijen njihov otac, pošto je u trenutku ubistva imao samo 13 godina i kao takav oslobođen je svakog odgovorstva.\nDvojica blago retardiranih meštana Kučeva, koji su odneli i zakopali Srećkovo telo, puštena su na slobodu i protiv njih neće se voditi postupak, jer je utvrđeno da nisu znali koga zakopavaju.\nPrevious Previous post: ФУДБАЛ: Пораз домаћина на Вашаришту\nNext Next post: USPEŠNE AKCIJE POLICIJE: DESETINE UHAPŠENIH!


2,3 milijarde dinara za 36 kapitalnih projekata – RTV Panonija\nHomeVesti2,3 milijarde dinara za 36 kapitalnih projekata\n31/01/2018 Redakcija RTV Panonija Vesti, ZZ 0\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović uručio je danas ugovore za realizaciju 36 projekata na teritoriji 26 gradova i opština u AP Vojvodini. Ukupna vrednost tih ugovora je 2,3 milijarde dinara imajući u vidu sredstva koja su obezbedili Pokrajina i lokalne samouprave.\nProjekti odobreni na konkursima Uprave za kapitalna ulaganja Vojvodine odnose se na oblasti saobraćajne infrastrukture, lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja, vodosnadbevanja i zaštite vode, predškoloskog obrazovanja, razvoja sporta i oblasti energetske efikasnosti.\nPredsednik Mirović je rekao da su najvažniji projekti pred nama, a između ostalih to su izgradnja postrojenja za pijaću vodu u Novom Bečeju, rekonstrukcija atletske staze u Zrenjaninu, rekonstrukcija puta od Bača do Plavne i drugi.\nMirović je naglasio da, pored projekata koji se ralizuju preko Uprave za kapitalna ulaganja AP Vojvodine, Pokrajinska vlada učestvuje i u realizaciji drugih kapitalnih projekata, od kojih su neki od nacionalnog značaja.\nPredsednik Mirović osvrnuo se i na rekonstrukciju Grebenskog puta na Fruškoj gori, koji će se realizovati u narednom periodu a koji nije vezan za ovaj konkurs, izgradnju kompleksa na Letenki i izgradnju nove zgrade RTV.\nZatvaranje „Ledene šume“\nOdržan prijem za gradonačelnika Noriča


Čemu služe pametne kuće - Renoviranje stana\nIako postaju sve rasprostranjenije, pametne kuće su i dalje nepoznate velikom broju ljudi. Svest o njima će se širiti kako se i oni budu širili, a mi ovde dajemo kratak prikaz nekih od najčešćih funkcionalnosti.\nKada se kaže smart home, ljudi najčešće pomisle na kontrolu svetala. Pod ovim pojmom podrazumeva se to da preko mobilne aplikacije možemo da palimo i gasimo svetla ili da određujemo nivo osvetljenosti u prostoriji.\nZa ovu namenu se koriste posebni prekidači i dimeri kojima se zamenjuju standardni prekidači za svetlo u zidu. Kao što smo već pisali, veliki broj prekidača i dimera zahteva da se do njih dovede treća žica za nulu.\nDruga najčešća primena sistema pametnih kuća je klimatizacija - HVAC (Heating, ventilation, and air conditioning). Hardver koji se podrazumeva je neka vrste ozbiljnije klime, najčešće centralizovane za ceo objekat. Mada, u poslednje vreme, neki proizvođači nude i split sisteme koji se mogu kontrolisati preko mobilne aplikacije. Npr. Midea i ostali proizvođači sa prelepljenom Midea nalepnicom nude pametne split sisteme.\nOsim samog klima uređaja, u sistem se uključuju i senzori temperature i vlažnosti vazduha. Na taj način se može održavati vazduh konstantnih karakteristika. Klima se može programirati i tako da radi u određenom periodu dana (schedule).\nKada govorimo o klimatizaciji, naravno podrazumevamo i grejanje, ne samo hlađenje. Na ovaj način se mogu ostvariti uštede u energiji koja se troši na klimatizaciju tokom čitave godine.\nJedna od najvećih prednosti koršćenja smart home sistema u klimatizaciji je i mogućnost upravljanja modernim sistemima za grejanje i hlađenje - toplotnim pumpama.\nNapredni tipovi pametnih kuća nude ogroman broj opcija za kontrolu zabavnog mutimedia sadržaja. To su najčešće razne vrste pametnih plejera, pojačala, matrix svičeva... Kontrola audio-video sadržaja podrazumeva da pomoću mobilne aplikacije možemo puštati muziku na (pametnim) zvučnicima i video na (najčešće) televizorima. Da bi ovo bilo moguće, u najvećem broju slučajeva je potrebno u svakoj sobi imati poseban hardver!\nNapredni smart home sistemi nude i integraciju sa online streaming servisima, kao što su Deezer, Tune In radio... Tako možete da na izvoru zvuka puštate omiljenu muziku sa Interneta.\nNaravno, u ceo sistem se integrišu i pametni televizori koje je moguće daljinski programirati i kontrolisati.\nSve više ljudi se odlučuje i za pametnu kontrolu pristupa. To podrazumeva da imamo elektronsku bravu koja se daljinski može otključavati/zaključavati. Brava najčešće nije jedini deo ovog sistema. Uz nju, postavljaju se pametne kamere i interfoni.\nIdeja je da kada vam neko pozvoni na interfon, možete na ekranu mobilnog telefona da ga vidite i komunicirate sa njim, čak i kada niste kod kuće. Nakon toga odlučujete da li ćete toj osobi otključati vrata svog doma, naravno, takođe preko mobilne aplikacije.\nBrave ovog tipa su počeli da prave i proizvođači jeftinih uređaja (npr. Xiaomi), pa mnogi ljudi i dalje imaju brige po pitanju prepuštanja sigurnosti doma nekoj aplikaciji.\nPametne utičnice omogućavaju da se potrošač koji je uključen u njih daljinski uključi ili isključi. Takoće, moguće je i odrediti raspored redovnog ukljčivanja/isključivanja uređaja. Pametne utičnice se najčešće koriste za potrošače koji ne troše mnogo struje, kao npr. lampe. Pre kupovine, obavezno proverite koliku snagu podržava pametna utičnica.\nKontrola skoro bilo čega\nOsim opisanih primena, moderni sistemi pametnih kuća omogućavaju da se njima kontroliše skoro bilo šta. Pametnom utičnicom možemo uključiti/isključiti skoro bilo koji električni uređaj. Imamo i pametne prekidače koji se mogu ugraditi u zid. Smart home se često koristi i za kontrolu i programiranje:\nhidromasažnih kada (đakuzi),\nPrava snaga pametnih kuća ne leži u pojedinačnom programiranju posebnih uređaja, nego u njihovoj interakciji. Odnosno, kada kupujete sistem pametne kuće, mnogo više ćete platiti dobar softver nego hardver. Napredni sistemi sadrže veliki broj senzora i prekidača.\nZamislite situaciju u kojoj gledate film sa porodicom. Svetla su isklučena ili prigušena. Odjednom, neko zvoni na kapiji (vratima). U tom trenutku, film se pauzira, svetla se pale na 50%, a na ekranu svog mobilnog telefona/tableta se prikazuje slika sa spoljne kamere. Nakon komunikacije sa osobom koja je napolju, atmosfera se automatski vraća na staro - svetla se prigušuju (gase), a film nastavlja.\nIli druga situacija kada ustajete u toku noći da biste otišli do toaleta. Senzor pokreta će osetiti da ste ustali iz kreveta, upaliti svetlo u hodniku na 10%, a nakon vašeg povratka u krevet se svetlo samo gasi.\nPametni domovi su naša realnost. Postaju sve pristupačniji i rasprostranjeniji. Donose mnoge prednosti i poboljšavaju kvalitet naših života. Ali, otvaraju i neka pitanja - privatnosti, obade ličnih podataka, sigurnosti... Međutim, sva pitanja koja se otvaraju sa pametnim kućama postoje i u drugim sferama modernog načina života.


Nestorović: NE NOSIM MASKU, NE VERUJEM U TU PRIČU – Otvoreno\nObradović: Nova akcija Dveri BUDIMO SOLIDARNI\npetak, 4. decembra 2020 : 12:33\nУ време кризе подржимо комшију домаћег предузетника, мале домаће радње, купујмо домаће у великим продавницама и на пијацама директно од наших сељака. Актуелна,...\nSeka Sablić o Aleksandru Vučiću\npetak, 4. decembra 2020 : 12:26\nFoto: E-Stock/Miloš Rafailović/Arhiva Na pitanje šta misli o komentarima koje joj je sinoć na RTS-u uputio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, legendarna jugoslovenska i srpska glumica...\nDrgana Bjelogrlić Bjela KANDIDAT OPOZICIJE ZA PREDSEDNIKA Srbije?!\npetak, 4. decembra 2020 : 11:48\nDragan Bjelogrlić Bjela jedno je od imena o kojim se spekuliše da bi se mogli naći na mestu kandidata opozicije koja je bojkotovala izbore,...\nNOVI STADIJUM LUDILA: Kasne radovi na objektu A VUČIĆ OTKRIVA DIVERZIJE U BOLNICI\npetak, 4. decembra 2020 : 11:07\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić svojevremeno je obećavao da će kovid bolnica u Batajnici biti otvorena 1. decembra, te da će odmah moći da prima...\nPoginula jedna osoba: Eksplodirao automobil ispred zgrade RTS-a\nPočetna Vesti Nestorović: NE NOSIM MASKU, NE VERUJEM U TU PRIČU\nProf. dr Branimir Nestorović je večeras izjavio da maske ne štite ako se nose „kao što se nose kod nas“ i dodao da maske ne treba da nose zdravi ljudi. Međutim, najveći šok je usledio sa njegovim priznanjem da ni sam ne nosi masku jer ne veruje u tu priču.\n„Ne možete da nosite masku ceo dan. Maska koja košta 300 dolara štiti. Hirurške maske su napravljene da štite pacijenta od hirurga. Ako se nose kao što se nosi kod nas onda ne štite“, kaže dr Nestorović za TV Kurir.\n„Nisam nosio masku sem na sednicama Kriznog štaba. Meni je posao da radim sa bolesnim ljudima, ako mislim da pacijent baš ima ozbiljnu bolest ja stavim masku. Maska je flaster, to su epidemiolozi rekli da se nosi da bi ljudi se osetili zaštićeni. Maske ne treba da nose zdravi ljudi. Ne znamo ko je zaražen, onaj koji ima simptome ili pozitivan test“, navodi on.\nKako dalje navodi, masku nosi samo tamo gde je obavezno, ali je na svom radnom mestu ne nosi. Njegov utisak je, navodi, da se ljudi ne plaše koronavirusa, piše B92.\n„Ja ne nosim masku, osim tamo gde je obavezno. Ne verujem u tu priču a onaj ko se plaši nek nosi masku. Ne nosim masku na radnom mestu. Moj lični utisak je da se većina ljudi ne plaši mnogo od korone, ili što se ne plaše ili što su umorni od korone. Sad ljudi i negiraju da virus ne postoji. To su preterivanja. Virus postoji, opasan je za određenu grupu ljudi. Deca nisu ugrožena“, objašnjava svoj stav, a nama ostaje jedino da se pitamo šta smo upravo od njega čuli.\nIvan on Drgana Bjelogrlić Bjela KANDIDAT OPOZICIJE ZA PREDSEDNIKA Srbije?!\nAdvokat: Evropski sud ispituje smanjivanje penzija u Srbiji\nsreda, 2. decembra 2020 : 20:35\nAdvokat Radomir Kojić izjavio je u Danu uživo da Evropski sud razmatra predstavke koje su uputili penzioneri iz Srbije u vezi smanjivanja penzija iz...\nDr Nestorović se sprda sa kolegama iz Kriznog štaba\nponedeljak, 30. novembra 2020 : 13:30\nFoto: Printscreen/Facebook/Dejan Nešković Doktor Branimir Nestorović, pulmolog koji je popularnost u narodu stekao neodgovornim izjavama tokom prvog talasa epidemije koronavirusa u Srbiji, poslednjih meseci delimično...\nGejts predvideo pandemiju, sada upozorava kad će sledeća\nnedelja, 29. novembra 2020 : 13:19\nOsnivač Majkrosofta Bil Gejts je u svom podcast-u "Bil Gejts i Rašida Džons postavljaju velika pitanja", podelio svoja razmišljanja o budućnosti globalnih pandemija. On...\nVesti petak, 4. decembra 2020 : 12:33\nVesti petak, 4. decembra 2020 : 12:26\nVesti petak, 4. decembra 2020 : 11:48


Iz Tojote su naveli da su prednji putnički vazdušni jastuci u automobilima ugrađeni u prethodnim opozivima, kako bi zamenili opasne vazdušne jastuke kompanije Takata. Istakli su da te zamene nije izvršila Takata, navodi Al Džazira.\nTojota je juče inače obelodanila i da kupuje udeo u ozbiljnoj konkurentskoj firmi.


Trodnevna žalost na Kembridžu povodom smrti studenta iz Srbije Mihajla Sporića | Novosti.rs\n10. 11. 2019. u 07:41\nUniverzitetu Kembridž prosleđen je predlog da se ustanovi nagrada u čast Mihajla, studenta završne godine na odseku prirodnih nauka\nPročitajte još: Genijalci se pozlatili i u Kazahstanu


Dan: 2 May 2022\nPoslušajte ove prijedloge za post-ramazansku dijetu\nDijetetičar Özden Örkcü, koji je napomenuo da će se nakon dugih sati posta vratiti rutinskom redu, dao je savjete šta treba raditi tokom prijelaznog roka od nekoliko dana. Lagani prijelaz na normalnu rutinu ishrane [Više ...]\nStarost raka dojke opada, ali gubitak života opada\nRak dojke je najčešći tip raka kod žena današnjice i dob incidencije se smanjuje iz dana u dan. Ipak, Yeditepe je istakao da se gubitak života smanjio uprkos svoj ovoj naizgled negativnoj slici. [Više ...]\nNe prihvatajte sve poslastice tokom bajramskih posjeta\nZa vreme prazničnih poseta čekaju nas razni slatkiši, čokolada, šećer, kafa i čaj. Navodeći da ne biste trebali konzumirati sve ove poslastice kako biste imali zdrav odmor, stručnjaci DoctorTakvimi.com Dyt. Nejla Kazoğlu, važno [Više ...]\nEndoskopsko liječenje gojaznosti uživo u Metaverse univerzumu\nLiv Hospital je održala hibridni naučni skup iz oblasti gastroenterologije, kako u metaverzumu, tako i sa stvarnim učešćem. Riječ je o hibridnom događaju na kojem se susreću domaći i strani stručnjaci. [Više ...]\nIzložba dječijih igara Kayseri ugostit će svoje posjetitelje tokom praznika\nDjelujući pod općinom Kayseri Metropolitan, KAYMEK A.Ş. "Djeca 23-ih 70-ih 80-ih se igraju na ulicama", koja je otvorena u zamku Kajseri 90. aprila, na Dan nacionalnog suvereniteta i djeteta, i preplavljena je posjetiocima. [Više ...]\nRekord na aerodromu Istanbul na neograničeni Bajram\nMinistar saobraćaja i infrastrukture Adil Karaismailoglu izjavio je da je prvi neograničeni odmor počeo nakon pandemije i rekao: „Nakon 2 godine pauze, oboren je rekord na aerodromu u Istanbulu. Dok je 30. aprila izvršeno ukupno 301 poletanje i sletanje, [Više ...]\nU Rusiji se srušio željeznički most\nU ruskoj Kurskoj oblasti srušio se željeznički most. Guverner Kurska Roman Starovoit rekao je na Telegram kanalu da je incident rezultat sabotaže. Guverner je rekao: “Izvršena je sabotaža, pokrenut je krivični postupak, ovim se bave istražni organi i stručnjaci. [Više ...]\nŠta je stručnjak za potraživanja, čime se bavi, kako postati? Plate stručnjaka za potraživanja 2022\nStručnjak za štete odgovoran je za utvrđivanje stepena oštećenja vozila i mogućih troškova popravke i pružanje stručne informacije kupcu o osiguranju. Pravovremeno i efikasno potraživanje auto-fizičke štete. [Više ...]\nDanas u istoriji: Svečano postavljeni temelji Prve gimnazije u Anadoliji\n2. maj je 122. dan u godini (123. u prestupnoj godini) po gregorijanskom kalendaru. Broj dana koji je ostao do kraja godine je 243. Željeznica 2. maja 1900. Abdulhamid II je naredio da počne izgradnja Hidžazske željeznice. Sultan Abdulhamid; [Više ...]


LAKI MUŠKARCI - Jovo Toševski | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nBroj strana: 196 strana\nKomentari čitalaca - LAKI MUŠKARCI\nMuško-ženski odnosi su nepresušna tema. Jovo Toševski svoja uverenja predstavlja stalno na nov način, duhovito i ubeđen da je to jedino tako. Isprovocirana čitateljka poželi da popriča s uvaženim doktorom, a čitaocu preostaje da izabere da li je alfa mužjak ili lak muškarac.\nTekst komentara - LAKI MUŠKARCI:\nNAJVEĆI MIT MOZGA JE ŽENSKOG RODA


[Projekat Rastko] Dragan Stojanovic: Bog zar tako hoce\nBog zar tako hoće\n"Prokleta avlija" Ive Andrića\nU jednoj od svojih značajnih zagrada, Andrić umetnutom rečenicom, koja prekida na čas fra-Petrov oduševljeni opis svitanja u Stambolu, daje na znanje čime takva ponesenost, u pričanju, u uspomeni, u životu sveta kojem ovaj fratar pripada, nužno mora biti propraćena. Njegovo sećanje na dane provedene u Carigradu pre mnogo godina možda u ponečem nije sasvim pouzdano, mnogo šta od onog što čini priču stiglo je do njega, pa, tako, i do čitaoca, posredno, no, kraj svega što u takvom pričanju, u danima kad se sudnji čas sasvim primakao, mora da učini donekle nesigurnim izveštaj o tome kako je 'stvarno bilo', doživljaj svitanja koji oživljava u fra-Petrovim rečima deluje kao nesumnjivo autentičan. U sumornim prilikama Proklete avlije, u kojoj se našao ni kriv ni dužan, fra Petar ima, ipak, i ovakve časove: ”Iziđem iz onog smrada i one tjeskobe, umijem se na česmi, pa sjednem i uživam, dok još nije povrvio onaj narod iz svojih ćelija. A kakvo je svitanje u Stambolu! Kazati se ne može. To nit' sam prije toga vidio nit' ću ikad više viditi. (...) Nebo porumeni pa siđe na zemlju; ima ga za svakog, za bogata i za siromaha, za sultana i za roba i hapsenika.” Zadržimo pažnju na iskazu (smeštenom u zagradu) koji neposredno prethodi ovim fratrovim rečima, prožetim ozarujućim lirskim nabojem, rečima o zarumenelom nebu koje silazi na zemlju: ”(Bog zar tako htio i dao svaku ljepotu dušmaninu!)” (112)\nFra Petar ne može a da ne dometne ovu opasku uz izveštaj o svojim mukama, ali i o trenucima ovakvih predaha u danima provedenim u carigradskom zatvoru. Primedba se javlja spontano, dakle neumitno. Za razumevanje njenog smisla i tumačenje pravaca po kojima se značenjski širi celinom Andrićevog romana, mora se najpre uočiti ta spontanost, ta nemogućnost da se ne javi, da bi se zatim postavilo pitanje otkud takva nemogućnost i kolika je stvarna smisaona težina ove zagrade. Kao i u drugim svojim delima, Andrić i ovde kao uzgred napominje – otud i zagrada – nešto što ima suštinski značaj i za tumača je upravo najplodotvorniji izazov. Pored ovoga, za razumevanje celine romana potreban je još jedan, od prethodno pomenutog relativno nezavisan interpretativni zahvat. Fra Petar, naime, po povratku iz Carigrada, u više navrata priča šta mu se događalo, sećajući se susreta, zbivanja, likova, ponavljajući, jer je to u ponavljanim pričanjima o istoj stvari neizbežno, nešto što je jednom već formulisao i držeći se nadalje toga. Jednom proživljeni događaji sedimentiraju se u priču, koja ih onda u narednim pričanjima zamenjuje. Osim toga, o glavnoj figuri, Ćamilu, fra Petar izveštava tako što priča šta je čuo da se u Smirni, gde se sve o svakome zna, pričalo o njemu: čitalac, kao i mladić koji sluša poslednju fra-Petrovu pripovest, kao i fra Petar sam, saznaju to preko posrednika u koga se u mnogo kojem pogledu može sumnjati, no od kojeg tamo pouzdanijeg nije bilo. Što je još važnije, fratar se priseća i priča kako mu se, po Ćamilovom nestanku iz Proklete avlije, ovaj priviđao, o čemu je i kako, u sebi, maštajući, razgovarao s 'njim'. U razgovorima koje su njih dvojica doista vodili, i zahvaljujući kojima se rodila i produbila njegova simpatija prema Ćamilu, ni jedan ni drugi nisu ništa govorili o sebi (74). Neposredno je od novopridošlog uhapšenika iz Smirne čuo priču o Džem-sultanu, koja do čitaoca stiže u sažetom obliku, ”šturo i kratko kazana” (87). Sve ostalo, i o prethodnom životu Ćamilovom, i o onom što je bilo, moglo biti, kad ga je nestalo, saznao je od Haima. A Haim je neko ko u svakome vidi uhodu, provokatora ili špijuna, ”ali njegova potreba za govorom bila je veća i jača od njegove nevolje i velikog straha” (51); od njega se sve moglo saznati, ali sve ”ispreturano i izlomljeno, nešto ispušteno, a nešto opet po tri puta ponovljeno, šareno, živo, ne uvek jasno, ali sa množinom svakojakih pojedinosti” (52) . Povremeno je ”snižavao glas do nerazgovetnosti i bacao ispitivačke poglede oko sebe, kao čovek koga mnogi gone i koji u sve sumnja” (54); što ga, međutim, nije sprečavalo da ”prizore koji su se odigrali između dvoje ljudi, bez svedoka, (...) ispriča do neverovatnih pojedinosti i sitnica”. ”I nije samo opisivao ljude o kojima priča nego je ulazio u njihove pomisli i želje, i to često i u one kojih ni sami nisu bili svesni, a koje je on otkrivao. On je govorio iz njih.” (53) Ćamil je, dakle, bar što se fra-Petra tiče, umnogome Haimova 'konstrukcija', koliko god da u njoj ima i prave istine. Karakteristično je da Haim nikada nije prilazio Ćamilu i fra-Petru dok su oni nasamo razgovarali, ako ne već o Džem-sultanu, onda o pročitanim knjigama; o svom sugrađaninu govorio je on fratru isključivo kad su njih dvojica bili sami. Nešto od njegove paranoidnosti nije moglo da ne okrzne i samog fra-Petra, posle Ćamilovog nestanka.. ”Istina je”, mislio je on, ”da je ovaj Haim poremećen čovek i da vidi opasnosti i gde ih nema, ali sve može biti.” (102) Sa svoje strane, Haim se, prirodno, fra-Pertu žali na poremećenost i ludilo sveta oko njih: ”Sve sam bolesnik i ludak, i stražari i hapsenici i špijuni (a gotvo svi su špijuni!), da i ne govorimo o najvećem ludaku, Karađozu. (...) Ukratko, sve ludo, osim vas i mene.” ” – Sve sam, ludak, časti mi!” (115, 116) Kad fra Petar priča, on, dakle, priča kao jedan od dvojice 'normalnih' u Prokletoj avliji, kako ga je, nekad, onaj drugi među 'normalnima' tamo ocenio. Sam on, pak, ni najmanje ne deli takvu Haimovu galantnu procenu. Njemu nije izmakao Haimov ”čudan i čudno usredsređen izraz kakav se vidi na licima ljudi koji se u sebi rvu sa svojim pogrešnim mislima i uobraženim strahovima” (68). S druge strane, iako to opaža, fra Petar ne može da ne sasluša njegove priče o Ćamilu, da ih ne primi i ne prihvati, sve dok i sam ne počne da se predaje fantaziji kako razgovara s tim nesrećnim mladim čovekom.\nFra Petar će Ćamila pamtiti celog života; Haim će ga zaboraviti tako reći trenutno. Dolaze nove crne vesti, druge priče o nepravdama i stradanjima: ”Sve ih on brzo u sebi preradi, ispriča, i zaboravi.” (115)\nNije sve, naravno, ni u obaveštenjima ovako dobijenim, pouzdanim koliko u takvoj situaciji i kad se ima posla sa takvim ljudima ona mogu biti. Postoje i lični, neposredni utisci. Fra Petar je u Ćamilu odmah, pre nego što je o njemu išta saznao, osetio nekog ko mu je blizak, svakako neuporedivo bliži od bilo koga među drugim stanovnicima Avlije. Našao je nekoga s kim zaista može i želi da razgovara; ”ali je u sebi odmah pomislio: ja ovo razgovaram s bolesnim čovekom” (48). I to saznajemo od njega, iz njegove priče. Njihovo zbližavanje je zbližavanje ljudi koji u onom drugom odmah osećaju čoveka od duha, po tome, dakle, srodnog. Za lik samog fra-Petra bitna je, međutim, impresija koja mu se takođe odmah nametnula: ”Kao i jeste Turčin, i nije, ali nesrećan čovek je sigurno.” (50) Otud i veliko sažaljenje koje oseća prema njemu, pogotovu kada u svojim izlaganjima o Džem-sultanu Ćamil prelazi na ton lične ispovesti (90). Fra Petar oseća želju da zaustavi svog sagovornika na tom putu bolesne identifikacije, ali ga upravo simpatija i preveliko žaljenje sprečavaju da nešto u tom smeru doista pokuša i postigne. To ide čak tako daleko da se on u jednom času oseti ”kao sukrivac u tom ludilu” (92).\nKoliko je Prokleta avlija pripovest o fra-Petru i Ćamilu, toliko je i priča o pričanju, putanjama priče, relativnosti i uslovnostima istine ispričanog. Tamo gde poremećeni ljudi govore da je oko njih sve sam ludak, a jedino oni 'sve znaju' o onom što je za priču glavno, i gde se to 'glavno' javlja u perspektivi predsmrtnog sećanja i tako se još može ispričati kao ono što je bilo i što nije bilo nego je samo 'bilo' kao priviđenje, onda se tek u tumačenju tih okolnosti može dospeti do praga pitanja – ovde postavljenog kao središnje – zašto je nemoguće da se fra Petar spomene lepote carigradskog neba, koje je ”sišlo” na zemlju, a da odmah ne spomene i ”dušmanina”, kome je, eto, i ta, najveća lepota data.\nProkleta avlija ostala je nezaboravna, pored svega ostalog i po tome kako je bila ”sjajem prelivena” (113). Sa čim umire fra Petar: sa žalošću, kakvu Ćamilova tragedija, kao tragedija uzvišene i plemenitije duše, kod duhovnika poput njega mora izazvati, i koju on pred mladićem, koji ga na kraju još sluša dok poslednji put o tome priča, iznova evocira; ili sa ovim sjajem koji se s neba spustio na Avliju, to prokleto mesto, kao i na sve što postoji; ili, možda, s pomirenošću i sa jednim i sa drugim, datom onima koji iskustvo sveta umeju da presele u priču? Ovo pitanje je svakako u nekoj vezi sa završnim akordom u Prokletoj avliji koji određuje ”prosta činjenica da se umire i odlazi pod zemlju”, to jest da ”nema više ni priče ni pričanja”, da ”nema Stambola ni Proklete avljije”, ni svih tih ljudi o kojima je bilo reči, pa, onda, ”ni ljudskih zala, ni nade i otpora koji ih uvek prate”. ”Ničeg nema.” (119) Ovo treba pobliže razmotriti.\nParanoidni Haim preneo je fra-Petru ono što se znalo u Smirni, i što je on, kao takvo, znao o autoprojekciji Ćamilovoj (”On je potajni Džem. Tako se drži i ponaša prema svemu i prima sve oko sebe.” /62/), u kojoj je bilo nečeg od kompenzantorne manije veličine, specifične utoliko što je to veličina u bolu i porazu. Ćamil, naime, ne može biti zalečivo ili tek kako bilo nesrećan. Iza onog što se pričalo i šuškalo, da su mladiću koji se povukao iz sveta ”knjige udarile u glavu” i da je ”'preučio'” (60), stajalo je to da lep, otmen, bogat i učen mlad čovek, kakav je Ćamil bio, nije mogao isprositi devojku Grkinju, u koju se (slično Osmanu iz Omerpaše Latasa) zaljubio ugledavši je ”kroz ogradu jedne male i bujne bašte” (58) i čijoj se lepoti sav besprizivno predao. Iako po majci i sam Grk, i upravo zbog toga, Ćamil je nije mogao dobiti. Otac devojčin, ”ćiftica sitan i rastom i duhom” (58), dočekao je priliku da pokaže svoju važnost i snagu. Radije će, govorio je, kćer ”u more poslati” (58), nego što će je dati za nevernika, mada bi tačnije bilo da je rekao inovernika, koji je, pri tom, još i ”mešane krvi” (55). Automatsko poistovećivanje nevernika i inovernika upravo i ukazuje na srž problema. Za Ćamila je to što je njegov otac-'nevernik' takođe imao ženu Grkinju (koju je, po mišljenu grčke zajednice i on bio 'oteo'), bila samo dodatna otežavajuća okolnost. Brakovi te vrste su, doduše, u načelu bili mogući, čak i bez promene vere supružnice. U stvarnosti, druga vera se uvek mogla istaći kao velika prepreka: u inovercu se ne procenjuje čovek kakav doista jeste, već se njegova pripadnost 'onim drugima' unapred ocenjuje negativno. Duh konfesionalne pripadnosti zamračuje pogled na bilo šta drugo. Svako, ma koliko inače bio u svakom pogledu sitan, može 'porasti' pozivajući se na svoju pravu veru i svoj strah božiji. Tako i ćiftica čija bi ćerka bila Ćamilova sreća. A gubitak njene lepote, jednom viđene, potpuno preusmerava mladićev život. On se za svoju izabranicu ne bori. Kao da je, sa svojim duhovnim sklonostima i svojom osetljivošću, predodređen za nesreću, on se povlači ”sa primljenim udarcem” (59). Otac-ćiftica javlja se u ulozi neumoljivog graničara koji čuva granicu koja deli vere. Sve što je govorio, govorio je ”kao da su on i ta njegova vera glavna stvar, a ćerka sporedna” (59). Tako, u stvari, i jeste, jer u strahu da Turčin, taj polu-Turčin-polu-Grk, ne otme devojku, on je udaje silom, ”gluvo, bez svadbe, krijući mesto i dan odlaska” (59). Nesreća, dakle, ne pogađa samo Ćamila, ali je zato barem verska granica ostala, ovog puta, zaštićena, neprekoračena. S gubitkom voljene lepote, Ćamil nešto i dobija; saznaje ono što ranije ”nije ni slutio: šta sve može da deli čoveka od žene koju voli, i uopšte ljude jedne od drugih” (59). Naravno, znati takve stvari načelno, sasvim je nešto drugo nego osetiti gubitak bića do koga je čoveku najvećma stalo. Uskraćena lepota i ”primljeni udarac” odvode Ćamila u potragu za nečim što neće biti zaprečavano granicama ove vrste. On se otuđuje i od Grka i od Turaka, od 'normalnog' života i društva kome, prema ustaljenim očekivanjima i po svom socijalnom položaju, pripada: ”družio se jedino sa ljudima od nauke, bez obzira na to ko su i šta su po veri i poreklu” (59). Nauka, tako bi moglo izgledati, nepristrasna je i lišena predrasuda; ona premošćuje unesrećujuće razlike, ako ne u slastima ljubavi, ono barem u zadovoljstvima i sreći saznanja. Ovakav put, međutim, pokazuje se kao dvostruko koban za Ćamila: odvodi ga ka tome da utopi svoju egzistenciju u egzistenciju odavno pokojnog Džem-sultana, dakle u identifikaciju u kojoj će, upravo u nesreći, dostići tužnu, ali ipak veličinu, visoko ('sultansko') dostojanstvo po velikoj nesreći. Osim toga, taj manevar njegove povređene duše izazvaće i tragičan nesporazum sa stvarnim svetom politike, moći, ali i palanačkog podozrenja, tupoumnosti i skučenosti, u kojem živi, što će ga, na kraju, po svemu sudeći, stati i glave. Fra Petar je svojevrsni svedok dvostruke zle kobi Ćamilove, u svetu gde je – tako po svemu izlazi – vera glavna stvar, a čovek sporedna. Pri tom, naravno, okviri vlasti, politike i moći ne smeju biti ugroženi, ni u nečijim mislima. To se, bez obzira na veru, podrazumeva u svakom slučaju.\nKlimaks priče o fra-Petrovom odnosu prema Ćamilu nastupa kad u ranu zoru, koja sjajem preliva Avliju, fratru stane da se priviđa njegov mladi sagovornik. Tu sad od samog fra-Petra zavisi kako teče ”razgovor” koji njih dvojica vode, jer ga on vodi sam sa sobom. U tom zamišljenom razgovoru fra Petar izvlači do kraja one crte Ćamilovog lika koje je prethodno Haim, pričajući o ranijem njegovom životu, već osvetlio, kao i one koje je fratar mogao da sagleda u neposrednom dodiru s Ćamilom, dok je on još bio s njima u Avliji. U prvi mah mu se on priviđa kao Džem-Ćamil (112), da bi, zatim, dok ga ovaj 'gleda' ”kroz suze” (114), postao samo ”nesretni Džem” (114). Važno je uočiti kojom reči fra Petar 'dovodi' Ćamila, u svom priviđenju, pred onog ko sluša njegovo pripovedanje: ”a uza me se kao privije Džem-Ćamil” (112), a ne manje značajno je i to što saopštava da tako ”srdačno i prosto” (113), dok je Ćamil bio tu, nije umeo s njim da razgovara, da je imaginarni razgovor bio kao ”sa nekim od mlađih fratara iz mog manastira, kad ga napadne taedium vitae” (113). Utešiteljska nastojanja fra-Petrova polaze, dakle, sa određene, ovim naznačene pozicije, reči ohrabrenja i bodrenja imaju smer i snagu uslovljenu tom pozicijom. Ako se neko uz nekoga privija, to znači da on traži zaštitu i veruje da je onaj uz koga se privija može pružiti. Tako je, samom upotrebom upravo ovog glagola, njihov odnos, kako ga fra Petar zamišlja i oseća, dat kao odnos naročite prisnosti, poverenja, pa i svojevrsne nežnosti: u privijanju uz nekoga ima blagosti, milošte, nečeg od samopredavanja, kao i od prihvatanja, i čitavo jedno polje gotovo potpunog uzajamnog razumevanja. U onome: ” – Uranio, zoru prevario! Svanulo, Ćamil efendija. Hej!” (113), ima mnogo ljudske srdačnosti i topline, ali i nenametljive nadmoći starijeg čoveka uz koga se neko mlađi, i nečim mučen, ”privija”. ”Ćamil efendija” nikako, razume se, ne može biti kao neki od ”mlađih fratara”, ali ga fra Petar, što je možda i prirodno, i neizbežno, jer drugačije naprosto on ne može, ipak oseća tako nekako, u meri u kojoj mu se, takođe, pre toga morao učiniti i da jeste Turčin, a i da nije. Dobronamernost fra-Petrova je potpuna i nesporna, njegova sućut istinska i nepatvorena. Ali i jedno i drugo ispoljava se sa pozicije kakvu on jedino može imati i koju je Andrić tananim potezom i neupadljivim sredstvima uverljivo oblikovao.\nIronija fra-Petrovog položaja je u tome što on, dok mu se Ćamil priviđa, ubeđuje mladića čiji se lik leluja u duvanskom dimu da se okane fantazija, ”očinski” (113) ga kori što ne vidi ono što je oko njega, ”a vidi ono čega nema” (114). Dok tako reći halucinira da se Ćamil privio uz njega, fra Petar mu najdobronamernije prebacuje njegovu zanesenost Džemom, pri čemu, uza sve relativizacije pripovednih posredovanja, ostaje jasno da su Ćamilov duh i njegovo biće u celini mnogo snažnije i 'stvarnije' prožeti tim sultanom nego što fra Petar može trajno da se poistoveti sa Ćamilom. Ćamil se egzistencijalno udvostručava, ali konačno i neopozivo; u Haimovoj završnoj priči o tome šta je 'naposletku s njim bilo' – pogotovu. ” – Ja sam to!”, tako je (Haim odnekud zna da je tako bilo) Ćamil naposletku odgovorio istražiteljima, i tako zapečatio svoju sudbinu. Fra Petar se, takođe, u svom priviđenju uvišestručava, ali samo na kratko i bez dubljih posledica. On se otima i uspeva da se otme 'ludilu', njegov identitet ostaje netaknut. To kako mu se učinilo da se Ćamil privio uz njega, ostaje dubok doživljaj, iskustvo, predmet za kasnija pričanja i prepričavanja, ali on, posle svega, ostaje ono što jeste i što je bio, naime fra Petar. Samo u jednom trenutku, u lepoti svitanja i prisnosti Ćamilovog privijanja uz njega, on više nije naprosto samo on sam. Budući da ga muči ”teška misao” (111), da ga pritiska to što zna da je nevin a zatočen je, svašta mu je, kako sam kaže, izlazilo pred oči, samo izlaza nije video. Dok je ”deverao s jadnim Ćamilom” (111), bilo mu je bar donekle lakše, ali kad je ostao i bez njega (a ”nigdje čovjeka da porazgovaram s njim” /111/), on imaginira Ćamila, pa se tako, dok 'razgovaraju' o nedopustivosti i opasnosti toga da se čovek ne drži stvarnosti, ”a vidi ono čega nema”, ne samo udvostručava – fratar i mladić koji se ”privio” – nego i utrostručava, jer Ćamil je Ćamil-Džem: Džem, koji ima sopstvenu, iako minulu egzistenciju, već je 'u' Ćamilu; štaviše, pošto on koji je doživeo to kratkotrajno utrostručavanje nije više isti onaj koji dugo potom, pred sam kraj života, o tome priča pred mladićem ”kog su za trenutak zanela sećanja na priču i osenila misao o smrti” (119), on se učetvorostručava – fra Petar na samrti, koji priča, i fra Petar u čijem je priviđenju nekada bio Ćamil u kome je Džem koji je još mnogo pre toga živeo i umro. To utrostručavajuće priviđenje javlja se da bi se odagnala sopstvena ”teška misao", sopstvena i Ćamilova, sopstvena u njegovoj i njegova u svojoj, a učetvorostručenost, u luku od onog ko je pokušavao da pobedi tešku misao do onog ko o tome priča, ukazuje na istinu o životu u svetu, o stvarnim i imaginarnim vezama u njemu, koja se pomalja, prelama i izmiče, preliva se i skriva, koliko se i rasvetljava i daje. U 'svetu' ovog romana, koji ume da bude i ”sjajem preliven”, nepravda, moć, nemoć pred vlašću, vera, vere, izmešane kulture i izukrštane ljudske sudbine, sve to čini da čovek ne sme ni da se obraduje (112), kao što pokazuje slučaj onih Bugara koji su odnekud ipak pušteni na slobodu, jer događa se i to. Nevin čovek u zatvoru, suočen s posrnućem plemenite duše, takođe nevine a utamničene, to je tragična okosnica, u ambijentu strašnom i odurnom, u ponečem i smešnom, gde se priča, i fantazira, poglavito o ženama, njihovoj besprimernoj lepoti i besprimernim uspesima kod takvih žena; i gde se strahuje i od onog od čega treba strahovati i od onog od čega ne treba, i lúdi se i od jednog i od drugog. To je Prokleta avlija, to je svet.\nZlo i nedostojna, bedna komika sveta, izmešani, no na trenutke i ”sjajem preliveni” – kako to razumeti?\nFra Petar zna strane jezike, poznaje razne zanate, video je sveta koliko-toliko, jednom reči, on, osim dobroćudnošću i veštinom pričanja, trezvenošću i blagorodnošću, pridobija čitaoca i izvesnom širinom svoje ličnosti. U bosanskoj zabiti, gde provodi svoj život u samostanu, on svojim pričanjem šta je video i doživeo unosi širinu vidika nepoznatog i dalekog, u svakom slučaju drugačijeg, što ima utoliko veću težinu kada se pomisli da je i za Istok i za Zapad mesto sa kojeg dolazi i na koje se vraća daleka granica na razmeđu svetova i kultura, kraj zabačen i u svakom pogledu zaostao u odnosu na 'civilizovani svet', svetska središta vlasti i moći, na obe strane. U svakom slučaju, u poređenju sa fratrima kakav je, recimo, fra Mijo, koji popisuje stvari ostale za njim, i u svojoj 'čuvarnosti' žali se čak i na to što se tako mnogo ložilo dok je preminuli brat bolovao (10), fra Petar odudara od skučenosti, zatvorenosti, pa i grubosti sredine kojoj inače i sam sav pripada. Utoliko treba istaći i njegovu dobrotu i otvorenost prema drugom čoveku, koje se posebno jasno pokazuju u njegovom saosećajnom odnosu prema Ćamilu. Njegov identitet katoličkog redovnika nije 'obezbeđen' zatucanošću, slepilom za sve što ne odgovara njegovoj slici sveta ili nazorima koje je usvojio i koji ga iznutra duhovno određuju. On će požaliti čoveka u čoveku, duboko i istinski će ga se kosnuti tuđa patnja. Bolja i razvijenija duša oseća patnju druge bolje, nesrećne duše. Ali, kao što u pripoveci Trup on ne može da usni neunakaženog, ponovo stasitog i naočitog Čelebi Hafiza, kakav je morao biti pre nesreće, i koga takođe, na svoj način, kraj svega što je ovaj bio i šta je radio, žali ”kao živi spomenik” patnje i ljudskog zla, a da ga pri tom u snu ne prevede među one koji, kao da su u čistilištu, pripadaju u stvari njegovom, fra-Petrovom svetu, pa je i sažaljenje, dubinski, moguće tek kao sažaljenje prema duši željnoj molitava u onostranom arealu koji fratar kakav je on jedino može da zamišlja i sanja, i u koji veruje, tako i u Prokletoj avliji, kad sretne nekog ko je izvesno nesrećnik koga moraš požaliti, on u takvom čoveku istovremeno, i kao s nekom vidovitošću, jer ništa o njemu još ne zna, vidi nekoga ko ”kao i jeste Turčin, i nije”, i sa kim, kada najviše želi da mu pomogne, bilo to i u imaginarnom razgovoru, opšti tako što ga, kao ”Ćamil efendiju”, najboljim delom svoje sažaljive i dobrohotne duše upodobljava nekom od svojih mlađih fratara, kad ih treba osokoliti, jer ih je spopao taedium vitae. Utoliko on kao da upravo priziva Ćamila da se, tako očigledno nesrećan, privije uz njega, kako bi se njegova dobrota, sad ne u snu već u priviđenju, imala na koga da izlije. Za hrišćanina, nesreća kao da je neko posebno odličje, koje naročito treba ceniti. Samilost prema nesrećniku spada u najpohvalnije potencije nečijeg bića, ukoliko je ono hrišćansko. To nije u svim kulturama tako, pogotovu ne u svim vremenima. U svetu kome pripada fra Petar, to je nesumnjivo tako. U tom istom svetu, međutim, nesrećnik mora najpre biti 'obrađen' u skladu se onim što bitno određuje poziciju onog ko žali i bio bi, možda, rad i da pomogne. Do takvog pokreta u njegovom duhu, snu ili snoviđenju, koji za rezultat ima ovu 'obradu', dolazi, naravno, bez refleksije, bez angažovanja volje, bez proračuna, kao što se automatski, spontano i bez refleksije, u priči Sarači, javlja pomisao da je jazuk što je Stanka, sa svojom lepotom koja uzbuđuje svakoga, ”u onoj vjeri”.\nDa bi svet bio ljudski svet, on mora biti nekako uređen; u njemu moraju biti vidljive i prepoznatljive tačke koje će omogućiti vrednosnu orijentaciju i određivati smisao i domet pojedinih postupaka ili poduhvata. Tome služi kultura, koja na jednom nivou znači običajnost, na drugom moral, na nekom trećem umetnost, a, dovoljno široko shvaćena, obuhvata ona i religiju, kao što, svakako, obuhvata i pravo koje sprovodi ili kojim se ispomaže vlast. Čovek se mora nekako snaći na svakom od ovih nivoa. Pod pritiskom obrazaca i normi koji tu vladaju on određuje svoje ponašanje, odnosno ono njima biva određeno. Kada se taj pritisak dovoljno interiorizuje, u bilo kojoj ravni, određeni vidovi ljudske aktivnosti javljaju se automatski, to jest ne mogu se ne javiti. U 'svetu' Andrićevih dela, a tako je i u Prokletoj avliji, najdublje se u ljude utiskuju religijski sadržaji, naročito kada treba da se istakne razlika prema drugoj, 'nepravoj' veri. Fra Petar nije slep ni neosetljiv za vrednosti drugog čoveka. Za razliku od svojih sustanara u Avliji, Bugara, koji kad prvi put ugledaju Ćamila reaguju ”kosim pogledima”, koji su značili ”strelovit ali nedvosmislen izraz negodovanja, opreza i odbojne solidarnosti: Turčin!” (45), on će s pridošlicom uspostaviti ”neobično prijateljstvo” (74). 'Obrada' kojoj on u sebi podvrgava Ćamila posledica je mnogo suptilnijeg delovanja onog pritiska koji nalaže da se od inovernika-'nevernika' čovek svakako distancira, ako već ne podrazumeva i aktivnu, ničim neizazvanu odbojnost ili čak mržnju. Fra Petar, naprotiv, približava sebi Ćamila, ceneći njegovu nesreću, koju vidi. S tako približenim čovekom, koji kao i da je Turčin, a kao i da nije, neobično prijateljstvo ispunjava sažaljenje i iskrena tuga. Za tu tugu se, uostalom, domišljaju i dublji razlozi, bolje reći i oni se spontano iznalaze. Ne kaže, naime, Ćamil fra-Petru zaista da on uopšte ne vidi svu tu ”ljepotu u boga” (113), da je njemu ”a ponoć a zora, sve isto. Nema svanuća” (113), već to fra Petar sam dorađuje u svojoj fantaziji sliku koja se u njemu prethodno stvorila, saobrazno kojoj Ćamil ima da kaže tako nešto. To su fra-Petrove reči pripisane Ćamilu, koje bi on 'morao' reći, ako je takav kakvog ga fratar vidi i kakav mu je, u neku ruku, potreban.\nU prikazu turobnog obitavanja u Prokletoj avliji, motiv svanjivanja, jutarnje rumeni, zore, nebeskog sjaja, javlja se više puta. Recimo, kaže se da se iz Avlije ne vidi ništa, ”samo nebo, veliko i nemilosrdno u svojoj lepoti...” (22). Prve noći koju provodi pored Ćamila, fra Petar se budi u svitanje, ”pri bledoj svetlosti zore, koja je tamo napolju morala biti raskošna...” (45) Jedan od prvih razgovora sa Ćamilom traje sve do večeri: ”Jedno vreme i celo dvorište bilo je puno rumenog odsjaja, ali se brzo praznilo kao nagnut, četvrtast sud, i sve se više punilo senkom prvog sutona." (49) Očigledno je da je fra Petar imao oko za nebesku svetlost i njenu lepotu, kao i sposobnost da se o tome na odgovarajući način izrazi. Ovaj niz kulminira njegovim zapažanjem da ostaje neizrecivo kakvo je svitanje u Stambolu, kad ”nebo porumeni pa siđe na zemlju” i Prokleta avlija se u njegovoj viziji ukaže kao ”sjajem prelivena”. Međutim, ni takvo njegovo, za lepotu nebeskog sjaja budno oko, ni spremnost i mogućnost da o tome govori i posle mnogo godina, sve do, tako reći, svog poslednjeg časa, ne izmiču onom pritisku da se sveobujimajuća lepota, ako je zablistala u Carigradu, proprati primedbom koja se tiče tog grada kao pre svega dušmanske prestonice. Pri tom, naravno, ta primedba ne može da se nimalo ne tiče i same te lepote koja ushićuje. Mora da je sami Bog tako hteo da i dušmani budu ozareni takvim velebnim nebeskim sjajem. Tajanstvena je i nedokučiva volja Božija. Fra Petar ne želi ništa da prebacuje Bogu, ali ono ”zar” u njegovom iskazu otvara prostor u kome ljudi ne mogu da ostanu sami ni sa svojim divljenjem prema Božijem svetu, ukoliko u tome nisu nekako podržani neprikosnovenim autoritetom, ne pitajući se o poslednjim razlozima. Lepota je ogromna i neuporediva, ali ipak ne takva, ne tolika, da bi potpuno potisnula ili sprečila pomisao da se ukazuje među dušmanima, i dušmanima. Ona izaziva nezaboravan drhtaj u fra-Petrovom biću, ali taj drhtaj ga neće tektonski pomeriti, izmeniti: spoznaja da je najvažnije biti otvoren za lepotu i sposoban da se ona vidi i podnese, da se ponese sa sobom zauvek, da je to, svakako, važnije nego bilo šta drugo što smo prisiljeni da gledamo i nosimo sa sobom u ljudskom svetu, takva spoznaja fra-Petru nije moguća. Upravo ga međe ljudskog sveta, i to one konfesionalne, sprečavaju da ostane naprosto zadivljen i potpuno ispunjen divljenjem. Njegov kršćanski 'identitet' omogućava mu da na svoj način zavoli Ćamila, da oseti želju da ga išupa iz nesreće njegove sumanute identifikacije sa Džemom, da ga čak hrabri da će se ”u zdravlju i na slobodi svakog dobra i svake ljepote nagledati”, ”daće bog” (113), ali da se nebesko obasjanje javilo u 'dušmanskom' ambijentu, to se takođe, ipak, i uprkos svemu, mora pripomenuti. Naknadno, u potonjem pričanju.\nSpontanost fra-Petrovog iskaza: ”Bog zar tako htio i dao svaku ljepotu dušmaninu!” navodi da se uporedi sa spontanošću koja se, u analognim situacijama, javlja i drugde, bilo da je reč o lepoti ili o nečem drugom. Andrićev svet je svet neotklonjivog interiorizovanog pritiska koji izaziva ovu spontanost. Konfesionalni jaz i iz njega zjapeća netrpeljivost, nekad zatomljena, nekad otvorena, ne dopušta da makar lepota ljudskog bića ili čak i samog neba bude lepota i ništa drugo doli to: u fascinaciju njom mora se primešati još nešto: žaljenje (”Jazuk što je u onoj vjeri”) ili traženje vrhunaravnog objašnjenja i, bezmalo, opravdanja za njeno javljanje na takvom mestu (”Bog zar tako htio...”). Ima u tome i neke pomirljivosti (jer ako već Bog tako hoće, šta se tu onda može), no pomirljivost nije što i samozaborav u opijenosti, upravo i ponajpre kad je o vezi sa Bogom reč. Zna se ko sam i gde sam ja, a ko su i gde su 'oni' sa svojim bezbožnim zabludama. Za 'svet' kakav je Andrićev već je vrlo mnogo i to što fra Petar može sa nekim ko je kao Ćamil da saučestvuje onoliko koliko saučestvuje, da oseća ono što oseća. Da li je to u takvom 'svetu' i maksimum dobrote koji se može postići, na to teško da ima odgovora.\nMože izgledati da su takve primedbe, kakva je ova fra-Petrova, uzgredni komentari koji se zapravo suštinski razminjuju sa fenomenom povodom kojeg su izrečeni. Zar naglasak nije ipak na samoj lepoti, a ne na onom što se uz nju prideva? Težina takvih reči, međutim, upravo i jeste u tome što one ne mogu da izostanu ni tada kad se govori o lepoti koja je nesumnjivo fascinantna za svakoga. Da je takva, to niko i ne želi da ospori, ali se lepoti ne dopušta da bude to što jeste, dakle nešto što ozaruje, usrećuje ili obećava sreću, bez konfesionalno uslovljenog, u biti mehaničkog i inercijom predrasude vođenog vrednovanja 'našeg' i 'njihovog'. Kao da će mogućnost prepoznavanja samog sebe i svog identiteta kao, na kraju krajeva, ipak jedino prihvatljivog, biti smanjena ili čak ukinuta ako bi se bar lepoti ostavilo da bude to što jeste bez obzira da li je kod 'nas' ili kod 'njih', ako bi bila svačija i za svakog podjednako neokrnjena bilo čim. U fascinaciju njome se unosi senka tuđosti, koja nju samu ne mora da kvari, ali fascinaciju menja, preusmerava, razblažuje.\nUtoliko je onda razumljivije zašto, u pripoveci Anikina vremena, Mula Mehmed u svoju sveščicu, pored Napoleonove ”bezumne namere” da ratuje sa sultanom beleži i to kako se te godine kad se u beogradskom pašaluku pobunila raja ”pronevaljali u kasabi jedna žena, vlahinja”, da bi odmah morao (u zagradi) da doda: ”(Bog neka pomete sve nevernike!)”, jer bez te umetnute napomene u zagradi ne bi uopšte mogao da nastavi rečenicu, pri čemu se ta primedba odnosi zar koliko na pobunjenu raju toliko i na raspomaljenu vlahinju. Zna se gde je i u čemu je dobro, a gde i u čemu zlo. Bez toga, onda, ni priča o Anikinoj lepoti ne bi mogla da poteče.\nA ako se čitalac ovde već priseća i drugih Andrićevih dela, onda može na trenutak da prizove i priču Smrt u Sinanovoj tekiji. Njen glavni junak je sveti čovek Alidede. Za fra-Petra znamo da je Carigrad video ”u svoj njegovoj sili i lepoti” (117) s azijske obale prilikom odlaska u progonstvo, u Akru, pošto je pušten iz Proklete avlije. Pre toga je, osim meseci provedenih u zatvoru, tamo proveo nepunih godinu dana. Alidede je u Stambolu proživeo četrdeset i pet godina. Kad je osetio da mu se bliži kraj, odlučio je da se vrati u Bosnu. To izaziva nezadovoljstvo kod poštovalaca i učenika, a on, budući da nikad u životu nije ”kazao reč koja rastužuje ili nipodaštava drugoga”, ne govori šta je pravi razlog, to jest da oseća blizinu smrti. I od bolnog rastanka , kaže pripovedač, ”umeo je da napravi nauk i lepotu”. Ne treba, govorio je Alidede učenicima, da se čude što napušta Carigrad, vernik svuda može da se moli; gde je Istok, to se svugde može odrediti; voda svugde može da pređe preko onih četrdeset kamenčića. ”Pa što da ga žale kad odlazi u Bosnu, iz koje je nikao, i koja je puna lepote božje kao ma koja druga zemlja u svetu? Čovek je dužan svome zavičaju.” Slutnja smrti navodi ga da učenicima kaže ove reči. Ako im je zatajio pravi razlog za svoju odluku, istinu o lepoti Božijeg sveta možda i nije. Nije sve ni u Carigradu.\nI najmračnija mesta ume da prelije višnji sjaj: duh i oko to znaju, iako ne uvek, ne svačiji.\nIvo Andrić, Prokleta avlija, sabrana dela, knjiga četvrta, Beograd, 1976, str. 112.\nIvo Andrić, Žeđ, sabrana dela, knjiga šesta, Beograd, 1976, str. 116.\nIsto, str. 106.\nIvo Andrić, Kuća na osami i druge pripovetke, sabrana dela, knjiga petnaesta, Beograd, 1976, str. 215.\nIvo Andrić, Jelena, žena koje nema, sabrana dela, knjiga sedma, Beograd, 1976, str. 23.\nŽeđ, str. 196.