Kids Fest donosi popularne filmove za decu - Novi Sad\nKids Fest donosi popularne filmove za decu\n09:10:00 19.10.2015, Komentara: 0\nNovi Sad - Dečiji filmski festival Kids Fest, koji čini reviju nekih od najboljih ostvarenja sedme umetnosti za decu iz celog sveta, biće održan od danas, 19. oktobra, do nedelje, 25. oktobra u Areni Cineplex, u Novom Sadu.\nOvogodišnji filmski program čine ostvarenja za decu i mlade iz Francuske, Danske, Švedske, Norveške i SAD-a. Među ostvarenjima su igrani filmovi sa svetskih festivala, dokumentarci o prirodi, priče o neobičnim prijateljstvima, uzbudljive avanture, kao i animirani 3D filmovi studija 20th Century Fox.\nTako će najmlađi Novosađani moći da pogledaju popularne "Pingvine sa Madagaskara", filmove "Jedan život", "Zmajeva kugla: Uskrsnuće", "Kasper i Ema na safariju", "Grudvica", "Bamzi i grad lopova", "Kapetan sabljozubi" i mnoge druge. Većina filmova na Kids Fest-u biće sinhronizovana na srpski jezik.\n"Ovaj festival postoji kako bi popularisao filmsku umetnost i kvalitetnu zabavu za decu, kao i da bi obrazovao mladu bioskopsku publiku i buduće filmske autore i autorke. Kids Fest je proglašen projektom od interesa za Ministarstvo kulture Republike Srbije i Grad Beograd u oblasti kulture", ističu u Areni Cineplex.\nProgram filmskog festivala možete pogledati i ovde.\nCena ulaznice za pojedinačne posete je 230 dinara za filmove standardne tehnologije, a 330 dinara za filmove u 3D tehnologiji. Za grupne posete, cena ulaznice iznosi 200 dinara za 2D i 300 dinara za 3D filmove.


Apple planira proizvoditi automobile – Glas TK – Vaše najdraže novine\nProjekt Titan pokrenut je još 2014. godine, kada je proizvođač iPhonea krenuo s projektovanjem vlastitog vozila. Nakon brojnih peripetija odlučio se ponovo usredotočiti na softver a 2018. veteran Doug Field vratio se iz Tesle i preuzeo kormilo u projektu, otpustivši 190 ljudi.\nPosao je dobro napredovao pa je Apple sada objavio da planira proizvesti lični automobil za masovno tržište, rekle su za Reuters dvije osobe upoznate s temom pod uslovom da ne budu imenovane jer Appleovi planovi nisu javni.\nProizvodnja vozila predstavlja izazov čak i za kompanije s puno gotovine, poput Applea koji svake godine izrađuje stotine milijuna elektronskih proizvoda s dijelovima iz cijelog svijeta, ali nikad nije napravio automobil.\nKompanija je odlučila angažovati vanjske partnere za pojedine dijelove sistema, uključujući senzore bazirane na lidar tehnologiji koji autonomnim vozilima skiciraju trodimenzionalni prikaz ceste, navode dva upućena izvora.\nApple je svojevremeno o proizvodnji automobila razgovarao s Magna Internationalom, ali razgovori su stali jer su planovi tehnološkog diva poprimali sve zamagljenije obrise, rekao je upućeni izvor.\n“Da bi vaš pogon za montažu bio održiv, treba vam (ugovor o sklapanju) 100 hiljada vozila godišnje i obaveza partnera da će ta brojka rasti”, objašnjava neimenovai izvor.\n← Sandra Bulok i Čening Tejtum glume ljubavni par u novom filmu\nObnovljen Arheološki park i „Neolitsko sojeničko naselje“ na Panonskim jezerima →


Chip Tuning Audi Q5 (8R) 3.0 TDI 258ks\nRaceChip Audi Q5 (8R) 3.0 TDI 258ks\nChip Tuning Audi Q5 (8R) 3.0 TDI 258ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, Chip Tuning za Audi Q5 (8R) 3.0 TDI godina proizvodnje 2008-2017 sa 258ks i pogonom na dizel.\nChip Tuning Audi Q5 (8R) 3.0 TDI 258ks Cena\nChip Tuning Audi Q5 (8R) 3.0 TDI 258ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, Chip Tuning po povoljnoj ceni za Audi Q5 (8R) 3.0 TDI godina proizvodnje 2008-2017 sa 258ks i pogonom na dizel.\nChip Tuning Audi Q5 (8R) 3.0 TDI 258ks Delovi


Nešto je trulo u državi SM | Hangulia blog\nI sada ste svi verovatno odmah pomislili na Jessicu iz SNSD-a? Jeste, očigledno je da me je njena situacija podstakla da počnem da pišem ovaj članak. Nažalost ovo nije prvi put da obraćam pažnju na prljave igrice i posliće jedne od najvećih izdavačkih kuća u Koreji, ali sam stekla utisak da su se ove godine baš “zaigrali”, pa rekoh sebi da ne bi bilo loše da i ja napišem par reči o ovoj temi, koja kao da nikad ne zastareva. Par reči se pretvorilo u esej na kraju, pa je ovo malo poduži članak – ipak je tu bilo dosta prljavštine koju sam morala da iskopam. Ne bih želela da budem preterano pristrasna, pa će ovo više biti pregled ključnih skandala vezanih za želje pojedinih idola da raskrste sa kompanijom – pretpostavljam da je većini k-pop fanova ovo sve već poznato, ali hajde da se podsetimo još jednom.\nPrva i jedina grupa koja je u svom punom sastavu uspela da se odvoji od SM-a i ubrzo bez problema nastavi svoju karijeru i postane trenutno najduže prisutna grupa na korejskoj pop sceni je Shinhwa. Nakon pet godina postojanja i isteka ugovora sa SM-om članovi ove poznate grupe su odlučili da napuste kompaniju. Razlozi o kojima se spekulisalo varirali su od želje članova da imaju više učešća u kreiranju muzike koju će izvoditi, preko glasina o lošem ophođenju Lee Soo Man-a i menadžera prema članovima benda (zvuči li vam poznato?), do namera kompanije da obnovi ugovore sa pojedinim članovima, a ostale izostavi. Bilo kako bilo, momci su svi zajedno prešli u drugu kompaniju, ali nisu mogli da izbegnu suđenje oko zadržavanja naziva grupe. SM je izvukao deblji kraj (mada su kružile priče i da je Erikova porodica platila pozamašnu svotu novca ne bi li ih SM konačno ostavio na miru), a Shinhwa su nastavili uspešnu karijeru, vremenom dogurali do osnivanja sopstvene kompanije, a svi članovi grupe imaju i zasebne karijere – bilo pevačke, bilo glumačke. U k-pop svetu važe za jednu od najsložnijih grupa – porodica u pravom smislu te reči, što je i razumljivo kad se uzme u obzir da su zajedno proveli polovinu svojih života i prošli kroz mnogo toga na tom svom putu. Ove godine slave šesnaest godina postojanja i, posle svega, ime grupe im u potpunosti odgovara – zaista su legende u k-pop industriji, poštovane od strane kolega i fanova.\nShinhwa priča nažalost za sada ostaje jedina priča sa srećnim krajem. Momci su probili led, pokazavši da je moguće napustiti SM bez većih problema i nastaviti karijeru sa velikim uspehom. Međutim, nakon njihovog primera probleme sa SM-om imale su skoro sve veće grupe koje je ova kompanija formirala. I još uvek nijedna nije prošla kroz njih na način na koji je to Shinhwa uradila.\nSledeći veliki skandal se odigrao šest godina kasnije i, iako je od tada prošlo već pet godina, strasti fanova se još uvek nisu smirile. Naravno, u pitanju je cela priča vezana za “trenutni” raspad DBSK-a za šta su pre svega zaslužni “robovski” ugovori. Moram da priznam da sam ja sama prilično osetljiva kad se pokrene ova tema, jer je DBSK (u svom punom sastavu) bila i ostala jedna od mojih prvih omiljenih grupa, pa zauzimaju posebno mesto na listi mojih k-pop ljubavi. Potpuno je logično da je podela grupe sa tolikom bazom fanova sa svim posledicama – razvlačenjem po sudovima, zabranama nastupa (što je bila još jedna proverena metoda koju je SM ranije uspešno sproveo na primeru HOT-a i JTL-a) itd. izazvala reakcije takvih razmera da je ostavila traga na k-pop svet u celini. Međutim, mislim da je i činjenica da se polovina grupe odvojila, a polovina ostala, prilično doprinela zamršenoj situaciji koja se stvorila, jer su se preko noći fanovi podelili na HoMin fanove i JYJ fanove – hteli to oni da priznaju ili ne. Hajde da budemo iskreni – naravno da bismo svi želeli da ih ponovo vidimo zajedno, ali suštinski svako od nas ima svoje favorite i mi svi pravimo razliku ma koliko mala ona bila. A većinu i dalje boli upravo ta razlika, koju sami pravimo. I možda je to upravo razlog zašto je ovo i dalje tako bolna tema i zašto DBSK fanovi gledaju na ostale SM skandale sa posebnom gorčinom. U skandalima koji su usledili po jedan-dva člana su odlazila i već postojeće grupe su nastavljale sa svojim aktivnostima. DBSK se jednostavno podelio na dva dela – to je bila razlika, a činjenica da je to svojevremeno bio jedan od najjačih bendova, ako ne i najjači (prosto se plašim da započnem polemiku ove vrste – Big Bang fanovi umeju da budu prilično vatreni) samo je još više doprinela pokretanju neverovatne bure osećanja i melodramatike, koja je prosto izbijala sa svih strana i žestoko uzdrmala k-pop fandom.\nA posle raspada DBSK-a ništa više nije moglo da nas toliko iznenadi, zar ne? Super Junior je manje-više u isto vreme počeo da gubi i dobija svoje članove, a i drugi “sitniji” skandali su ih pratili, pa je u njihovim redovima došlo do dosta promena u godinama koje su usledile. SM je pokušavao da “zabašuri” razne glasine i stvari koje su se zaista dešavale na razne načine, pa je “loš” momak završio u vojsci pre vremena, a jedan član misteriozno nestao u glumačkim vodama Kine, dok su podgrupe uzele primat nad aktivnostima glavne grupe uspešno pomerajući fokus sa navedenih problema. Međutim, Hangengov odlazak i tužba koja je usledila nisu mogli tako lako da se prevaziđu, pogotovo kad se uzme u obzir da se sve odigralo ubrzo nakon DBSK skandala. Činjenica da je Hangeng iz Kine i da je mogao jednostavno da se vrati kući i tamo započne solo karijeru pokazala se kao olakšavajuća okolnost za njega, pa zgodni kineski pevač i glumac trenutno uživa u velikoj popularnosti u rodnoj zemlji.\nI stižemo do ove godine. Započeli smo je sa nekoliko ljubavnih skandala (Jonghyun iz SHINee-ja je pre par godina lepo probio led za ljubavne skandale u k-pop-u generalno – SM stvarno mora da bude prvi u svemu?), što je kulminiralo sa dragom nam Sulli i njenim “vremešnim” dečkom. Na samom početku promovisanja svog dugo čekanog novog albuma, f(x) su bile primorane da obustave sve aktivnosti, a Sulli je poslata na odmor do daljnjeg. Nepravda? Možda – ali f(x) bi trebalo da su odavno navikle na ovakav tretman, pošto su oduvek bile nekako po strani, barem po mom mišljenju. A možda ja jednostavno volim njihovu muziku, pa sam ponovo pristrasna? Šta vi mislite?\nOnda je usledio šok! Kris napušta EXO i tuži SM – Hangeng scenario se ponavlja (iskombinovan sa DBSK scenarijom – barem što se tiče razloga). A razlozi uvek isti kad je SM u pitanju. Čovek bi pomislio da će nešto naučiti tokom godina – čisto da bi izbegli skandale. Ali izgleda da se ni ne uzbuđuju mnogo – sve dok još uvek ima dovoljno izvođača koji donose dovoljno para. Uostalom, šta je jedan Kris naspram ostale jedanaestorice, koji će bez problema nastaviti aktivnosti EXO-a? Što se samog Krisa tiče usudiću se da predvidim i razrešenje, koje odgovara Hangengovom scenariju – povratak u otadžbinu uz sve počasti, koje će pre ili kasnije uslediti – što ipak i nije tako loše.\nOvim se vraćamo na Jessicin najnoviji problem, tj. aktuelnu temu. Ili je i ona već prevaziđena? Naravno, nemamo pojma ko tu laže, a ko je iskren, ali svakako nisu čista posla – u duhu svih prethodnih skandala, SM ipak ne želi da izneveri svoju publiku. Što se tiče najskorijih dešavanja sigurna sam da će se buka stišati pre ili kasnije, kao i uvek, a ne verujem da će krajnji ishod biti povratak u SNSD. Još uvek se niko od SM “bludnih sinova” nije vratio, pa ne vidim zašto bi to jedna “bludna ćerka” uradila. Ono što mene mnogo više zanima jeste pozicija Jessicine sestre. Ili ni to nije preterano bitno s obzirom na to da su i f(x) trenutno u procepu zbog Sulli, a sama Krystal se fokusira na svoju glumačku karijeru?\nSvi ćute – možda je tema previše sveža da bi se iko usudio da progovori nešto više od onoga što smo već čuli? Ili ni sami nisu pametni kako da se postave u ovoj situaciji? Bilo kako bilo, SM i njegove bebe su stvorile plodno tlo za glasine, koje se samo množe. Jer previše ružnog se pričalo i desilo u prošlosti da bi fanovi bezbrižno slegnuli ramenima i nastavili dalje. Kruže razne priče i svi se odjednom pitaju ko će biti sledeći: Onew, Luhan ili neko treći? Da li je SHINee na udaru, pošto su praktično jedina grupa u SM-u koja je još uvek na broju? Ili će neko od kineskih momaka poći Hangengovim i Krisovim stopama? I dokle više tako? Iskreno se nadam da su sve priče samo to – puste priče i da će i idoli, a i njihovi fanovi ponovo uploviti u neke mirnije i veselije vode. A ako se to i ne desi – uvek nam preostaje dobra muzika, pa makar ona bila samo uteha iz prohujalih vremena.\n← Septembar je prošao, vreme je za noraebang!\nDanas je Dan hangula! 오늘은 한글날이다! :) →\nDOND za decembar 2014.\nDecember 16, 2014 hallyurina 2\nSeul: grad sa dušom u 13 koraka – prvi deo\nJanuary 17, 2015 hallyurina 4\n2 thoughts on “Nešto je trulo u državi SM”\nPingback: Lomljenje zubića | Hangulija\nPingback: Lomljenje zubića | Hangulia blog


Smanjenje plata za 10 odsto\nIzvor: Blic, 02.Apr.2009, 09:37\nPo svemu sudeći plate u državnoj administraciji biće smanjene saznaje „Blic". Prema prvim procenama ušteda će biti veća od 10 odsto od ukupnog iznosa novca koji se izdvaja za primanja u državnoj administraciji. U Vladi procenjuju da će efekat biti jednak otpuštanju tri do četiri hiljade ljudi.\nKombinacija mera koje bi mogle da počnu da se primenujuju već u narednih petnaestak dana samo su deo mera uštede koje bi trebalo da imaju svoj nastavak juna a kada je rok >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << koji je dat nadležnima u Vladi Srbije da naprave izveštaje o broju zaposlenih i funckionisanju direkcija, agencija i ostalih regulatormnih organa.\nMinistar Milan Marković je najavio da će naredne sedmice biti donete mere racionalizacije rashoda državne uprave. On je dodao i da će naredne sedmice biti donet program razionalizacije zaposlenih u državnoj administraciji.\n- Zaposleni u državnoj administraciji podneće veći teret u odnosu na sve druge zaposlene u republici - rekao je Marković.\nVlada Srbije bi na današnjoj sednici trebalo da usvoji predlog mera koje će omogućiti uštedu u ministarstvima od oko 20 odsto u odnosu na budžetom usvojene troškove, rečeno je „Blicu" u Vladi. Ministri koji su do sada u izjavama za medije svaki za svoje resore negirali da išta može da se uštedi dobiće zadatak da sprovedu mere čiji su predlagači premijer i ministarka finansija. Ministri ekonomije i državne uprave i lokalne samouprave Mlađan Dinkić i Milan Marković dobiće zadatak da do juna predlože gde može da se smanji broj administrativaca.\nAko se ova vest potvrdi kao tačna, to će značiti da je državni vrh Srbije za sada odustao od prvobitno lansirane ohrabrujuće ideje o smanjenju Vlade za trećinu, kao i smanjenju kompletne administracije od lokala, preko pokrajine, do republičkog nivoa. Sem toga, „Blic" juče do zaključenja broja nije dobio zvaničnu potvrdu iz Generalnog sekretarijata i vladine kancelarije za medije da je predlog mera za racionalizaciju administracije pripremljen za današnju sednicu Vlade.\nKako je „Blicu" rečeno u Vladi Srbije, kao jedna od mera uštede koju razmatraju biće i ukidanje naknada članovima upravnih i nadzornih odbora javnih preduzeća.\nMinistar za rad i socijalnu politiku Rasim Ljajić rekao je juče u Kraljevu da se još razmatraju mere štednje u državi nakon što je u javnosti loše primljen predlog za uvođenje dodatnog poreza na zarade.\n- Mi ćemo morati da uštedimo nekih 19 milijardi, a na koji će način to biti učinjeno videćemo u narednih nekoliko dana kada napravimo računice gde se ta sredstva mogu uštedeti - rekao je ministar Ljajić dodajući da će se naći način da se u državnoj administraciji uštedi što više.\nRasim Ljajić, ministar za rad rekao je da nije realno očekivati da sadašnja vlada bude smanjena na 15 članova između ostalog, i zbog velikog broja članica vladajuće koalicije.\nNa prošloj sednici Vlade Savet za regulatornu reformu, na čijem je čelu ministar Mlađan Dinkić, dobio je zadatak da predloži smanjivanje broja vladinih agencija i drugih regulatornih tela.\nJedinica za sprovođenje Sveobuhvatne reforme propisa, odnosno pripremu takozvane giljotine propisa koja treba da ukine zakonske norme koje blokiraju rad privrede, juče je završila rad na popisivanju svih regulatornih tela koja funkcionišu u Srbiji. Na osnovu njihovih podataka Savet za regulatornu reformu treba da utvrdi koja regulatorna tela se poklapaju u svom radu.\n- Utvrdili smo da su regulatorna tela donela 2.000 propisa od kojih bi trebalo ukinuti ili izmeniti 1.000 da bi privreda mogla lakše da radi. Prilikom odlučivanja šta od toga treba ukinuti, trebalo bi imati u vidu da su mnoge od ovih agencija ili direkcije osnovane zbog usklađivanja sa propisima Evropske unije - rekla je za „Blic" Andreja Marušić, koja vodi jedinicu za sprovođenje SRP-a.\nSam podatak da regulatorna tela, kojih je ukupno 72, donose nepotrebne zakone ukazuje na to da mnogo toga nije u redu u njihovom radu i da se on umnogome poklapa. „Blic" je imao uvid u kompletan spisak iz koga se vidi da istovremeno postoji Agencija za energetsku efikasnost i Agencija za energetiku, da pored Ministarstva za životnu sredinu i prostorno planiranje postoji i Agencija za prostorno planiranje i Agencija za zaštitu životne sredine, kao i Fond za zaštitu životne sredine.\nUz Agenciju za mirno rešavanje sporova postoji i Agencija za medijaciju. Stručnjaci za analizu će verovatno naći još mnogo sličnih primera.


U povodu obiljezavanja 1. decembra Svjetskog dana borbe protiv side, u Gimnaziji "Mesa Selimovic" u saradnji sa Zavodom za javno zdravstvo TK, upriliceno je prigodno predavanje edukacija za predstavnike odjeljenskih zajednica nase skole. Cilj je bio educirati ucenike o nacinu prenosenja HIV virusa, kao i ukazati na znacaj prevencije HIV infekcije.\nTakođe, ucenici su upoznati sa radom Savjetovalista za dobrovoljno i povjerljivo savjetovanje i testiranje za HIV (DPST). U isto vrijeme ucenici nase skole su ucestvovali u aktivnostima na Korzou, koje su imale za cilj dijeljenje edukativnog materijala i podsjecanje na znacaj prevencije u borbi protiv AIDS-a.\nDalje aktivnosti vezane za ovu tematiku ce biti nastavljene na casovima odjeljenskih zajednica u saradnji sa ucenicima koji su ucestvovali na edukaciji. Sve aktivnosti su vodile profesorice biologije Pezic Minela i Miskovic Majda.\n::: GMS Web Team ::: Datum: 02.12.2013. ::: Nazad :::


JESTE LI ZNALI DA POSTOJI APARAT ZA UZIMANJE ABDESTA? (VIDEO) | | Novi horizonti\nJESTE LI ZNALI DA POSTOJI APARAT ZA UZIMANJE ABDESTA? (VIDEO)\nAko niste znali izmišljen je aparat koji čovjeku olakšava uzimanje abdesta. Ovaj aparat sadrži poseban dizajn i sistem pranja za uzimanje abdesta. Senzori pokreću vodu i suh zrak na aparatu. Koliko zaista pomaže čovjeku pri uzimanju abdesta prosudite sami i pogledajte video.\nDragi muslimani, pomozimo našoj braći u Etiopiji. Ne zaboravimo ih 19 minuta ago\t9\nPOMOZIMO UDRUŽENJU DISTROFIČARA BUŽIM DA SKUPI NOVAC ZA KUPOVINU SPECIJALNOG KOMBIJA 26 minuta ago\t7


Radonjić nakon trijumfa protiv Mege: “Imali smo dva različita poluvremena”\nFoto: © Pedja Milosavljevic STARSPORT)\nCrvena zvezda je u finalu Kupa Radivoja Koraća danas savladala Megu sa 73:60.\nDejan Radonjić, trener “Crveno-bijelih”, poslije utakmice je izjavio sljedeće:\n“Prvo, što se tiče meča, mislim da smo imali dva različita poluvremena. U prvom je bilo grešaka i dekoncentracije, nije funkcionisalo dobro, što je mlada i super talentovana ekipa Mege vješto koristila. U drugom smo uspjeli da dignemo igru i kontrolišemo dešavanja na terenu. Čestitam ekipi na trofeju. Ne bih da komentarišem situaciju i dešavanja prije dolaska u Novi Sad, o tome ćemo vjerovatno nešto više narednih dana”.\nBeograđani su stigli do svoje prve “Žućkove levice” nakon 2017. godine.\nPrethodni članakŽalgiris osvojio Kup Litvanije\nNaredni članakČvrsti Fulam iznenadio Everton i u London nosi tri boda iz Liverpula (VIDEO)


FILMSKI FESTIVAL SLOBODNA ZONA U INĐIJI – ВОЈВОЂАНСКE\nFILMSKI FESTIVAL SLOBODNA ZONA U INĐIJI\nLala 27/04/2018\tFILMSKI FESTIVAL SLOBODNA ZONA U INĐIJI\nFilmski festival Slobodna Zona narednih dana kreće na svoju 12. Turneju po gradovima u Srbiji. Udruženje „Kulturi s ljubavlju“ drugu godinu zaredom priključiće se Kulturnom centru Rex iz Beograda u realizaciji ovog programa u Inđiji, gde će publika od 27. do 29. aprila moći da pogleda tri (od pet) najboljih filmova sa 13. festivalskog programa, koji je održan od 1. do 6. novembra 2017. godine u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. Ove godine nesebičnu i veliku pomoć i podršku u organizaciji filmskih projekcija pružio je Startit Centar Inđija, u čijim prostorijama će filmovi biti prikazani.\n– 27. april (petak), 20h: Predvodnik ovogodišnjeg izbora je film koji je otvorio novembarski festival u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. U pitanju je dokumentarni film „Dan oslobođenja“, koji prikazuje čuveni kontroverzni nastup rok grupe Laibach u Severnoj Koreji, poslednjoj komunističkoj “diktaturi” sveta.\n– 28. april (subota), 20h: Druge večeri biće prikazan dokumentarac „500 godina“. U pitanju je epska priča koja je dovela Gvatemalu do odlučujuće tačke u njenoj istoriji. Film je rađen iz perspektive većinske starosedelačke populacije Maja prikazujući teškoće s kojima se borba za pravdu suočava.\nbiće prikazan film koji je postao hit evropskih festivala 2017. i koji je na Slobodnoj Zoni osvojio Nagradu publike, dokumentarac „Čavela“, o ljubavnici Fride Kalo i večitoj inspiraciji Pedra Almodovara, koji je na Berlinalu zapamćen po višeminutnim ovacijama posle filma.\nPrevious Previous post: VIŠE OD MILION EVRA ZA REGISTRACIJU PROIZVODA ORGANSKE POLJOPRIVREDE


Detalji "obrazovne katastrofe u BiH": Skoro 90 posto učenika četvrtog razreda osnovne škole ima mobilni telefon, a samo jedan posto je napredno u matematici - Kids info\nDetalji “obrazovne katastrofe u BiH”: Skoro 90 posto učenika četvrtog razreda osnovne škole ima mobilni telefon, a samo jedan posto je napredno u matematici\nAgencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje objavila je danas izvještaj i preporuke međunarodnog istraživanja TIMSS 2019 za Bosnu i Hercegovinu.\nIzvještaj pokazuje u najmanju ruku veoma nizak nivo znanja u matematici i prirodnim naukama.\nUčenici četvrtog razreda u BiH su na testu iz matematike ostvarili postignuće od 452 boda, a na testu iz prirodnih nauka 459 bodova. Postignuće ostvareno na oba testa pozicionira BiH ispod prosjeka TIMSS skale koji iznosi 500 bodova i razlika u odnosu na prosjek jeste statistički značajna.\nPrema postignuću iz matematike, učenici iz BiH postižu sličan rezultat kao njihovi vršnjaci iz Crne Gora (453 boda), Sjeverne Makedonije (472 boda) ili Katara (449 bodova). Po postignuću iz prirodnih nauka, BiH je poprilično izjednačena sa postignućima učenika iz Crne Gore (454 boda) ili Armenije (466 bodova).\nPostignuća u prirodnim naukama su slična. Statistički značajno bolja postignuća imaju učenici BiH od učenika iz Irana, Omana, Azerbejdžana, Sjeverne Makedonije, Kosova, Saudijske Arabije, Maroka, Kuvajta, Južne Afrike, Pakistana i Filipina. Ostale zemlje učesnice, izuzev Gruzije, Crne Gore i Armenije ostvaruju statistički značajno bolje rezultate.\nOvo su najzanimljiviji detalji “obrazovne katastrofe u BiH”\n24 % učenika četvrtog razreda osnovne škole u BiH ne može dostići čak ni niski nivo u oblasti matematike.\nOko 22% učenika ima vrlo ograničena znanja u prirodnim činjenicama jer ne dostižu niski nivo postignuća iz prirodnih nauka.\nSamo 1% učenika, ili svaki stoti, ostvaruje rezultat u naprednoj referentnoj vrijednosti iz matematike i prirodnih nauka.\nUčenici 4. razreda osnovne škole koji posjeduju mobilni telefon\n– 87% u BiH\n– 65% u Singapuru\n– 46% u Japanu\n– 52% u Kineskom Tajpehu\nAgencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje još jednom podcrtava kako je briga o kvalitetu obrazovanja najbolji način da pokažemo koliko smo odgovorno društvo. Obrazovni autoriteti bilo gdje u svijetu, pa tako i u našoj zemlji, imaju ključnu odgovornost da svako dijete dobije što bolje obrazovanje kako bi ispoljilo svoje potencijale, a ovo je i put da BiH dobije mlade ljude koji će ostvariti ekonomski i društvni napredak.\nStoga, Agencija upućuje apel obrazovnim vlastima da rezultate istraživanja TIMSS prihvate s ozbiljnošću, kako poticaj za ubrzavanje reformskih procesa.\nOni su uputili niz preporuka\nSmanjiti postotak učenika čija su postignuća na niskom nivou, a istovremeno povećati postotak učenika koji postižu izvrsne rezultate.\nPovećati obuhvatnost predškolskim odgojem i obrazovanjem u ranim uzrastima, s posebnim fokusom na uzrast od 3 godine života.\nSmanjiti razliku postignuća učenika boljeg i lošijeg socio-ekonomskog statusa.\nPoboljšati kvalitet nastave i nastavnog osoblja.\nOsigurati suštinske promjene nastavnih planova i programa prema kurikulumu zasnovanom na ishodima učenja.\nNa nivou sistema razvijati mehanizme praćenja kvaliteta obrazovanja.\nEmina Jahović iskreno o razvodu i tome kako je on utjecao na njene sinove\nKako COVID-19 utiče na učeničku praksu u BiH: Kvalitet nastave smanjen zbog djelovanja više sile


Osigurajte se, nesreće u saobraćaju su uvek moguće - Dunav osiguranje\nNisam bila osigurana kad sam doživela saobraćajnu nesreću i tek kasnije shvatila sam koliko je to važno, izjavila je novinarka Pinka Dea Đurđević u radionici o bezbednosti u saobraćaju održanoj u Kulturnom centru u Šidu, koju je organizovala u saradnji s Kompanijom„Dunav osiguranje“ i Opštinom Šid.\n„Danas sam saznala da je cena osiguranja za godinu dana ravna ceni jednog ručka u Beogradu. To svako može izdvojiti, da znaš da imaš barem jedan olakšavajući faktor“, izjavila je Đurđevićeva.\nOna je prisutnima opisala kako je doživela saobraćajnu nesreću, nakon koje su joj se borili za život, i govorila o tome koliko je važno bilo biti osiguran.\n„Onda kad ti se desi nešto što misliš da neće baš tebi, tek onda razmišljaš i o osiguranju. Stalno sam slušala o tome, ali nikad nemaš vremena za to, a onda u jednoj sekundi postaneš osoba s invaliditetom i shvatiš da bi ti bilo mnogo lakše da ne razmišljaš o novcu u tom momentu kada se boriš za život, bez obzira na to kakvog si materijalnog statusa“, rekla je Dea.\nIz „Dunav osiguranja“ poručili su da je za njih, kao društveno odgovornu kompaniju, izuzetno važno da učestvuju i organizuju ovakve vrste radionica, u kojima će se uticati na svest učesnika u saobraćaju.\nStatistika u pogledu broja odštetnih zahteva svakako opominje.\n„Zbirni broj odštetnih zahteva koji su podneti osiguravajućim kućama u Srbiji na ime šteta po polisama osiguranja od auto-odgovornosti, pričinjenih u saobraćaju samo u prošloj godini, bio je oko 80.000, od čega je oko 28.000 podneto Kompaniji ‘Dunav osiguranje’, a nešto više od 27 odsto našem sektoru za region Vojvodine“,ističe direktor Centra za naknadu šteta Kompanije „Dunav osiguranje“ za Vojvodinu Milorad Radić.\nNapominje da su, osim putnika u vozilu, pešaci i biciklisti najizloženiji najtežim posledicama.\n„Sistem osiguranja u Srbiji i zakonska regulativa predviđaju naknade, koje treba da predstavljaju određenu satisfakciju za pretrpljene povrede i strah“, kaže Radić.\nPredsednik Opštine Šid Zoran Semenović napominje da je veoma važno da o ovim temama govore upravo javne ličnosti koje su, nažalost, lično doživele neku saobraćajnu nezgodu, jer upravo oni, kaže, najviše mogu uticati na podizanje svesti građana, pogotovo najmlađih učesnika u saobraćaju.\n„‘Dunav osiguranje’, koje se bavi osiguranjem u saobraćaju, i osiguranjem života, i osiguranjem imovine, jeste kompanija koja misli i o građanima, i o imovini, i o tome da kompletna sigurnost bude na najvišem nivou. Jer, njima sigurno nije u interesu da se bave isplatama odšteta, već da stvore preventivu, da imovina i život budu zaštićeni na prvom mestu“, rekao je Semenović.


„Dragi naši”, odnosno oni koji rade u inostranstvu, u godini pandemije su svojim porodicama poslali za petinu manje para. Oktobarski izveštaj Svetske banke ukazuje na tendenciju naglog pada priliva deviznih doznaka u Srbiju za 20 odsto u 2020. godini, potvrđuje za naš list Vladimir Grečić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu u penziji koji se godinama bavi problematikom priliva doznaka od naše dijaspore. „Pandemija kovida 19 je, bez sumnje, imala negativan uticaj na sve tokove transakcija, pa i na devizne doznake migranata i iseljenika naše zemlje”, kaže on. S obzirom na to da je u srpska dijaspora poslala u matičnu državu više od 4,2 milijarde dolara u 2019. godini, za prošlu godinu mogla se očekivati „pošiljka” vredna više od 3,3 milijarde dolara. U godini pre korone priliv\nSve evropske zemlje su prošle godine pomogle privredu i građanstvo ugrožene pandemijom. Najbogatije s najviše novca što i ne može biti iznenađenje. Najizdašnija je bila Nemačka, koja je donela mere u vrednosti od 43,3 odsto BDP-a. Slede, Italija sa 36,7, Litvanija sa 28,6, te Francuska sa 23,2 i Španija sa 22 odsto. „Najškrtije” su bile Bugarska (2,2), Rumunija (4,7) i Slovačka pet odsto. Ukupna pomoć države Srbije građanima i privredi od početka pandemije, prema saopštenju Ministarstva finansija, dostiže šest milijardi evra, odnosno 12,7 odsto BDP-a. Po ovom relativnom pokazatelju Srbija je u regionu jugoistočne Evrope prvoplasirana. Ove podatke za naš list saopštava Ivan Nikolić, direktor za naučnoistraživački razvoj u Ekonomskom institutu, a njegova analiza obuhvata javno\n29.12.2020 u 22:00\nBanke menjaju vlasnike – za klijente ostaje sve po starom\nKada se za koji dan okonča prodaja Komercijalne banke slovenačkoj Novoj ljubljanskoj banci (NLB), koja je inače u vlasništvu američkih investicionih fondova, za njene klijente se ništa neće promeniti. Oni će nastaviti da izvršavaju obaveze kao i do sada s tim što će ih banka obavestiti da je došlo do promene vlasnika što nikako ne utiče na odnos poverilac dužnik. Drugačije i ne može biti jer tako predviđa Zakon o zaštiti korisnika finansijskih usluga po kome klijenti ne smeju da trpe zato što banke menjaju vlasnike. Da je drugačije na finansijskom tržištu bi nastao pravi haos s obzirom na to koliko je banaka u poslednje dve decenije promenilo vlasnika, a i na činjenicu da se u slučaju Komercijalne banke radi o najvećoj domaćoj banci u kojoj je otvoreno dva miliona računa što fizičkih\n26.12.2020 u 19:00\nJagma za bankarskim sefovima\nSugrađanka koja je pre nekoliko dana došla sa sinom u Komercijalnu banku u nameri da ga ovlasti da on ubuduće umesto nje koristi sef i dobije ključ, iznenadila se kada je čula da to banka ne praktikuje. Objasnili su joj, kako je potvrdila ova čitateljka „Politike”, da može da bira ili da se na nju i dalje vodi sef, ili da sin bude stavljen na listu onih koji potražuju sef s tim što to čekanje može da potraje i po godinu dana. Jer je zahteva mnogo, a sefova malo. Objasnila im je da duže vreme neće biti u zemlji i da zato želi sina da ovlasti da koristi sef, ali je shvatila da od tog posla nema ništa. Naime, kako su joj objasnili, sef nije njeno vlasništvo, te s toga ne može da ovlasti nikog drugog, već da sin podnese zahtev za drugi sef. Bilo kako bilo, tek u bankama je slobodnih sefova jako\n23.12.2020 u 20:20\nU banku po moratorijum\nSvi oni koji su zbog posledica pandemije zapali u finansijske teškoće i ne mogu kao ranije da izvršavaju obaveze prema bankama i lizing kućama mogu da traže predah u plaćanju. Iako su u javnosti mere Narodne banke Srbije popularno nazvane treći moratorijum, radi se zapravo o personalizovanom, ličnom moratorijumu koji ne važi automatski za sve dužnike kao prva dva, već samo za one koji ga zatraže od pomenutih poverilaca. I koji moraju da ga odobre dužniku ako su ispunjeni uslovi koje je taksativno navela centralna banka. Prilikom propisivanja uslova ovog moratorijuma, NBS se očigledno rukovodio time da ima onih kojima zarade nisu smanjene i ne kasne im plate, pa zašto bi onda dobili povlasticu da ne plaćaju obaveze. Na primer, zaposleni u javnom sektoru. Dužnička slika privrede i\n17.12.2020 u 22:00\nTrećeg moratorijuma na obaveze prema bankama i lizing kućama koji bi važio za sve za sada nema, iako su ga mnogi dužnici priželjkivali. Mogućnost odloženog plaćanja i restrukturiranja dugova novim merama Narodne banke Srbije (NBS) data je samo onima koji su zapali u teškoće izričito usled pandemije i ukoliko ispunjavaju uslove koji su propisani. Da bi dobili nove rokove otplate i šestomesečni grejs period, potrebno je da sami do 30. aprila naredne godine podnesu zahtev banci, lizing kući ili na adrese više njih ukoliko imaju dugove na više strana. Moguće je tražiti olakšice samo za neke, a ne za sve dugove. Narodna banka je još u julu donela slične mere kada je omogućila dužnicima da za gotovinske kredite dobiju dodatne dve godine roka, a za stambene pet. Novinarska anketa po bankama je\n16.12.2020 u 22:00\nDužnicima omogućeni dodatni rokovi za otplatu obaveza\nDužnici koji su zbog pandemije zapali u finansijske teškoće i ne mogu kao do sada da plaćaju obaveze moći će da traže produžetak perioda otplate, a dobiće i grejs period od šest meseci. To je predviđeno novim merama Narodne banke (NBS) koje će poslovne banke i lizing kuće morati da primene. Olakšice će od banaka moći da traže fizička lica, poljoprivrednici, preduzetnici i privredna društva, i to odmah, jer su mere već stupile na snagu. One podrazumevaju reprogram i refinansiranje kredita i obaveza iz finansijskog lizinga, uz odobravanje grejs perioda od šest meseci i odgovarajućeg produženja roka otplate, tako da mesečne obaveze dužnika ne budu veće od onih iz plana otplate pre odobravanja olakšica. Tokom grejs perioda banka obračunava kamatu, pri čemu se dužnik, u samom zahtevu,\n15.12.2020 u 22:00\nKriza izazvana koronom sprečava pad kamata\nKamate na zajmove i stanovništva i privrede kod nas se konstantno snižavaju, što je uostalom i svetski trend, a nema sumnje da će biti još i niže. Pre nekoliko dana Narodna banka (NBS) smanjila je svoju osnovnu stopu na samo jedan odsto, a taj nivo je za 1,25 procentnih poena niži nego pre izbijanja pandemije. Trend pada kamata vidljiv je i kod kredita u otplati. Pošto su kamate smanjene, posledično su niže i rate zajmova. Prema podacima NBS u septembru, a to im je poslednji podatak, prosečna kamata na dinarske kredite iznosila je 8,3 odsto. U odnosu na maj 2013, kada je započeto ublažavanje monetarne politike, niža je za čak 12,2 odsto. Kamatne stope na najzastupljenije, gotovinske kredite snižene su za 0,1 procentni poen na 9,2 odsto. Mnogi će reći da je ovo i dalje visoka cena zajma


Sloboda dočekuje Zrinjski: Protiv Željezničara smo pokazali da možemo igrati protiv svakoga | Krupljani.BA\n– Sigurno je ovo jedan od derbija kola. Ekipa Zrinjskog je godinama u vrhu bh. fudbala što pokazuju i njihovi rezultati. Oni su sada ušli u jednu seriju od četiri utakmice bez poraza i mislim da će sigurno sutra biti veoma teška utakmica – rekao je šrf stručnog štaba “crveno-crnih”, te dodao:\n– Prošlo kolo protiv Željezničara pokazali smo da možemo igrati protiv svakoga. Sigurno nas očekuje jedan veoma težak teren, ali mi ćemo se prilagoditi tome. Nadam se da ćemo što bolje ući u utakmicu i što bolje je završiti.\n– Ove sedmice trenirali smo dobro, pripremali se za Zrinjski koji je jedna od kvalitetnijih ekipa u ligi. Radili smo dobro, znamo da su oni među top tri ekipe u prvenstvu, tako da očekujem jednu čvrstu utakmicu i naravno naš pozitivan ishod – kazao je Golubović.


Rekonstrukcija ulica Kraljice Marije, 27. Marta, Džordža Vašingtona i Cara Dušana - Strana 94 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Pet Sep 25, 2020 2:01 am\nPostod Piccolo » Sre Avg 05, 2020 4:29 pm\nAli tuga u kakvom stanju su fasade u celoj ovoj ulici, koja je jedna od centralnih i najvećih u užem centru grada, pa uzmite bilo koji grad u Srbiji i neku centralnu ulicu u njemu i garantujem da nećete naći fasade u ovako lošem stanju.\nPostod Marc23 » Sre Avg 05, 2020 4:50 pm\nPiccolo » Sre Avg 05, 2020 3:29 pm napisao: Ali tuga u kakvom stanju su fasade u celoj ovoj ulici, koja je jedna od centralnih i najvećih u užem centru grada, pa uzmite bilo koji grad u Srbiji i neku centralnu ulicu u njemu i garantujem da nećete naći fasade u ovako lošem stanju.\nSlazem se, bukvalno je svaka unistena, a vlast i stanare boli uvo da odrzavaju fasade, sto je katastrofa jer ceo trud obnove padne u vodu za 2 minuta skrabanja sprejom. I tako onda ostane.\nI niko nista ne preduzima.\nJa sam uvek prijavljivao, cak i svoju zgradu, pa mi predsednici saveta stanara je** mater u odgovorima jer nemaju oni toliko novca da ciste fasade koliko ja prijavljujem.\nJer, taman skinu, neko isvrlja, ja opet prijavim...i tako u krug\nPostod GOJE » Čet Avg 06, 2020 9:06 am\nBerislav » 05 Aug 2020 10:48 am napisao: Istini za volju završili su raskrsnicu sa Francuskom, na raskrsnici sa Dobračinom je uvek kad prođem gužva od radnika i mašina tolika da izbegavam da priđem. Raskrsnica sa Kralja Petra čeka da se Dobračina završi, a sa Tadeušom Košćuškom ide zapravo ispred plana jer je čitav taj potez trebao tek u septembru.\nRaskrsnicu sa Francuskom su završili tek nakon mesec i po dana, umesto da je prioritetno urađena zbog javnog prevoza. Sve ostale veze između gornjeg i donjeg Dorćola su prekinute, osim ulice Kralja Petra (i to samo u jednom smeru). No, to ne bi bio neki preteran problem, kada bi se 3 najvažnije rasrksnice radile za 10-15 dana (što je realan rok u dve smene). Ovo sve je jutros dodatno začinjeno u Dunavskoj ulici, gde je investitor K-Distrikta postavio SEMAFOR!!!!! Dakle, jedina prava alternativa ulici Cara Dušana je od jutros kolapsirana.\nPostod Marc23 » Čet Avg 06, 2020 12:50 pm\nGOJE » Čet Avg 06, 2020 8:06 am napisao: Ovo sve je jutros dodatno začinjeno u Dunavskoj ulici, gde je investitor K-Distrikta postavio SEMAFOR!!!!! Dakle, jedina prava alternativa ulici Cara Dušana je od jutros kolapsirana.\nOtac rekao da se juce popodne bukvalno zaglavio kolima kod Nebojsine kule, da je bila uzasna guzva...Ne stigoh da ga pitam sta je bilo, tj. ne znam da li to ima veze sa svim ovim sto si napisao ili se nesto konkretno desilo pa je zato bio zastoj, ali mi nekako mirise na posledice neorganizacije radova, mozda i postavljanje semafora.\nPoslednja izmena od Marc23 u Čet Avg 06, 2020 12:51 pm, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod Berislav » Čet Avg 06, 2020 12:51 pm\nKod raskrsnice sa Francuskom ipak je važno naglasiti da su je završili (od 22. juna do 25. jula, istina bez trotoara ali kome su pešaci pa bitni).\nTo je jedna briga manje, ja sam se psihički spremio na mnogo gore.\nPostalo je baš teško uključiti se u Dunavsku, čitav taj potez zapravo nema niti jednog semafora. Video sam jutros sa pasarele da su se nagomilali kod K-Distrikta i meni se učinilo da je semafor, možda bi bilo dobro da se stavi i jedan semafor kod Dubrovačke da se formiraju talasi vozila to bi znatno olakšalo situaciju.\nPostod GOJE » Čet Avg 06, 2020 2:46 pm\nEvo malo današnjih slika. Kod Francuske ulice je stidljivo započeto popločavanje trotoara, a trasa do Kralja Petra je trenutno potpuno raskopana i blatnjava, tako da je ovaj period rekonstrukcije najgori za pešake. Ipak, radnika i mehanizacije ima u velikim količinama, tako da se nadam da će za koju nedelju biti lakše barem peške preći ulicu.\nPostod GOJE » Pet Avg 07, 2020 8:17 am\nI jedna noćna, čisto da prenesem atmosferu:\nPostod Berislav » Pet Avg 07, 2020 10:10 am\nDobračina izgleda odlično napreduje\nDobracina by Berislav Opanjković, on Flickr\nPostod Berislav » Pet Avg 07, 2020 11:33 am\nDositejeva 1 by Berislav Opanjković, on Flickr\nDositejeva 2 by Berislav Opanjković, on Flickr\nKapetan Misina by Berislav Opanjković, on Flickr\nKneginje Ljubice by Berislav Opanjković, on Flickr\nKnicaninova 2 by Berislav Opanjković, on Flickr\nKnicaninova by Berislav Opanjković, on Flickr\nPostod Posmatrac » Sub Avg 08, 2020 12:20 am\nPostod Marc23 » Sub Avg 08, 2020 3:20 pm\nBerislav » Pet Avg 07, 2020 10:33 am napisao: Dositejeva 2 by Berislav Opanjković, on Flickr\nOvde bih postavio na ovoj nadstresnici one siljke protiv golubova, da ba*** ne moze vise da se penje i sara po zgradi.\nPostod MC_ » Sub Avg 08, 2020 10:35 pm\nMoguce da ce pruga proraditi do kraja godine.\nTrotoari ce naravno ostati nedovrseni.\nPostod GOJE » Uto Avg 11, 2020 10:22 am\nKrv sam pustio praveći ovu reportažu - ovako trapav sam se prosuo pred redom šokiranih penzionera ispred banke. Sva sreća, telefon (sa materijalom za reportažu), a naročito doručak - ostadoše čitavi. Dobro, doručak je kasnije ipak slišćen.\nOd Knjeginje Ljubice ka Kralja Petra se radi središnji iskop za vodovodnu instalaciju:\nA u smeru ka Francuskoj ulici, ta instalacija je već postavljena i zatrpana:\nZatrpani rov, sa šahtama kišne kanalizacije pored\nUglavnom su postavljene i šine sa gumenom izolacijom:\nIvičnjaci "na nulu" - za svaku pohvalu:\nRaskrsnica sa Dobračinom u funkciji!!!! Trole već piče - Isto za svaku pohvalu:\nRaskrsnica sa Dositejevom i simpatična šefica:\nPogled niz ulicu:\nRaskrsnica sa Francuskom - niži deo:\nPostod Berislav » Uto Avg 11, 2020 12:14 pm\nCara Dusana by Berislav Opanjković, on Flickr\nCara Dusana 2 by Berislav Opanjković, on Flickr\nCara Dusana 3 by Berislav Opanjković, on Flickr\nCara Dusana 4 by Berislav Opanjković, on Flickr\nCara Dusana 5 by Berislav Opanjković, on Flickr\nTadeusa Koscuska by Berislav Opanjković, on Flickr\nS tim da Tadeusa Koscuska jako lepo napreduje, nisam fino slikao ali su gornje tramvajske baštice nasute i utabane a rov za cevi iskopan i gradi se veliki betonski šaht-kućica na sredini.\nPostod GOJE » Uto Avg 11, 2020 12:22 pm\nKolega Berislave, vidim i ti si uslikao mladu šeficu (ili nadzornicu). Čak sam je i pitao kad će biti gotovo, ali nešto nije bila u fazonu da mi pruži valjan odgovor.\nNo, dobro da nisi uslikao mene u neprilici... evo još vidam rane.\nDodatak: Ako se neko još pita - skretnica za silazak tramvaja za depo iz unutrašnjeg kruga je bila samo tu odložena, i već je postavljena na drugo mesto.\nDodatak 2: @Astrodule, istina, najvažnije je da je doručak preživeo do trenutka kad sam ja odlučio da treba da promeni svoje agregatno i svako drugo svojstvo.\nPoslednja izmena od GOJE u Uto Avg 11, 2020 12:30 pm, izmenjeno 2 puta ukupno.\nPostod astrodule » Uto Avg 11, 2020 12:29 pm\nBitno da je doručak preživeo.\nPostod Berislav » Uto Avg 11, 2020 12:30 pm\nŠefica je vodila dva ingenjera koji su merili nešto na šinama, ali rekao bih nekom elektro ili akustičnom spravom, kasnije su se povukli u Grinet na sumiranje rezultata. A ulice uopšte nisu bezbedne čak ni okolne jer svako malo prilaze kamioni na utovar/istovar.\nPostod ГЛАС ПРИРОДЕ » Uto Avg 11, 2020 9:36 pm\nPiccolo » Сре Авг 05, 2020 4:29 pm napisao: Ali tuga u kakvom stanju su fasade u celoj ovoj ulici, koja je jedna od centralnih i najvećih u užem centru grada, pa uzmite bilo koji grad u Srbiji i neku centralnu ulicu u njemu i garantujem da nećete naći fasade u ovako lošem stanju.\nИ градови у Србији нису за пример, свуда превладава сивило. Ти градови имају још увек пуно приземница и нису у стању ни њих да пребоје, а понекад је и нова боја - сива. Видимо на сликама да и у Душановој имамо исто, приземне и спратне кућице, а сиве. Ако је бојење бројних вишеспратница у тој улици скуп и сложен подухват, зашто је толико тешко уредити бар те кућице !?\nБеоград је неупоредив са било којим нашим градом, зато што свега има сто пута више, и монументалних здања и модерних насеља и вртова, али и свега што га ружи има сто пута више, па и сивих фасада...\nДа је мало више познато шта све памти та улица, шта се у њој све налазило и догодило, када је настала и колико траје - можда би јој више пажње било посвећено, овако изгледа као граница од које почиње периферија.\nИ тако ће бити све док је битније колико кола прође дневно једном улицом, као Бранковом нпр. од тога да је улица цара Душана - најстарија београдска улица ! И не само најстарија него вековима и главна улица Београда.\nPostod Blade » Uto Avg 11, 2020 11:14 pm\nRekao bi nesto, ali necu, jer cete opet reci da pravim SNS propagandu i slicno, a samo cu da kazem da je konkreto Ulica Cara Dušana na Dorćolu bila prezrela za rekonstrukciju pre 10 godina, bar. Mogla je i prethodna vlast da je obnovi, ali nije. Ovo je sada, naravno, veliki posao, kao i sve sto se čeka da propadne najgore sto moze, pa da se onda popravlja. Takve popravke na bilo cemu su najgore i najskuplje. Znam, kao i svi vi od kojih para se sve ulice obnavljaju i rade neke druge stvari. A mi, posto znamo za gore, kazemo: ,,Ako, neka se barem gradi, ovi pre njih nisu nista". A i to je pogresno, odnosno, ovo je samo manje zlo, a ne bolje, to su dva pojma.\nInace, kada se vec ulice ovog tipa obnavljaju, koje bi trebale da budu okvir pešačke zone i na tome treba da se radi, a to nisam primetio. Tu naviku ljudima da hoce da udju u radnju sa patikama u Knez Mihajlovoj kolima, sukcesivno treba izbijati iz glava.\nPostod Markoni1 » Sre Avg 12, 2020 7:01 am\nNiko od nas na forumu ne bi imao ništa protiv ni jedne rekonstrukcije da se one uradi kvalitetno, ali kad ti imaš rekonstrukciju na kojoj po ispadaju kocke samo mesec dana po otvaranju iste, onda to nije dobar posao. Ne radi se kvalitetno, nego sve rade preko k. Evo Ruzveltova je rekinstruisana pre tri godine sada izgleda katastrofa. Tako će i ovo, plocnici kod mašinskog fakulteta su već klimavi\nPostod GOJE » Sre Avg 12, 2020 8:57 am\nBlade » 11 Aug 2020 10:14 pm napisao: Rekao bi nesto, ali necu\nVRH! Ovo je za mene rečenica meseca na forumu.\nBlade » 11 Aug 2020 10:14 pm napisao: jer cete opet reci da pravim SNS propagandu i slicno, a samo cu da kazem da je konkreto Ulica Cara Dušana na Dorćolu bila prezrela za rekonstrukciju pre 10 godina, bar. Mogla je i prethodna vlast da je obnovi, ali nije. Ovo je sada, naravno, veliki posao, kao i sve sto se čeka da propadne najgore sto moze, pa da se onda popravlja. Takve popravke na bilo cemu su najgore i najskuplje. Znam, kao i svi vi od kojih para se sve ulice obnavljaju i rade neke druge stvari. A mi, posto znamo za gore, kazemo: ,,Ako, neka se barem gradi, ovi pre njih nisu nista". A i to je pogresno, odnosno, ovo je samo manje zlo, a ne bolje, to su dva pojma.\nAli dobro, pošto si ipak rekao, mogao si i da dodatno začiniš surovim činjenicama i da pokopaš zlog Đilasa sa sva vremena. Naime on je prilikom ovakvih rekonstrukcija trošio 3 puta manje novca, a oko 6 puta manje vremena. To znači da sada radnici dobijaju 18 puta više para, operativa je uposlena, sve pršti. Prenapregnuti tramvaji sada mogu da se odmore dve godine umesto samo nekoliko meseci. Zamisli samo: on je parking mesta radio asfaltom i behatonom - eeeeej nije mu na pamet pao granit. A to što se sada radi manje kvalitetno, ostavlja prostora da radnici dodatno rade i zarade.\nPostod astrodule » Sre Avg 12, 2020 10:34 am\nOvi su obrnuli igricu, i rade SPORO, NEKVALITETNO i SKUPO, a u teoriji mogu samo 2 od te tri stvari istovremeno.\nZnači ako je sporo i nekvalitetno, onda mora da bude jeftino.\nAko je sporo i skupo, to znači da je proizvod kvalitetan.\nAko je nekvalitetno i skupo onda mora biti brzo.\nPostod Berislav » Sre Avg 12, 2020 11:48 am\nCara Dusana 1 by Berislav Opanjković, on Flickr\nMisteriozne zakrivljene šine\nPostod crveni karton » Sre Avg 12, 2020 12:22 pm\nAli automobili koji ulaze na gradiliste i opusteno se parkiraju jer ima kakvog takvog mesta, kao da se podrazumeva da moze, najnormalnija stvar\nPostod Blade » Sre Avg 12, 2020 8:34 pm\nGOJE » Sre Avg 12, 2020 8:57 am napisao:\nHteoh da kazem nesto drugo, ne to sto sam rekao.\nTo da se i ne radi kvalitetno, ima vec duzi spisak onoga sto moze sa vise nego dovoljnom osnovom da se zameri, je istina, nema sta. A kazi ti meni, jel na ono sto je rekonstruisano za vreme zlog Djilasa, nemamo primedbe?\nKoliko god bilo ruzno za ovo vreme, ja sam pre i za asfaltne trotoare, nego sa betonskim kockama koje se rasklimaju kao ove u Ruzveltovoj. Nemoj da glumis ludilo i da radis ono sto bi zeleo, a ne znas. Manje je zlo da bude i manje lepo, a jednako funkcinalno, a da traje. Sta mrse mu.a sa tim kockama, brat asfalt je tu trebao da ide i da resi sve probleme, koje ste neki ovde i predvidjali koliko se secam, konkretno sa tim kockama i evo, obistinilo vam se predvidjanje.


Kontejneri za kabasti otpad naredne sedmice na Šupljaku, Hajdukovu i Maloj Bosni | (Vesti - 01. 10. 2017) Subotica.com\nKontejneri za kabasti otpad naredne sedmice na Šupljaku, Hajdukovu i Maloj Bosni\n01.10.2017. u 00:00h\nAkcija jesenjeg održavanja gradskih i prigradskih mesnih zajednica nastavlja se naredne sedmice, kada će kontejneri za kabasti otpad biti postavljeni na Šupljaku, Hajdukovu i Maloj Bosni.\nU okviru jesenje akcije čišćenja i uređenja grada, kontejneri za sakupljanje kabastog otpada će sutra i u utorak biti postavljeni u Mesnoj zajednici Šupljak, kod groblja, kod Doma mesne zajednice i kod Šamuke.\nAkcija se nastavlja u sredu i četvrtak u Mesnoj zajedini Hajdukovo, kada će kontejneri biti postavljeni na uglu ulica Prvomajske i Sarajevske, Cankareve i Sarajevske, Omladinske i B. Kidriča, Željezničke i Omladinske, u Stipić šoru i preko pruge.\nKontejneri će u petak biti postavljeni u Mesnoj zajednici Mala Bosna, na sredini ulice Vladimira Nazora, u Subotičkoj ulici kod broja 12 i 65, kod prodavnice, kod stadiona, preko puta hangara, kod Kucura centra i Kaponje - otkupna stanica.\nakcija čišćenja subotice jkp čistoća i zelenilo kontejneri čišćenje naselja jesenje čišćenje kabasti otpad


Predsednici Skupštine APV i Skupštine Crne Gore o parlamentarnoj saradnji - Skupština Autonomne Pokrajine Vojvodine\nIstičući veliko zadovoljstvo zbog današnje posete visokih zvaničnika Crne Gore, predsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor je nakon sastanka rekao da je zajednički konstatovano da se odnosi Republike Srbije i Crne Gore u proteklih deset godina razvijaju u dobrom smeru.\n„Takvi odnosi najviše pogoduju privrednim aktivnostima, o čemu govore i finansijski pokazatelji koji iz godine u godinu beleže tendenciju rasta ekonomske saradnje. Mi danas ne uspostavljamo saradnju, nego je samo dalje razvijamo jer ona postoji još iz vremena zajedničke države. Tako su ostale ne samo privredne, nego i brojne prijateljske i porodične veze koje su neraskidive, bez obzira na to što nam je državno uređenje danas drugačije“, rekao je predsednik Pastor.\nPastor je ocenio da veliku ulogu u odnosima dve zemlje ima crnogorska nacionalna zajednica koja je veoma brojna u AP Vojvodini, organizovana i ima svoj Nacionalni savet kome Skupština AP Vojvodine, kao i svim ostalim nacionalnim savetima pruža punu podršku u radu i u nastojanju očuvanja identiteta, a u smislu službene upotrebe jezika, očuvanja kulture i informisanja. On je dodao i da će današnji susret biti iskorišćen i za uspostavljanje institucionalne parlamentarne saradnje na nivou skupštinskih odbora, razmene iskustava i primera dobre prakse.\nPredsednik Brajović je naglasio da Crna Gora i AP Vojvodina imaju mnoge sličnosti, najviše po pitanju očuvanja multikulturalnosti, multinacionalnosti i višejezičnosti.\n„Crna Gora je ponosna što predstavlja građansko društvo i državu koja svoju multikulturalnost i multijezičnost promoviše kao veliko bogatstvo. Mi se ponosimo činjenicom što smo Ustavom i zakonima regulisali prava nacionalnih zajednica na upotrebu jezika, kao i sva druga koja se odnose na osnovna ljudska prava i slobode“, istakao je predsednik Brajović.\nOn je dodao da je Crna Gora napravila veliki iskorak u procesu evropskih integracija, te da je spremna da zajedničkim naporima i razmenom iskustava zajedno sa Srbijom ide dalje ka tom cilju, kako bi bili od pomoći i državama koje još nisu pristupile procesu pregovora.\nPredsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor i predsednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović zajedno danas posetiti i predstavljanje zbirke likovnih dela Skupštine Crne Gore na Petrovaradinskoj tvrđavi koja, prema Brajovićevim rečima, predstavlja poklon kulturnoj javnosti Srbije, Vojvodine i Novog Sada.\nOva zbirka od 19 likovnih dela biće izložena i u Muzeju grada Novog Sada od 17. do 22. oktobra u okviru dela „Zbirka strane umetnosti“.\nSastanku u Skupštini AP Vojvodine prisustvovali su i ambasador Crne Gore u Srbiji Nj. E. Branislav Mićunović, kao i generalni konzul Miodrag Kankaraš.


Džon Morbik: Međunarodnoj zajednici najviše vjeruju siromašni\nPočetna / Džon Morbik: Međunarodnoj zajednici najviše vjeruju siromašni\n26. Avgusta 2015. 12:09\nTREBINJE – Džon Morbik u Bosnu i Hercegovinu prvi put je došao prije 20 godina kao glavni inženjer Savezničke komande Evrope za brzo reagovanje, kada je u njegovoj nadležnosti za godinu dana popravljeno 77 mostova i obnovljeno 2.000 kilometara puteva i 400 kilometara željezničke mreže. Nakon toga, 2000. godine bio je savjetnik visokog predstavnika Volfganga Petriča u BiH, a sada je odlučio da samostalno posjeti ovu zemlju i vidi da li nešto može uraditi za nju. Među brojnim gradovima u BiH, odlučio je da dođe i u Trebinje i podijeli svoje utiske sa čitaocima “Moje Hercegovine”.\nDžon Morbik u Trebinju\nPutovao je od Bosanske Gradiške, do Banjaluke, Travnika, Sarajeva, Foče, Šamca i Trebinja, i uglavnom je svugdje, kaže, bio primljen toplo i otvoreno. Upoznao je brojne Bosance i Hercegovce, a svi su, ističe, izrazili svoju zabrinutost da ono što je postignuto do sada može biti izloženo riziku od propadanja zbog aktuelnih tendencija i akcija koje vlast sprovodi.\nStvaranje ove nove zemlje, bez ožiljaka i lomova kao relikta prošlosti, uvijek će biti mnogo ambicioznije nego što je većina nas mogla da zamisli kada je potpisan Dejtonski sporazum – kaže Morbik, koji je godinu dana bio i savjetnik Borisa Tadića, bivšeg predsjednika Srbije.\nKroz svoje putovanje, sagovornicima je postavljao dva pitanja: Kako će BiH izgledati za deset godina i šta će njihova djeca naslijediti od generacije svojih roditelja? Njegovi utisci o BiH, u koju je ponovo došao nakon 15 godina, raznoliki su.\n– Infrastruktura je sada uglavnom popravljena. Postoje dva skoro prazna autoputa, pitam se zašto je to tako? Tu su blistavi maloprodajni objekti i puni kafići i restorani u ljetnjem periodu. U Trebinju je primjetno kako su se sjatili ljudi iz dijaspore, ali malo ko od njih se vraća za stalno. Neki građani BiH su napravili razuman život za sebe ovdje, ali pritom ne mislim na posadu u crnim audijima. To vrlo često postižu tako što su odani međunarodnoj zajednici. Čak i ako selidba u inostranstvo nije dio plana ljudi u BiH, većina njih razmišlja da pošalje svoju djecu u inostranstvo na školovanje ili i više od toga, što mi daje odgovor na moje drugo postavljeno pitanje – objašnjava Morbik.\nPrema njegovim riječima, mnogi ljudi na lokalnom i međunarodnom nivou vjeruju da će proces pristupa BiH Evropskoj uniji prokockati nekompetentnost političara i preovladavanje njihove sebične sklonosti da misle samo na sebe i izvlače ličnu korist.\nPoplave su pokazale koliko je Vlada jadno sprovela ono što je mogla. Samo su neki gradonačelnici bili častan izuzetak. Istinskog pomirenja nema i sve se dešava pod sjenkom Srebrenice – ističe Morbik.\nSmatra da je BiH zemlja koja ima veliko poljoprivredno bogatstvo, ali da ono nije od koristi njenim stanovnicima, jer ništa nije urađeno za razvoju poljoprivrede.\n– Razočaran sam što u izvještaju za pristup EU piše da BiH nije napredovala u posljednjih deset godina. Treba biti bolje. Treba postojati agencija i ministarstvo za razvoj poljoprivrede. Vaše tržište u Evropi je bilo hrvatsko, a sada kada je ona član EU, ne možete izvoziti poljoprivredne proizvode u Hrvatsku. Ovo je bogato područje, ali poljoprivredno bogatstvo nije od koristi ako nema tržišta izvan zemlje – priča Morbik.\nZbog toga kaže da je BiH veoma siromašna zemlja, a glavni uzrok za to, po njemu, leži u korupciji.\n– Posjetio sam željezničku stanicu u Banjaluci, to je tužna stanica. Razgovarao sam sa vozačima lokomotiva i oni su rekli da je život vrlo loš. Isto je i u Sarajevu. Vi imate u BiH veliki problem korupcije, a korupcija znači siromašnu zemlju. Građani ovdje velikim dijelom čine usluge jedni drugima, traže ih i primaju kao sasvim normalan i prihvatljiv dio života, ne praveći razliku između privatnih i javnih poslova. Nazivamo ovo korupcijom, ali mislim da naša cenzura nije obzirna, jer koristimo riječi koje ne prelaze lako imeđu balkanske i evropske kulture – smatra Morbik.\nČitavoj toj korupciji najviše je, kaže, doprinijelo održavanje na vlasti pristrasnih, entitetskih političara, te pravljenje i pranje novca koji vrlo često potiče od kriminalnih radnji. Političari se održavaju na vlasti i zbog onih koji zavise od njih.\nNjih na vlasti zadržavaju oni koji od njih zavise ili se nadaju da će doći na njihovo mjesto – objašnjava Morbik.\nZbog toga se nada da će naredne generacije prekinuti ovo, ali, kako kaže, nije trebao da bude iznenađen kada mu je jedan kontroverzni Bosanac, heroj (ili psovani zlikovac, u podjednakoj mjeri, zavisno iz koje entitetske perspektive gledate) rekao da grantovi za studije mladih ljudi ovdje takođe zavise od veza u političkim partijama.\nMorbik sugeriše da nijednom dijelu svijeta međunarodna zajednica nije dala intelekt, energiju i posvećenost kao što je to slučaj sa BiH. Međutim, najviše povjerenja u nju trenutno ima siromašno stanovništvo.\nOstaje poverenja i prilično patetična nada siromašnih stanovnika (vozača taksija i lokomotiva, konobara, penzionera) da će im međunarodna zajednica obezbijediti da ne budu prepušteni nesposobnosti i korupciji svojih političara – zaključio je Morbik za „Moju Hercegovinu“.\nIstiče da ne misli da odustane od svoje namjere da pomogne BiH. Kaže da će barem u naredne dvije godine imati i više vremena da nam se okrene u “punom radnom vremenu”. Vrlo pristojno govori naš jezik i obnavlja to znanje redovno. I ovaj razgovor vodili smo na našem jeziku. Lako se sporazumijeva sa običnim ljudima u našim krajevima i uživa da pomogne kad god je to moguće. Priprema i novu ambicioznu inicijativu u Ujedinjenom Kraljevstvu koja je usaglašena za najnovijim političkim inicijativama Evropske unije oko BiH.\nOznakeBiH džon morbik evropska unija međunarodna zajednica


STOP MEDIJSKOM MRAKU! – Centar za razvoj lokalnih medija\nAkcija zamračenja medija i društvenih mreža u Srbiji – četvrtak, 28. septembar, u podne!\nIdeja je da u četvrtak, 28. septembra u podne što više medija u Srbiji na određeno vreme prekine program, emitujući poruke kampanje „STOP medijskom mraku!“. Akcija je otvorena i za sve organizacije i građane i građanke, koji mogu učestvovati zamračenjem profila na društvenim mrežama.\nMaterijal za kampanju (slike, video, audio…) se nalazi na adresi https://tinyurl.com/y8b6kmyb\nDirektan povod za akciju jeste gašenje Vranjskih (www.vranjske.rs), jednog od najznačajnijih lokalnih medija u Srbiji, zbog stalnih političkih pritisaka kojima više nisu mogli da se odupiru.\nOvom kampanjom želimo da skrenemo pažnju javnosti na činjenicu da je sloboda medija u našoj zemlji na izdisaju i da moramo svi zajedno da se borimo da je sačuvamo.\nZapravo, mislimo da hoćemo – prvo da vidimo koliko nas ima i da to pokažemo onima koji ne žele da u Srbiji postoje slobodni mediji. Odatle počinjemo.\nKO SMO MI UOPŠTE?\nAkciju organizuje grupa za slobodu medija koju je pokrenulo 27 medija, novinarskih i medijskih udruženja i organizacija civilnog društva, i koju je do sada podržalo preko 130 drugih organizacija i mnogo više pojedinaca. Spisak pogledajte na strani Medija centra Beograd http://www.mc.rs/stojimuzvranjske.3868.html\n1. Prosledite ovu poruku na što više adresa!\n2. Pratite Fejsbuk stranicu https://www.facebook.com/zaslobodumedija/ gde će biti objavljivane sve informacije u vezi sa akcijom\n3. Pozovite prijatelje, rodbinu i komšije da takođe prate ovu stranicu\n4. Objavljujte i šerujte sadržaj vezan za akciju\n5. Koristite hashtagove #StopMedijskomMraku, #ZaSloboduMedija i #StojimUzVranjske\n6. Ako već niste, pošaljite nam mail na stojimuzvranjske@gmail.com da nam javite da ste se uključili u akciju ili da nas podržavate\n1. Zamenite cover photo na profilu na Fejsbuku, Tviteru i Instagramu fotografijom ili videom koje možete skinuti sa https://tinyurl.com/y8b6kmyb\n1. Zamenite cover photo na profilu vaše organizacije na Fejsbuku i Tviteru fotografijom ili videom koje možete skinuti sa https://tinyurl.com/y8b6kmyb\n2. Zamračite sajtove prateći uputstva koja su navedena u sekciji ZA SAJTOVE\n1a) Downloadujte sliku sa crnom pozadinom i porukama kampanje sa https://tinyurl.com/y8b6kmyb i postavite je u četvrtak u podne umesto naslovne stranice vašeg sajta, u trajanju od minimalno sat vremena, a idealno do ponoći 28. septembra.\n1b) Sami napravite sadržaj u duhu kampanje koji pravi sličan efekat (baneri, pop-upovi) i u podne ga aktivirajte na sajtu.\n1c) Sačekajte da napravimo plugin za WordPress sajtove i Java script koji će tokom perioda koji sami određujete postaviti stranu sa porukom kampanje. Plugin će biti dostupan u sredu tokom dana.\n2. Zamenite cover photo na profilu vašeg medija na Fejsbuku i Tviteru fotografijom ili videom koje možete skinuti sa https://tinyurl.com/y8b6kmyb\n3. Ako imate problem, pišite na podrska.zamracenje@gmail.com.\nZA TV STANICE\n1. Preuzmite TV spot (15 sekundi) sa adrese https://tinyurl.com/y8b6kmyb(ili napravite svoj, sa porukama kampanje), emitujte ga u četvrtak u podne barem jednom, a onda nastavite sa ponavljanjem ili prekinite emitovanje na najmanje 15 minuta.\n2. Ako imate sajt, pratite uputstva za zamracivanje navedena u sekciji ZA SAJTOVE\n3. Zamenite cover photo na profilu vašeg medija na Fejsbuku i Twitteru fotografijom ili videom koje možete skinuti sa https://tinyurl.com/y8b6kmyb\n1. Preuzmite radio džingl (ili napravite svoj, sa porukama kampanje), i emitujte ga u četvrtak u podne barem jednom, a onda nastavite sa ponavljanjem ili prekinite emitovanje na najmanje 15 minuta.\n2. Zamračite sajt (uputstva u sekciji ZA SAJTOVE)\nZA ŠTAMPANE MEDIJE\n1. Na naslovnoj stranici štampajte crnu markicu sa porukama kampanje. Ako vaš medij izlazi nekim drugim danom, svejedno se možete priključiti, samo nam javite tačan datum na adresu stojimuzvranjske@gmail.com


Kompanija BIMAL dobitnik priznanja ‘Lider održivog razvoja Podunavskog regiona’ | RTV TK | Najbliži Vama!\nKompanija BIMAL dobitnik priznanja ‘Lider održivog razvoja Podunavskog regiona’\nBRČKO, 6. oktobra (FENA) – U okviru šestog Dunavskog biznis foruma u Novom Sadu poslovni rezultati brčanske fabrike za proizvodnju jestivog ulja BIMAL nagrađeni su priznanjem „Lider održivog razvoja Podunavskog regiona“.\nKao jedan od najznačajnijih regionalnih skupova u oblasti biznisa, regionalne saradnje, agrara te preduzetništva, Dunavski biznis forum okuplja predstavnike 14 zemalja Podunavlja pod motom „Svi za jednog, jedan za sve“, saopćeno je iz BIMAL-a.\n“Kompanija BIMAL je zahvaljujući jasnoj poslovnoj strategiji te kao član STUDEN Holdinga, poslovne grupe koja je značajan investitor u regiji zapadnog Balkana, ostvarila lidersku poziciju na tržištu Bosne i Hercegovine.\nKroz 15 godina kontinuiranog rada i ulaganja u kvalitet proizvodnje BIMAL je postigao ekspanziju svog poslovanja, te je iz inicijalne pozicije u Brčkom započeo poslovanje i u Srbiji, uspostavljajući BIMAL Grupu koja se bavi proizvodnjom i trgovinom uljaricama i žitaricama“, rekla je direktorica Korporativnih komunikacija STUDEN Holdinga Nataša Pucar.\nZa poslovne rezultate kompaniji BIMAL nedavno je, u okviru projekta „100 najvećih u BiH“, dodijeljena nagrada „1. mjesto u industrijskoj grani proizvodnja prehrambenih proizvoda u BiH po prihodu u 2016. godini“ čime je BIMAL drugu godinu zaredom lider u kategoriji proizvodnje, a kvalitet BIMAL-ovih proizvoda potvrđuju i zlatne medalje koje BIMAL iz godine u godinu osvaja na Međunarodnom sajmu poljoprivrede u Novom Sadu, navodi se u saopćenju.\nUčesnici Dunavskog biznis foruma zaključili su da ulaganja u privredu, kao i pozitivan rast inovacija, te razmjena poslovnih iskustava jesu nosioci razvoja svake od zemalja pojedinačno, što dugoročno predstavlja uspostavljanje stabilne ekonomske klime cijelog regiona.\nPrethodni članakKantonalni sud Tuzla: Igoru Nišandžiću jednomjesečni pritvor zbog zloupotrebe položaja\nNaredni članakSarajevo: Predstavljeno moderno vatrogasno vozilo za koje se dijelovi izrađuju u Živinicama (FOTO)


Beta\t25.12.2017 14:27\nJunajted neće odbraniti trofej u Liga kupu pošto je u sredu u četvrtfinalu izgubio od drugoligaša Bristol sitija sa 1:2, dok je juče odigrao 2:2 protiv Lestera u Premijer ligi. U obe utakmice Mančester junajted je primio golove u nadoknadi vremena, u prvoj za poraz, a u drugoj za remi.\nMorinjova ekipa sada zaostaje 13 bodova na tabeli za prvoplasiranim gradskim rivalom Sitijem. U utorak Junajted igra protiv Barnlija, u subotu protiv Sautemptona, a 1. januara protiv Evertona.\n"Moramo da idemo dalje, posebno za vreme praznika, kada je težak raspored. Svi igraju na dva-tri dana. Ljuti smo, ali moramo da dalje, da se odmorimo i da razmišljamo o narednoj utakmici, sa željom da je završimo u mnogo boljem raspoloženju", rekao je Mata, preneo je Skaj.\nMata je postigao oba gola protiv Lestera, njegovi saigrači imali su mnogo prilika da obezbede pobedu ali je ekipa primila gol u četvrtom minutu nadoknade vremena.\n"Nismo završili utakmicu, a trebalo je. Sada je to lako reći. Da smo pobedili sada bismo pričali da je utakmica bila fantastična, da smo preokrenuli rezultat. Ali to je fudbal. Oni su u poslednjoj sekundi ubacili loptu u šesnaesterac i postigli su gol", naveo je španski fudbaler.\n"Osećamo se kao da smo poraženi. Osvojili smo bod, ali kao da smo izgubili pošto smo bili vrlo blizu pobede i imali smo šanse. Oni su imali igrača manje, pa svi imamo osećaj da smo izgubili utakmicu", rekao je Mata.


Tražim posao domara, - Mali oglasi Biznis i zaposlenje\nMali oglas: Tražim posao domara,...\nTražim posao domara, hausmajstora, ložača ATK sa velikim iskustvom - struja, voda, bravarija, loženje, održavanje objekata. Ozbiljan sam, imam 57 godina, radio bih i održavao Vaš objekat, magacin, hotel - sa celodnevnim boravkom, sa iole pristojnim smeštajem. Skroman i tačan kao čovek, ako Vam trebam kontaktirajte me preko Gmaila ili telefonom - moguć razgovor i probni rad.\nIdentifikacioni broj oglasa: - 20130316175948\nLink oglasa: https://www.inter.rs/mali-oglasi/20130316175948\t/\nSlični mali oglasi - ozbiljan, objekata, godina, trazim, odrzavao, radio, odrzavanje


Svim punoletnim građanima po 20 evra u decembru - Penzin\nDakle, još po 20 evra u dinarskoj protivvrednosti biće uplaćeno u decembru – penzionerima i građanima koji su prijavlli. Ako ste upoznati sa tim da su prethodno najavljene, ništa drugo nije novo rečeno.\nOvo naglašavamo jer smo već dobili pitanja pojedinih penzionera koje je zbunila objava N1:\n“Vučić je za televiziju Pink izjavio da će penzioneri, umesto još po 50 evra i još 30 evra u septembru i novembru, kako je ranije bilo najavljeno, dobiti još po 20 dodatnih evra.”\nNije rečeno da neće biti isplate prethodno najavljene novčane pomoći. Ovih 20 evra je dodatak.\nTakođe, da napomenemo, iznosi koji se spominju kao zbir svih ovogodišnjih davanja nisu iznos novčane pomoći koja će biti isplaćena u decembru.\nIsplate novčane pomoći do kraja 2021.\n“Imam veliku i važnu vest, imali smo sastanak Ana, Siniša i ja i doneli smo odluku da građanima damo još po 20 evra u decembru. Tako da će penzioneri ta četiri meseca od septembra do decembra dobiti 100 evra na poklon od države, a da će svi ostali građani koji su se prijavili, a daćemo mogućnosti i dodatne prijave za ovih 20 evra u decembru, dobiti 50 evra”, rekao je Vučić. Vučić je ovo izjavio gostujući na televizji Pink 24. jula.\nNaglasio je da je rast bruto domaćeg proizvoda u prvoj polovini godine 8,3 odsto prema prvoj proceni. To znači, objasnio je, da će imati više novca. Cilj je da se ovim davanjima podstakne potrošnja.\nKada se kaže da će penzioneri do kraja godine dobiti još 100 evra od države, misli se na ukupnu najavljenu pomoć. Podsećamo, penzioneri treba prvo da dobiju 50 evra pomoći iz poslednjeg paketa u septembru. Zatim, u novembru, penzioneri imaju pravo na 30 evra pomoći koju dobijaju i svi ostali punoletni građani koji su se za ovu pomoć prijavili. Oko 5,75 miliona građana Srbije, kako je naveo Vučić, prijavilo se za ovu pomoć. (Pretpostavljamo da je u ovaj broj uračunato i oko milion i 700 hilhada penzionera koji pomoć automatski dobijaju, a ne prijavljuju se za nju.)\nNakon ovih isplata, sledi sada najavljena isplata još po 20 evra u dinarskoj protivvrednosti svim građanima. Pa i penzionerima.\nPodsećamo, da se ne zaboravi:\nTags:Aleksandar Vučićnovčana pomoćpomoć države


20 tamnih zidova dnevnih soba koje blistaju - ROMA Company\nIako znamo koliko je svetlost važna i iako je tačno da se mnogima svetle boje dopadaju više od tamnih, u ovom blogu ćemo se posvetiti tamnim bojama za dnevne sobe, jer među našim čitaocima ima osoba čijem rafiniranom i elegantnom stilu prijaju upravo ovakve boje.\nTamne boje ne znače uvek mračnu atmosferu, naprotiv mogu biti veoma prefinjene, šik i vrlo opuštajuće samo je potrebno da ih pravilno kombinujete. Danas ćemo videti nekoliko takvih predloga. Kad kažemo “nekoliko”, pomislismo 20. I da, iako su sve dnevne sobe okrečene tamnom bojom, one zaista blistaju i odišu glamurom!\nKako treba dekorisati dnevnu sobu u tamnim nijansama\nPrvo, izaberite svoj stil. Tamne boje mogu odgovarati gotovo svakom dekorskom stilu: modernim, minimalističkim, vintidž i tradicionalnom. Drugo, izaberite boje. Tamni i prostrani prostori ne znače uvek da će izbor pasti na crnu, može biti u pitanju i siva, tamno zelena, ljubičasta ili plava.\nKada razmotrite svoj stil, zaberite nameštaj prema njemu. Da biste vašu dnevnu sobu učinili privlačnijom, birajte nameštaj koji je interesantnih i otmenih boja, ali ne zaboravite ni na kvalitet materijala. Da biste postigli efekat luksuza i glamura u tamnoj dnevnoj sobi birajte tekstile koji bude takve utiske.\nTakođe, ostali detalji neka budu “sjajni”, a najsjaniji među njima neka bude prozor – drugim rečima, ako planirate da svoju dnevnu sobu okrečite u tamne boje, prvo se zapitajte da li ona ima dovoljno prirodne svetlosti koja će “stoički izneti” ovaj poduhvat.


Izložba crteža Petra Sibinovića otvorena u Galeriji „Haos“ - Rebelgrade\nIzložba crteža Petra Sibinovića otvorena u Galeriji „Haos“\nPočetna » Kultura » Izložbe » Izložba crteža Petra Sibinovića otvorena u Galeriji „Haos“\nIzložba najskorijih radova Petra Sibinovića otvorena je u galeriji „Haos“ sa serijom crteža pod naslovom “Analiza”.\nPublika će na izložbi imati prilike da vidi 25 odabranih crteža rađenih specijalnom tehnikom koja podrazumeva vodeni žig.\n„Reč je o vrlo specifičnoj tehnici izrade crteža po kojoj je moj rad prepoznatljiv i nadam se da će se sve to dopasti publici“, rekao je Sibinović.\nIako spada u generaciju mlađih stvaralaca, Sibinović uveliko ima zapažene rezultate i prisustvovao kako na grupnim tako i na samostalnim izlaganjima.\nIzmeđu ostalog je i učesnik velikog broja radionica i umetničkih kolonija, autor je, koautor ili saradnik na brojnim projektima.\nPo obrazovanju je vajar, ali je neprestano ispitivao mogućnosti crteža, analizirao proces nastajanja i neretko davao prednost samoj akciji, principima spontaniteta i prirodnih dešavanja, u odnosu na ishod. Prirodni fenomeni su neodvojivi deo njegovog izraza.\nOn ih prati, zaustavlja, artikuliše i odabira fleksibilne, uzbudljive i sugestivne forme koje nam kroz svoje intervencije na papiru nudi kao svojevrsne mikrokosmose, segmente neke veće celine ili delove beskraja.


Srbija Južno od Sahare | Kodjo Vangorski (Ljubomir Anđelković)\n„Srbija južno od Sahare“\nL akše je reći šta ova knjiga nije – nego šta ova knjiga jeste! Ova knjiga o Gani, (a pomalo i o Srbiji), nije ni dokumentarno informativna monografija, niti je naučni rad. A nije ni putopis! Još manje je roman, a ne može se nazvati ni „sećanjima“, jer je znatno šira i pretencioznija od te vrste pisanja.\nSâm autor je svrstava u „sociografske sudije“, bibliografsku kategoriju koja ne postoji, ili barem još nije zvanično priznata! (Ako je sociologija je nauka o društvu, onda bi sociografija trebalo da bude opisivanje društva.)\nA to je Kodjo Vangorski i učinio; opisao je Ganu i Gance sa svih strana: od teritorije kao ljudskog habitata, preko one istorije koja se ne uči u školama, do toga kako žive obični Ganci koji nisu predmet javne pažnje.\nRetko ko, bez obzira na nacionalsnost i stepen obrazovanja, je imao prilike da upozna jednu zemlju kao što je autor ove knjige uspeo da upozna Ganu.\nNepoželjan posetilac školskom dvorištu\nGužva na seoskoj saobraćajnici 1\nGužva na seoskoj saobraćajnici 2\nNe samo da je u toj zemlji živeo duže od četvrt veka, gde je kao diplomata imao pristupa poverljivim i obaveštajnim materijalima, već je punih šest godina živeo ispod granice siromaštva i tako upoznao Ganu i sa one strane sa koje je drugi sociolozi i sociografi nisu upoznali!\nKodjo Vangorski, koji je veći deo života proveo kao Ljubomir Anđelković, diplomata i specijalista za utvrđivanje verodostojnoisti obaveštajnih i propagandnih podataka, odlično zna da zvanične „činjenice“ o političkom i privrednom životu jedne zemlje, postoje samo zato da bi poslužile interesima onih koji su te činjenice naručili. Zato u ovoj knjizi neće biti zvaničnih podataka – nego onako kako jeste!\nUostalom, da citiramo samog autora:\n„... ... život, onakav kakav jeste, nije moguće uglaviti u statističke podatke i u one šablone kakve naučni instituti zahtevaju. Zato ću vas poštedeti dosadnih statističkih folirancija i sličnih politički obojenih narudžbina! Takođe, kada budem analizirao političke stramputice, moje ocene neće biti obojene uobičajenim ideološkim opredeljenjima kakva se mogu očekivati od nekadašnjeg jugoslovenskog diplomate. Stvarnost života u Gani ne samo da me je otreznila od ideoloških predrasuda koje su mi filtrirale način mišljenja, već me je udaljila i od svih dosadašnjih društveno-političkih teorija.\n„Kada mi je naslov „SRBIJA JUŽNO OD SAHARE“ prvi put pao na pamet, uobrazio sam da ću time izraziti svoju ljubav prema Gani – zemlji koja mi je silom prilike postala zamena za otadžbinu i u kojoj sam prveo dvadeset šest vrlo šarenih godina. Međutim kasnije sam shvatio da su pravi razlozi za takav čudni naslov daleko dublji.\nMogao sam slobodno da joj dam i naslov „SINA KARA, SNAJKI PRIGOVARA“, ali malo ko bi se onda prihvatio da je čita.“\n– Najkraći mogući predgovor.\n1. Kako upoznati neku zemlju „s lica – i naličja“?\n2. Šta mu to znači: Južno od Sahare?\n3. Dali znate gde je Gana?\n4. Gana kao Ljudsko Stanište.\n5. Ko su zapravo Ganci?\n6. Šta je Trgovina Robljem?\n7. Deobe Zemaljske Kugle.\n8. „Nezavisnost Sada!“\n– Intermeco koji je prividno van konteksta knjige.\n9. U čemu je to Nkrumah toliko omanuo?\n10. Silovanje Jednog Naroda!\n11. Spasonosna injekcija adrenalina.\n12. „Drugi dolazak mlađanog Isusa!“\n13. Godine oporavka.\n14. Prelaz na „formalnu“ demokratiju.\n15. Moja prijateljica Ađoa i ostala sirotinja.\n16. Moj Sused Prorok Jezekilj i druga sveštena lica!\n17. Crna magija – zvana džudžu i Nensi – zvana Anđelče.\n– Još jedan intermeco\n18. Ustav kao prepreka društveno-ekonomskom razvoju.\n19. „Kolonijalni mentalitet“.\n20. „Sloboda ili Pravda!“\n21. Šta sputava Gance da budu ono što zaslužuju?\n22. Zdravlje i zdravstvo.\n23. Kako se Gana uklapa u svetske političke trendove?\n24. Gde se danas nalazi Gana\n„Daće Bog bolje!“\nDvorište je skupilo pare samo za jedno dete da ide u školu. Ona uči ostalu decu.\nGdegod nađeš lepo mesto ‒ ti gnezdo ispleti!\nGužva na gradskoj saobraćajnici\nNaselje „na vodi“\nOvde živi mitsko čudoviše „mami-vota“\nOno što se ne zna o „trgovini robljem“.\nPre, recimo 40 hiljada godina u vreme kada su pećinski ljudi iz Kro Manjona, iz Krapine ili iz Hajdelberga lovili po šumama Evrope, oni koji bi se ogrešili o običaje zajednice bili su ubijani i pojedeni, ili su bili proterani iz te zajednice. Nepisani pravni sistem malih ljudskih zajednica nije znao ni za jedan drugi način kako bi se horda zaštitila od izgrednika. Nije bilo zatvora, nije bilo prisilnog rada, jer rad u pravom smislu te reći još nije ni postojao! U surovim uslovima rane ljudske egzistencije, biti van plemena bila je smrt. Pa zašto onda dopustiti da nekog zlikovca pojede susedno pleme, bolje da ga pojedemo mi sami. Ljudsko telo je visoko proteinska hrana koja se nije smela zanemariti u tadašnjim uslovima marginalne egzistencije.\nIsto se dešavalo i sa poginulim i zarobljenim u boju. I njih su jeli! Kao i danas, i u ono vreme, ljudi su ratovali uglavnom oko prava pristupa vodi, i oko ženskinja.\nSistem ljudožderske pravde je zamenjen tek kada su preistorijski ljudi počeli da se zabavljaju s nečim što će se kasnije razviti u poljoprivredu, pa su počeli da usavršavaju alatke kojim se zemlja lakše obrađuje. Kada je efikasnost alatki prešla kritičnu granicu i kada je jedna individua mogla da proizvede više hrane nego što je mogla da pojede, status ratnih zarobljenika i kriminalaca se drastično menja. Oni prestaju da budu hrana, oni postaju radna snaga i što je još važnije – postaju svojina!\nA svaka svojina ima to svojstvo da se može razmenjivati za drugu svojinu. Ja imam pet muških robova, a moj sused ima mnogo lepu ženu! I ja imam ženu, ali mi se komšijina više sviđa. Sigurno ću biti spreman da predložim razmenu. Koliko robova ću morati da dam za komšinicu je već drugo pitanje. To je pitanje ponude i potražnje. Moj dogovor sa komšijom će se odvijati po zakonima tržišne privrede i političke ekonomije i to daleko pre nego što su mudraci pronašli da politička ekonomija i tržišna privreda uopšte postoje.\nNajverovatnije je baš tako i počela trgovina robljem, odnosno trgovina uopšte. U svakom slučaju, trgovina robljem je najstarija i najmasovnija trgovina u istoriji čovečanstva! Sve ostale trgovine su u senci trgovine ljudima (trgovine onima koji imaju fizičku snagu, veštinu i znanje s jedne strane, i trgovine ženskom lepotom, s druge strane).\nDa samo pomenemo banalni primer transfera fudbalskih igrača i svih ostalih savremenih gladijatora. (Za one koji možda ne znaju, i gladijatori su bili robovi.) Molim vas, ovo poređenje nije ni malo neumesno. Još u starom veku bilo je robova za koje su bogataši bili spremni da plate kraljevsku cenu. To se nije međutim, odnosilo samo na gladijatore, već mnogo više na robove koji su bili intelektualci. Dobar lekar ili dobar pisar, ili dobar astrolog mogli su da se dobiju u zamenu samo za pet šest vrsnih gladijatora. Danas međutim, nije više tako. Intelektualni rad je potcenjen u odnosu na fizičke veštine. Ali, šta da radimo, intelektualaca ima previše, a dobrih fudbalera mnogo manje. Pored toga, veština jednog fudbalera je daleko konjukturnija od nečijeg znanja istorije, pa samim tim će g. Roman ArkadijevičAbramovič, vlasnik Čelsija, radije kupiti mog bivšeg komšiju Freda, (to je onaj što nam zabiberi penal) nego recimo, mene!\nMa koliko trgovina robljem i sve one surovosti koje su je pratile izgledaju za nas, ljude današnjice, strašno, to je bila normalna pojava u prošlosti svih kontinenata i svih naroda. Mora se jasno istaći da Afrika nije bila jedini kontinent gde se trgovina robljem odvijala, kao što većina Afrikanaca misli, jer im je to iz dnevno političkih razloga nametnuto da veruju. Nema dela sveta gde trgovina robljem, u određenom periodu ekonomskog razvoja, nije bila dominantan oblik razmene dobara. U trgovini robljem delovali su neumoljivi zakoni tržišne privrede i nažalost od tih zakona nikada nećemo moći da pobegnemo, ma koliko se mi trudili da ih ignorišemo (sledeći Marksa ili bilo kojeg drugog dobronamernog mudraca). Ako je meni baš toliko stalo do komšinice, daću svih pet muških robova za nju!\nProtokom vremena, elementi društvenih sistema su se postepeno prilagođavali promenama koje su nastajale u društvu. Mnogi elementi su čak i potpuno nestajali. Robovlasništvo i trgovina robljem su međutim, takoreći večni. Robovlasništvo je počelo u neolitiku i još uvek traje! Postojanje robova i trgovina robljem nisu vezani isključivo za robovlasnički sistem. Robovlasništvo se javlja u svim onim društvima u kojima postoje uslovi da se uposli besplatna radna snaga!\nStari Grci i Rimljani, koji su dične preteče naše evropske kulture, bili su organizovani u izrazito robovlasničko društvo koje je trajalo duže od hiljadu godina!\nMeđutim, prestankom robovlasničkog sistema, nisu nestali robovi i robovlasništvo. Ni druga, novostvorena, modernija društva, koja su pretendovala da predstavljaju značajan napredak u odnosu na robovska društva Starog Veka, nisu mogla da se oslobode robovlasništva. Zar nije još u VII veku, Arhanđel Gavrilo (među Muslimanima poznatiji kao Malek Džebrail) preneo Muhamedu Alahovu volju da svi ljudi treba da budu jednaki. Međutim, robovlasništvo i danas postoji u većini islamskih društava? Eto, čak je i Alahova volja, barem u ovih proteklih četrnaest vekova, ostala podređena ekonomskim zakonitostima.\nSlično tome, zar nisu Tomas Džeferson i Džordž Vašingtom – i to samoinicijativno, i bez sugestija sa “višeg mesta”, doneli sličan društveni program. Iako je u Deklaraciji o Nezavisnosti SAD nedvosmisleno napisano da su svi ljudi jednaki, robovlasništvo nije nestalo u super-demokratskom društvu koje su zagovarali tvorci Sjedinjenih Američkih Država. Čak je i sam Džordž Vašington zadržao robove na sopstvenom imanju! Vašington nije imao kud! Robovi su bili ekonomska nužnost u Americi sve dok poljoprivredna mašinerija nije bila izmišljena.\nRobovlasništvo je zvanično ukinuto u Sjedinjenim Državama čitavih sto godina posle prihvatanja Deklaracije o Nezavisnosti i to baš u ono vreme kada su se prve poljoprivredne mašine pojavile na tržištu.\nTrgovina robljem će ostati zapamćena kao najunosnija trgovima u istoriji čovečanstva! Jedino će je možda trgovina narkoticima prevazići, pod uslovom da se nastavi još par stotina godina.\nZlatno doba moderne trgovine robljem je trajalo od početka XVI veka, pa sve do kraja XIX. Za tih nepunih 400 godina iz Afrike je izvezeno najmanje 12 miliona ljudi od kojih je oko dva miliona umrlo na putu. Treba napomenuti da su procene o broju Afrikanaca prodatih u Ameriku različite. Amerikanci, naročito rani autori radova o transatlanskoj trgovini robljem pominju brojke koje su znatno niže, dok recimo francuski autori tvrde da je čak 40 miliona robova otišlo u Ameriku. Kao i sve drugo i ovde se dnevna politika upliće u nauku.\nSav obim te trgovine je gotovo nemoguće rekonstruisati! Kao stručnjak za utvrđivanje verodostojnosti informacija, kvalifikovano tvrdim da je većina podataka o toj trgovini falsifikovana i korišćena za međusobno blaćenje učesnika u toj trgovini. Španci su iznošenjem svojih, naštimovanih podataka želeli da svu krivicu svale na svoje neprijatelje Portugalce, Francuze i Britance. Ovi im nisu ostajali dužni, pa su i sami dali veliki doprinos zamagljivanju istine. U to takmičenje su se već krajem XVIII veka uključile i SAD. Iako su SAD bile najveći kupac roblja, one su za sve, po običaju, optuživale Veliku Britaniju, britanskog saveznika Portugal, ali i njihove zajedničke neprijatelje Francusku i Španiju.\nZato postoje značajna nepodudaranja i o broju robova u kolonijama i o njihovom životu. Portugal i Španija su se međusobno tužakale i slale svoje note u Vatikan, koji je naravno mudro ćutao i pronalaženje istine prepustio Bogu i Svetom Petru.\nOvde bih dodao da je verovatno i u samoj katoličkoj crkvi došlo da nesuglasica u vezi sa trgovinom robljem. Naravno, nema sumnje da je i katolička crkva ostvarivala posrednu korist od te trgovine. Svi oni enormni prihodi koji su stizali u Vatikan iz Novog sveta bili su jači od svega što bi se smatralo bogougodnim, pa je zato katolički mejn-strim izgubio razloge da se buni protiv nesrećne sudbine Crnaca.\nMeđutim, Isusovci se sa tim nisu slagali! U svojoj frontalnoj i nepoštednoj borbi protiv protestantskih jeretika i bundžija pokušavali su da održe u životu prvobitni stav crkve. Verovatno da je iz njihovih internih dopisivanja, protestantska Britanija dobijala najbolje potvrde za svoju propagandnu borbu protiv Španaca! (Ovaj podatak treba svrstati kao dokaz teze, koju sam izneo još na samom početku knjige – da zvanične „činjenice“ o političkim i privrednim kretanjima ... postoje samo zato da bi poslužile interesima onih koji su te činjenice naručili!\nDok sam izučavao materijale o obimu i karakteru trans-atlanske trgovine robljem, služio sam se malim brojem preživelih brodskih dnevnika kojima raspolaže naučni centar Du-Boiz u Akri, ali uglavnom logikom.\nNaravno da ne mogu da tvrdim da su mi svi zaključci tačni, ali barem upućuju na metodiku daljeg istraživanja. U stvari, svaki zainteresovani istraživač može sâm da dođe do svoje procene. Treba se samo osloniti na elementarnu aritmetiku i izračunati koliko ljudi je moglo biti prevezeno za 370 godina. U trgovini je učestvovalo između 20 i 60 brodova (zavisno od perioda). Ako je prosečni tovar bio oko 300 robova, a brodovi mogli da naprave čak i do dve i po ture godišnje, koliko ih je prevezeno? (Napominjem da su brodovi većeg kapaciteta, neki čak i do 900 duša, uvedeni tek u XIX veku, svega deceniju-dve pre nego što je trgovina počela drastično da opada.)\nSvima je jasno da su trgovci robljem zaradili ogromna bogatstva transatlanskom trgovinom. Ali još nigde nisam našao bilo kakav podatak o tome koji su udeo u profitu od te trgovine imale Afričke poglavice. Saznao sam da je u XVIII veku, u vreme vrhunca trgovine, kada je najmanje četiri miliona robova prebačeno preko Atlantika, a barem jedna četvrtina od tog broja bila sa teritorije današnje Gane, cena jednog roba je bila sedam pušaka. Da je to istina danas bismo u Gani imali arsenal od par miliona skupocenih muzejskih eksponata. Gde su se te silne puške i muskete izgubile? Plašim se da cela istina o trgovini robljem još nije izišla na videlo.\nOružanu borbu protiv trgovine robljem prvi su otpočeli Englezi!\nBritanija je stavila trgovinu robljem van zakona 1807. godine, odnosno skoro 300 godina pošto je to uradio Papa Pavle. Nažalost i ta engleska humana inicijativa ima svoje prozaično naličje. Američka poljoprivreda, a posebno proizvodnja pamuka, bila je u to doba još uvek bazirana na robovskom radu. Međutim, pošto su Englezi želeli da ostvare monopol na trgovinu pamukom iz Indije i Egipta, njima je vrlo važan strateški cilj bio da osakate proizvodnju pamuka u SAD, pa su zato prekinuli dotok radne snage na plantaže Amerike. Sem toga, Englezima nije trebalo roblje. Oni su već imali svoju radničku klasu i imali su Irce, koje su mogli daleko efikasnije da eksploatišu nego neko roblje koje bi se dovozilo iz Afrike! I pored toga niko ne može da kaže da britanski zakon nije imao efekta.\nImao je. Cena robova je još više porasla!\nTreba pomenuti da je Britanski zakon o zabrani predviđao da kapetani uhvaćeni u prevozu Crnaca budu kažnjavani sa po stotinu funti po glavi ukrcanog roba. I to ne ovih današnjih inflatornih100 funti, nego ondašnjih koje su imale zlatnu podlogu. Da bi se shvatilo koliko je ta kazna bila visoka, samo da napomenem da je cena jednog ondašnjeg trgovačkog broda bila oko 2000 funti. Takve kazne su se pokazale užasno surovim.\nAli ne po kapetane – već po robove!\nAko bi kapetan primetio da će biti zaustavljen od strane britanskog ratnog broda, on je činio isto što i danas čine kapetani brodova koji švercuju oružje i narkotike. On bi jednostavno tovar bacio u more!\nSada, kada sam se već zamerio svima, uključujući i potomke gore pomenutih kapetana koji i danas uživaju plodove lukrativne trgovine kojom se bavio njihov čukun-čukun deda i kada sam ispričao toliko stvari koje su suprotne onome što je jednom bivšem diplomati pristojno govoriti, moram da pomenem još jednu vrlo nepopularnu činjenicu. Trgovina robljem (koja se danas eufemistički naziva trgovina ljudima) je još uvek prisutna u Gani. A tu ne mislim na fudbalere!\nSeoski „šoping mol“ sa leve, a sahrana sa desne strane.


PREDUZEĆE ZA PRUŽANJE USLUGA MEĐUNARODNOG TRANSPORTA ULTRA SPEED DOO | | Špedicija, drumski transport | Bulevar kralja Aleksandra 171 (lokal 29), Zvezdara Beograd | 011info.com\nŠpedicija, drumski transport Beograd\nAdresa: Bulevar kralja Aleksandra 171 (lokal 29), Zvezdara\nTelefon: 011/2402-792, 011/2402-793, 011/2418-415, 011/2418-915, 011/2453-848\nMi smo tim mladih ljudi posvećenih pružanju profesionalnih usluga međunarodnog transporta robe.\nPod tim, pre svega, podrazumevamo odgovornost, fleksibilnost i otvorenost za sve vrste saradnje uspostavljajući sa našim klijentima i partnerima stabilan i dugotrajan poslovni i lični odnos zasnovan na uzajamnom poverenju.\nPrednosti saradnje sa nama podrazumevaju:\n• Redovne linije zbirnog kamionskog transporta iz većine zemalja Evrope\n• Uspostavljenu saradnju sa velikim brojem prevoznika što nam omogućava da Vam ponudimo pouzdan i povoljan transport zbirnih i punih kamionskih utovara • Potpuno i pravovremeno obezbedjivanje informacija u vezi sa utovarima i pristizanjem robe\n• Fleksibilnost u pogledu iznalaženja najpovoljnijih rešenja za Vaše transportne i logističke potrebe kako po pitanju vremena pristizanja tako i po pitanju cena usluge Veoma povoljno i brzo možemo odgovoriti svakom Vašem upitu, bilo da se radi o zbirnom transportu ili o punim utovarima. Raspolažemo šleperima, kombi vozilima, hladnjačama...\nIzdvajamo sledeće destinacije koje najčešće radimo a koje bi i Vama mogle biti interesantne, a to su: Belgija, Holandija, Engleska, Nemačka, Francuska, Španija, Italija, Grčka, Turska, Slovenija, Hrvatska... U nadi da ćemo ostvariti dobru poslovnu saradnju na obostrano zadovoljstvo, srdačno Vas pozdravljamo!\n- Konsalting prilikom spoljne trovine- Mogućnost skladištenja robe u magacinima u Evropi i u magacinima u Srbiji - Pružamo usluge carinjenja robe i izrade propratne dokumentacije - Komunikacija sa inodobavljačima - Satelitsko praćenje robe od trenutka utovara do trenutka istovara.


Smene u GSP-u zbog "incidentnih situacija" | Mondo Portal\n2. decembar, 04:57\nSmene u GSP-u zbog "incidentnih situacija" 17 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.02.2019. / 17:22\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 18.02.2019. / 17:22\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić saopštio je da je, zbog incidentnih situacija u autobuskim pogonima GSP-a, danas smenjen izvršni direktor autobuskog podsistema Srđan Komatina i još dva menadžera.\n"Zbog incidentnih situacija u autobuskim pogonima GSP-a, koji su se dogodili tokom vikenda i jutros, danas je smenjen izvršni direktor autobuskog podsistema Srđan Komatina. Da li će biti još smena, pokazaće istraga", objavio je Vesić na Facebooku.\nPored Komatine, danas su smenjeni projekt menadžer za autobuski podsistem i direktor održavanja u pogonu Novi Beograd, rekao je za Tanjug zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\nNaveo je da su na njihova mesta raspoređeni zamenik direktora pogona Novi Beograd i zamenik direktora pogona Zemun.\n"To je bilo naophodno da se uradi kako bi se uveo red jer oni koji rade u javnim preduzećima moraju da znaju da je njihova obaveza da se ponašaju odgovorno prema stvarima, a to su u ovom slučaju autobusi koji su vlasništvo svih građana Beograda", rekao je Vesić.\nVesić je ovo saopštio pošto je sindikat Sloga u GSP Beograd jutros saopštio da je ukraden autobus garažnog broja 872, koji je izvezen u nedelju jutro oko pet sati iz garaže pogona Karaburma u Mirijevskom bulevaru.\nNavodno, vozilo se nalazilo na drugoj lokaciji ali je po dolasku na Karaburmu nestalo.\nDan kasnije, u pogonu Novi Beograd izbio je požar u kome su izgorela tri gradska autobusa.\nNezvanično, uzrok vatrene stihije bio je kvar autobusa garažnog broja 111, koji je prijavljen dan ranije.\nVatrogasci su sprečili da se vatra prošiti na ostala vozila pogona.\ngoran vesić autobus gsp beograd\n19.02.2019. / 00:05\nSmeniti dirrktora bezbednosti ,bivsek presednikovog telohranitelja i ceo menadjment\n25.02.2019. / 13:30\n@Gspovac hahahaha reče lopov iz Zemuna. Zašto ga smeniti što hapsi vas što kradete naftu???\n18.02.2019. / 23:25\novaj ce olešiiti Bg ko niko do sad,a Vučic ce izgubiti samo zbog ovakvih.


Poslovi - oglasi - ponuda - Građevina, geodezija\nstrane: 1 sledeća prikazano: 1 do 15 od 28\nDruštvo za proizvodnju trgovinu i usluge DEVIX d.o.o. Lazarevac raspisuje konkurs za radno mesto:GRAĐEVINSKI TEHNIČARLazarevac 1 izvršilac, smer niskogradnjaUslovi konkursa:SSS, IV stepen stručne spreme građevinske strukepoželjno radno iskustvo u struciradno mesto podrazumeva rad na gradilištu – ...\nRaspisujemo konkurs za radno mesto:Građevinski tehničarBeogradUslovi konkursa:SSS, IV stepen stručne spreme građevinske struke - smer niskogradnjapoznavanje rada na računaruelementarna stručna informisanostpoznavanje relevantnih propisa i zakonskih procedurapoznavanje engleskog jezikaminimum ...\nrok: 29. Oct 2016.\nPotreban nam je:Diplomirani građevinski inženjersa licencom5 izvršilaca, BeogradUslovi:5 godina radnog iskustva u struciPoznavanje FIDIC-aIskustvo u izradi tenderske dokumentacije i ugovaranju u građevinarstvuZnanje engleskog jezika\nMoler / Gipsar\nKompanija C.R.A.M. solutions d.o.o. iz Beograda, koja se bavi izvođenjem svih građevinskih radova, raspusuje konkurs za radnu poziciju:Moler / Gipsar Mesto zaposlenja: BeogradOpis posla:molersko - fasaderski radovigipsarski radovi Profil kandidata:SSS komunikativnost i spremnost za timski radpoznavanje ...\nPotreban radnik za sečenje pločastog nameštaja na horizontalnom formatizeru (krojna lista)\nOdgovoran i vredan\nRaspisujemo konkurs za radno mesto:Građevinski inženjer sa licencomBeogradUsloviPosedovanje licence (niskogradnja)Opis posla:Izvođenje radova na gasifikaciji na teritoriji Republike Srbije\nAgencija za konsalting projektovanje i geodetske poslove PARS osnovana je 2009. godine. Bavimo se pružanjem geodetskih usluga vezanim za Građevinarstvo, Katastar, Arhitekturu, Mašinstvo i Geologiju. Geodeziju kod nas predstavljaju sedmorica stalno zaposlenih geodeta od kojih su trojica diplomiranih ...\nrok: 01. Nov 2016.\nM Enterijer Gradnja d.o.o. građevinska firma, raspisuje konkurs za radno mesto:Inženjer tehničke pripremeBeogradOpis posla:prikupljanje tehničke i tenderske dokumentacijeučestvovanje u analizi potreba i uslova za angažovanjem podizvođačapripema i kreiranje ponuda i ugovorapraćenje, usaglašavanje ...\nRukovodilac projekta antikorozivne zaštite\n„EXSITOR” D.O.O. je privredno društvo, koje se bavi posredovanjem u zapošljavanju sa ciljem da svojim klijentima omogući pronalaženje kvalifikovanih zaposlenih, a kandidatima odgovarajuće radno mesto.Naš klijent je jedna od najvećih kompanija u Ruskoj Federaciji - Velesstroy D.O.O. koja realizuje najsloženije ...\nCollateral Monitoring Officer\nPiraeus Bank was founded in 1916 and was listed on the Athens Stock Exchange in 1918. The Bank operated through a period of private-ownership and management and in 1975 it passed to state-ownership until 1991, when it was privatized again. Since then, Piraeus Group has become one of the most dynamic and active organizations ...\nZbog potrebe širenja kompanije, preduzeću Mivex iz Čačka, potrebni su kandidati za poziciju:Građevinski inženjerUslovi:Minimum SSS, poželjno VSS\nDruštvo za građevinarstvo, trgovinu i usluge “KESZ International” d.o.o. BEOGRAD,raspisuje konkurs za prijem u radni odnos na određeno vreme, sa mogućnošću stalnog zaposlenja: Inženjer tehničke pripreme1 izvršilacBeogradOpis posla:Kontrola tehničke dokumentacijePronalaženje tehničkih rešenja ...\nrok: 03. Nov 2016.\nZbog proširenog obima posla građevinsko preduzeće Samex Group d.o.o. raspisuje konkurs za: Vozač kamiona kipera sa kranomUslovi:sa minimalnim iskustvom u poseldnjih 5 kalendarskih godina kao vozačC kategorijada ima iskustva sa manipulacijom tereta i poznavanje rukovanja kranom na kamionuda nije osuđivan...\nLaborant za beton i građevinske materijale\nMC-Bauchemie je internacionalna kompanija sa sedištem u Nemačkoj. Proizvodimo specijalizovane materijale i sistemska rešenja za građevinsku industriju, u oblasti gradjenviske hemije. Sa više od 30 proizvodnih pogona, 2.000 zaposlenih, prisutnosti u više od 30 evropskih zemalja kao i globalne zastupljnosti ...\nrok: 04. Nov 2016.\nGrad BeogradBeograd (24)Lazarevac (1)Moravički okrugČačak (1)Sremski okrugInđija (1)Južnobački okrugNovi Sad (1)


Uspešno održan otvoreni trening savremenih prodajnih veština SPIN | Omega Consulting Team\nUspešno održan otvoreni trening savremenih prodajnih veština SPIN\nby OCT marketing | Oct 18, 2016 | Edukacija\nSPIN tehnika se smatra najboljom i najsavremenijom prodajnom veštinom koja se primenjuje u kompleksnoj prodaji.\nKonsultanti Omega Consulting Team – a Miljan Dimitrijević i Vladimir Ćuk održali su 11-12.10.2016. još jedan u nizu treninga iz oblasti trade – marketing – a.\nNeki od komentara učesnika bili su:\nMilan Marjanović Na treningu su mi se dopale konkretne informacije koje su svima razumljive, vraćanje i pojašnjenja, jer je predavač iste uočavao. Mislim da se dosta toga može primeniti u praksi uz naše vežbanje tehnike postavljanja pitanja. Nikola Kojić Dopala mi se otvorena komunikacija i konkretna rešenja. Ivan Cvetković Na treningu bih pohvalio: Tehnike postavljanja pitanja; Učenje tajminga za postavljanje pitanja; Učenje tehnike za postavljanje pitanja za prepoznavanje klijentskih potreba. Petar Drobnjak Dopada mi se aktivno učestvovanje na treningu, kao i način formulisanja pitanja tj. nov način formulisanja pitanja u odnosu na dosadašnju praksu. Odličan način prezentovanja i obuke. Laka razumljivost obuke i prenošenja znanja. Marko Pavlović Način formulisanja pitanja bih izdvojio kao jako korisno na treningu, kao i adekvatan način pristupa korisniku. Takođe i aktivnost svih učesnika na obuci. Marko Vučić Izdvojio bih kao korisno sa treninga osvešćivanje u vezi sa SPIN metodom, dosta vežbi u odnosu na teoriju i dobra potkovanost teorijom.


OMNIplus ponovo pokrenite proveru - OMNIplus Srbija\nOMNIplus ponovo pokrenite proveru\nServis autobusa i autobusa po narudžbi - i rado ćemo doći kod vas.\nSa popuštanjem ograničenja pandemije, autobusi i putnički autobusi su počeli da se vraćaju na put. Da bi se osiguralo da ponovno pokretanje prođe potpuno glatko, OMNIplus nudi stručnu proveru ponovnog pokretanja kao sveobuhvatnu uslugu.\nBilo da se radi o autobusu, međugradskom ili gradskom autobusu – svako vozilo, kada se ne koristi duže vreme, mora da prođe temeljnu proveru pre nego što se vrati na put. Ako je van pogona duže od mesec dana, potrebno je preduzeti čitav niz mera kako bi se osiguralo da vozilo nije oštećeno.\nTemeljna provera pre povratka na put\nUpravo za takve situacije, OMNIplus je razvio atraktivnu ponudu usluga koja pokriva sve neophodne aktivnosti inspekcije i nadzora. To uključuje proveru tečnosti kao što su rashladna tečnost i ulje, proveru elektrike, pažljivo prelaženje svake pojedinačne cevi, kabla i filtera – i još mnogo toga.\nInspekcija se vrši na licu mesta\nAko su autobusi povučeni iz upotrebe, ne smeju se pomerati. Iz tog razloga, iskusni serviseri iz OMNIplus-a će rado doći kod vas. Ukoliko u Vašim prostorijama nema odgovarajućeg prostora za obavljanje pregleda, mi ćemo organizovati siguran transfer do našeg Servisnog mesta.\nNe rizikujte kada ponovo pokrećete svoje autobuse Mercedes-Benz ili Setra. Ako želite da izvršite ovu važnu proveru ponovnog pokretanja zajedno sa OMNIplus-om, samo se obratite svom servisnom centru.\nKoristite registar usluga na mreži da biste odmah pronašli OMNIplus servisnu tačku!