Poziv umjetnicima – dizajnerima – kreativcima – Mreža za izgradnju mira\nPoziv umjetnicima – dizajnerima – kreativcima\nPostanite dio najljepše Istarske trgovačke ponude i prezentirajte svoje ručno rađene proizvode cijelom svijetu u direktnoj prodaji. Vaši dizajnerski uradci u malim serijama, nakit, lutke, originalni suveniri, magneti, i sve ono što spada u kategoriju ručno rađenih proizvoda….\nUMAG – hotel Melia Coral ***** suvenirnica i concept dućan – čeka na Vaše unikatne proizvode!!!!\nAko ste još nedavno sanjali kako će Vaše malo veliko remek djelo naći put pravog kupca kroz turističku meku… ako niste imali dovoljno mogućnosti da se prezentirate direktno u turizmu… sada ste na najboljem putu da to ostvarite.\nNeka se Vaše rukotovorine i Vaše umjetničke dragocjenosti nađu u prekrasnom Gradu Umagu smještenom na zapadnoj strani istarske obale, desetak kilometara od slovenske granice, u blizini talijanske granice i kojeg posjećuju većinom stranci koji su željni bogate i šarmatne ponude naših kreativaca i umjetnika!\nAdresa hotela – hotelskog kompleksa: MELIA CORAL Katoro 20, 52470 UMAG\nProstor je u vlasništvu PLAVE LAGUNE d.d.\nvas poziva na sudjelovanje !\nINFORMACIJE O SURADNJI:\nInstagram: Maja_Panic _Mea vita\n00385 91 5499 493\nKonkurs za poziciju: koordinatorica za vjersku...\nU općinama Novi Travnik i Kiseljak održane prve...\nOpćina Visoko – Poziv za prijem pripravnika\nlenka ljevak says:\nPrekrasno. Za svakog ponesto!!\nInteresantno mi je Poziv kreativcima, dizjnerima.\nKoji je kontakt telefon, wiber? Email?


Subota, 24/08 - Fudbal, Holandija, Eredivizija\n24/08Herenven vs TventeUkupno pogodaka - iznad/ispodtip: Više 3.50\nNe mogu se požaliti na start sezone ni u Herenvenu, ni u ekipi Tventea, povratnika u elitu.\nDomaćin neće dugo pamtiti prethodnu sezonu u kojoj nije uspeo da dođe ni do baraža za plasman u Evropu. Sezonu su završili ranije nego što su nameravali, pa su imali sasvim dovoljno vremena za odmor i pripreme za aktuelnu. Počeli su odlično, čak i bolje od očekivanja, pobedivši Herakles u gostima sa 4:0. Usledio je duel sa Fejnrdom na domaćem terenu i izboren remi 1:1. U prošlom kolu su podbacili na gostovanju u Emenu, gde su poraženi sa 2:0. Očigledno sve još ne štima na pravi način, pa su oscilacije neminovne.\nSvima je drago što se Tvente vratio u elitu, bivšem šampionu Eredivizije nikako nije mesto u drugoj ligi, i verujemo da se timu iz Enšedea to više neće dogoditi. Povratničku sezonu u eliti otvorili su odlično, pa posle tri kola nemaju poraz, upisali su dva remija i jednu pobedu. Zanimljivo je da su oba puta nerešeno igrali kada su domaćini, u prvom kolu sa vicešampionom PSV-om iz Ajndovena i prošle nedelje sa RKC-om iz Valvajka. Između ta dva remija gostovali su u Groningenu i pobedili sa 3:1. Dakle, Tvente ima dobar tim i trebao očekivati plasman u gornjem delu tabele.\nAko tražite utakmicu na kojoj možete da tipujete golove, ovo je takav meč. Očekujemo vatromet golova u duelu dve ekipe koje igraju na gol više. Favorita je teško odrediti, ali to da će se mreže tresti na obe strane, ubeđeni smo. Zato predlažemo igru na golove, na dosta golova. Naš predlog je 4+, za koji u kladionici 1xbet očekujte kvotu 2.53.


[VIDEO] Brankov kutak u čast princa srpske poezije | Belle Amie\nVelika ITkonekt konferencija u Nišu\n[VIDEO] “Kako stići do cilja u čizmama od sedam milja?“\n[VIDEO] Brankov kutak u čast princa srpske poezije\n13:09, 21. 03. 2019 >> 14:36 Urednik Društvo, Niš, Vest dana, Video 0\nOsnovna škola “Branko Miljković” obeležila je 48. rođendan, a u okviru proslave i osmu godinu Brankovog pera.\nSvečna akademija se održava uvek na Svetski dan poezije u čast pesnika čije ime škola nosi, u kojoj sa ponosom ističu da je to jedina škola u Srbiji koja je ponela ime srpskog “prince” poezije.\nUpravo u njegovo ime i u njegovu čast na Dan škole je otvoren i Brankov kutak kako bi učenici mogli u svakom trenutku da se podsete ko je Branko Miljković i osete njegovo prisustvo u školi kroz njegovu poeziju.


Po Dow Jones indeksu – jednom od vodećih svetskih merila na polju održivosti – Coca-Cola HBC je ponovo ocenjena kao najodrživiji proizvođač napitaka u Evropi.\nOvo je sedmi put za osam godina da je kompanija osvojila prvo mesto u Eivropi, a sa rekordnim brojem bodova je rangirana kao druga na svetu – i tako već desetu godinu zaredom svrstana u prve tri kompanije.\n– Održivo poslovanje važnije je nego ikada pre i ovo prestižno priznanje potvrda je naših napora da čak i u trenucima ozbiljnih izazova, ne zaboravljamo ono što je najvažnije, a to je dobrobit naših zaposlenih i lokalne zajednice u kojoj poslujemo – izjavio je Svetoslav Atanasov, generalni direktor Coca-Cola HBC Srbija.\nVesti -\tNov 06, 2020\nRepresent Communications je na ovogodišnjem festivalu Kaktus dobio nagradu u kategoriji Odnosa sa javnošću sa kampanjom “Budimo jednaki” koju smo radili za našeg dugogodišnjeg k...


SEASONIC GM-500 - najniža cijena\n101.100.159 - Napajanje Seasonic Core GM 500W 80+Gold Semi-Modular Fan(s) 120mm Cable Management partially modular Connectors 1x 20/24Pin, 1x 4/8Pin ATX12V, 2x 6/8Pin PCIe, 4x SATA, 3x IDE average efficiency 89% (80 PLUS, 115V) Certificates 80 PLUS Gold (115V) Dimensions (WxHxD) 150x86x140mm Warranty seven years Quantity of 12VRails 1 +3.3V 20A +5V 20A +12V 41A 12V 0.3A +5Vsb 3.0A PFC active Form factor ATX PS/2 Special features ErP Lot 6\nNabava.net nije internet trgovina već mjesto na kojem možete pregledati i usporediti ponudu drugih trgovina za seasonic gm-500. Iako se podaci osvježavaju nekoliko puta dnevno savjetujemo da se prije kupovine detaljnije informirate direktno kod trgovine koju ste odabrali za kupnju proizvoda seasonic gm-500. Nabava.net ne jamči za točnost objavljenih informacija, kao i to da prikazane slike u potpunosti odgovaraju stvarnim proizvodima.


SEKSPIROV KOD, VIRDZINIJA FELOUS | ISTORIJSKI | KNJIGE | ŠEKSPIROV KOD, VIRDŽINIJA FELOUS\nnaziv proizvoda: Šekspirov Kod, Virdžinija Felous\nkataloški broj proizvoda: 16458\nS L U Č A J N O S T ? ŠEKSPIROV KOD otkriva šifrovanu, kodiranu priču sakrivenu u Šekspirovim delima i delima drugih pisaca iz tog perioda. Skoro 250 godina je prošlo, a te šifre još uvek nisu bile otkrivene. Više osoba je doživelo tešku sudbinu jer su se usudili da govore o tajnama koje se u njima nalaze. Kodovi otkrivaju eksplozivnu priču, tajni brak Elizabete, "kraljice device", ubistva i skandale, korupciju i laži na najvišim nivoima. A govore i o istinitoj priči i životu Frensisa Bekona, koji je izmislio šifre. Tajna istorija nije mogla da se ispriča u Bekonovo vreme, tako da je on nju šiframa sakrio, sa nadom da će se u budućnosti otkriti, kada svaki čovek bude slobodan da bez straha govori i zna istinu. Knjiga govori o neverovatnoj, uzbudljivoj, fascinantnoj priči... Priča je izuzetno važna i vapi da bude ispričana. Nerazdvojna je od šekspirovske autorske misterije. - Sajmon Majls, autor i istraživač\nNaziv knjige : Šekspirov Kod\nAutor : Virdžinija Felous\nKataloški broj ovog proizvoda je: 16458


Obilježаvanje 25 godina od formiranja drugog bataljona 22. Pješadijske brigade VRS – Центар за културу, спорт и информисање Котор Варош\nSluženjem parastosa, prisluživanjem svijeća i polaganjem vijenaca 30. maja (utorak) biće obilježeno 25 godina od formiranja drugog bataljona 22. pješadijske brigade Vojske Republike Srpske. Vijenci će biti položeni na spomen obilježja poginulim borcima u proteklom odbrambeno-otadžbinskom ratu u Kotor Varošu, Maslovarama i Serdarima, kao i na mjestu stradanja 14 srpskih boraca u Vigošti, a zatim će se borci i ratni komandanti drugog bataljona okupiti u Maslovarama na prigodnom druženju.\nŽivot za Srpsku dalo je 99 boraca iz ovog bataljona, a njih 273 su bila ranjena. Po riječima prvog komandanta Slobodana Župljanina u ovom bataljonu, osim boraca sa područja Kotor Varoša i Maslovara, bilo je i boraca iz okolnih opština, Kneževa, Čelinca i Banjaluke.\n„Prva ratna iskustva drugi bataljon 22. pješadijske brigade stekao je na području Slavonije, u Pakracu i Lipiku. Zatim nas je put vodio na ratišta u Doboju, Bihaću, Maglaju i Glamoču, a najveći doprinos borci našeg bataljona dali su u herojskoj odbrani Kotor Varoša i Kneževa“, istakao je Župljanin.\nAleksandar Saša Petrović, koji je naslijedio Župljanina na mjestu komandanta, je rekao da je najveći doprinos drugi bataljon dao u očuvanju Republike Srpske na platou planine Vlašić, na kojem je boravio najveći dio rata.\n„U teškim ratnim vremenima smo bili jedinstveni, a prilika je ovo da se ponovo okupimo u Maslovarama gdje ćemo svi zajedno da se sjetimo naših poginulih saboraca i na dostojanstven način obilježimo 25 godina od formiranja drugog bataljona“, dodao je Petrović.\nPored ratnih komandanata i boraca drugog bataljona 22. Pješadijske brigade VRS obilježavanju ovog jubileja prisustvovaće predstavnici Srpske pravoslavne crkve i zvanice iz društvenog i javnog života Republike Srpske.\nRadnici “Arselor Mitala” krenuli ka Banjaluci, policija zaustavila dampere


facebook/ Neobično Obična\nNije mi jasno da ti dete još ništa ne priča, moje priča sve, naučili smo i razlomke, a piše i čita od prve godine.\nKako to da mu nisi kupila najskuplje stvari, deca izgledaju jadno i nesrećno u stvarima koje nisu brendirane.\nMi zube nismo osetili, nije nam dete ni nervozno bilo tako kao vaše.\nVaša briga je sreća vašeg deteta,vaša najveća briga je zdravlje vašeg deteta i pre svega jedan normalan odnos prema jednom novom biću.\ndjeca djeca su ukras svijeta nadmetanje odratanje srećno dijete takmičenje majki


Last minit ponude su jeftine, ali imaju i DRUGU STRANU koja se neće svima dopasti\nLast minit ponude našim turistima nude brojne aranžmane po nižim cenama, ali ova pogodnost ima i drugu stranu koja građane stavlja pred svršen čin i ne daje im mnogo izbora.\nLetnja sezona je u punom jeku i ako do sada niste rezervisali odmor, postoje dve mogućnosti da to učinite i da otputujete na popustu sa uštedom od 50 i više evra ili, ako ste zahtevniji i želite da ugodite svim članovima porodice, ostanete kod kuće razočarani ponudama.\nU prvoj varijanti, iako nije čest slučaj, može da se desi da turista koji uplati last minit, otputuje u sezoni i boravak u Grčkoj plati isto kao putnici koji su odmor rezervisali pre šest meseci i otplaćuju ga na rate, a kofere će pakovati tek sredinom septembra, pred kraj sezone.\n- Prijateljica putuje 16. septembra u Hanioti i aranžman otplaćuje od januara. Cena je oko 120 evra plus dinarski deo oko 2.000 dinara. Lep smeštaj i cena je povoljna, ali smo suprug i ja u istom mestu pronašli ultra last minit po osobi za 120 evra, bez doplate u dinarima. Na put krećemo iduće sedmice - kaže Subotičanka Tatjana H. Tumbas.\nOva i slične ultraponude se dešavaju kada domaćini ili agencije moraju da daju dodatne popuste zbog novih okolnosti i da ne bi propala ponuda.\nUPOZNAVANJE BALKANA NA DVA TOČKA Trojica Lazarevčana biciklom obišli region, otkrili su koja je NAJVEĆA BOLJKA svih zemalja (FOTO)\nNA KONJIMA OD ZAGREBA DO CRNOG MORA Dušan i Boris iz Hrvatske upustili su se u nesvakidašnju avanturu po Balkanu\nIDEALNE ZA ODMOR Pet zemalja u kojima ćete trošiti manje od 25 evra dnevno\nBoris Tot, turizmolog i turistički vodič, kaže za "Blic" da građani mogu ako prate last minit da nađu povoljno letovanje, a kada neko ima specifične zahteve bolje da ugrabe first minit kada može da bira.\n- Teško će sada turisti naći ponudu kakvu su zamislili, a da je sutra polazak. Ima neprodatih aranžmana i last minit ponuda je dobra ove sezone. U Grčkoj su južnija mesta skuplja, ali, recimo, za mesto na Kasandri polazak je 14. jula za 200 evra. Last minit ponuda za Olimpik Bič je 180 evra, prevoz autobusom, polazak 10. jul, u jeku sezone. Oni koji žele u Pargu, na Tasos ili Krf, to je i skuplje, oko 230 evra. Ima za Pargu, avionom, apartman i polazak je u ponedeljak, a cena je 200 evra plus 46 evra taksa. To je prejeftino, još je obezbeđen i transfer do smeštaja - kaže Tot.\nI oni koji budu odleteli za Pargu 8. jula mogu slobodno reći da su jeftinije prošli od većine putnika koji će putovati u septembru 15 i više sati autobusom do manje atraktivnih destinacija.\nOva ponuda, kaže Tot, nastala je verovatno jer su organizatori usled neočekivanih okolnosti spustili cenu da bi barem pokrili troškove čarter leta i transfer. S aspekta turističkih agencija, to znači da putnik bukvalno ne plaća smeštaj.\nZa Tursku je last minit ponuda 10 noćenja avionom 350 evra. U egejskoj oblasti mogu da se nađu jednostavniji ol inkluziv aranžmani ili polupansion avionom do 400 evra.\nKo prvi, njegova soba\nZa Makarsku u Hrvatskoj aktuelna je ponuda "zadnja soba, ko prvi - njegova". Polazak je iduće sedmice, apartmanski smeštaj i polupansion su sniženi sa 290 na 260 evra po osobi, a najveća pogodnost je što samo jedan putnik plaća 75 evra prevoz, za drugog je gratis.\nSrpska voditeljka u PROVOKATIVNOM bikiniju: U njenu VRELU GUZU je gledala cela Ada!\nVrela robijašica: Najlepša pljačkašica sveta je IZ HRVATSKE\nGRCI PROTIV KOMERCIJALIZACIJE PLAŽA Organizovani protesti zbog visokih cena, srpski turisti ovde za dve ležaljke plaćaju čak 15 EVRA\n"ZABRANITI IM DA NAPUŠTAJU SVOJA SELA" Srbi napravili haos u apartmanu u Polihronu, prizor je mnoge ZGROZIO\nANKETA Da li ste već počeli da planirate letovanje?\nŽivot na Halkidikiju vraća se u normalu\n"JA SAM APSOLUTNO LJUT" Marko je završio dva fakulteta, ali sutra ODLAZI ZA NEMAČKU: U Srbiji nisam mogao da nađem posao\n"JESTE DA SPOLJA IZGLEDA ČUDNO" Stanari zgrade u Aleksincu objasnili zašto na fasadi imaju vrata koja VODE U AMBIS (VIDEO)\nDVA SATA OBUSTAVLJEN SAOBRAĆAJ PREMA MAĐARSKOJ Stvaraju se ogromne gužve, ne krećite u tom pravcu ako ne morate\nHILJADE PUTNIKA DOČEKALO NOĆ NA HORGOŠU U kolonama čekaju VIŠE OD ČETIRI SATA, ljudima u vozilima dele vodu, putnici očajni\nNa graničnom prelazu Horgoš i u večernjim satima stravične gužve. Kolone vozila duge su i po nekoliko kilometara, a na izlaz iz zemlje se, prema podacima AMSS od 20.30 časova, i dalje se čeka više od četiri sata. Očekuje se da će kolone biti još duže, s obzirom da se posle 19 časova više ne vrši preusmeravanje na prelaz Horgoš 2.\nMarko Milićević završio je dva fakulteta - medicinu i stomatologiju i redak je takav primer u Srbiji. On sutra odlazi u Nemačku "apsolutno ljut" jer u Srbiji ne samo da nije mogao da nađe posao, već nije mogao da dobije ni specijalizaciju iz željene maksiofacijalne hirurgije.\n"SRBI ČESTO KRADU AUTOMOBILE" Beograđanin je pokušao da iznajmi automobil u Zagrebu, ali je umesto toga doživeo NEPRIJATNOST\nĐ. B. iz Beograda ostao je neprijatno iznenađen kad su mu u jednoj rent-a-car agenciji u Zagrebu rekli da od njih ne može iznajmiti vozilo jer je državljanin Srbije.\nMINISTAR TRAŽIO BROJ SRPSKOG GENETIČARA Stojković: Odgovorio sam Šarčeviću da sam imao telefon i u Srbiji\nGenetičar dr Miodrag Stojković, koji je napustio Srbiju i otišao na Harvard, objavio je na društvenim mrežama da je dobio mejl s molbom za broj telefona kako bi ga kontaktirao ministar Mladen Šarčević. Stojković je, kako tvrdi, na tu poruku odgovorio rečima: "da je imao telefon i dok je bio u Srbiji".\nNa svim graničnim prelazima sa Mađarskom došlo je do dvosatne obustave saobaraćaja tokom prepodneva, zbog čega su se stvorile ogromen guže i kolone dugačke od pet kilometara u čak sedam traka.\nNESTALA ŽENA IZ OMOLjICE Suprug i sinovi je traže već MESEC DANA\nJadranka Radosavljević (45) nestala je u pančevačkom selu Omoljica još pre oko mesec dana, nema joj ni traga ni glasa, a očajna porodica moli za pomoć.\nVEROVALI ILI NE Sitni lopovi koji kradu šminku, kreme, kafu i čokoladu supermarkete i drogerije godišnje "olakšaju" za 90 MILIONA EVRA\nSa rafova supermarketa, dragstora, drogerija i drugih prodavnica u Srbiji, prema nekim procenama, godišnje se ukrade roba vredna više od 90 miliona evra.\nStanari zgrade na uglu ulica Majora Milana Tepića i Dušana Trivunca u Aleksincu, koja na fasadi ima vrata koja vode u ambis jer protivpožarne stepenice nikad nisu napravljene, kažu da je sve bezbedno jer su "vrata zaključana već nekoliko godina".\n10 SATI U KOLONI NA GRANICI Gužve na svim prelazima sa Mađarskom NEPODNOŠLJIVE, kažu da im "pada sistem", a ovo je PRAVI RAZLOG\nPutnici koji prelaze granične prelaze Srbije sa Mađarskom već danima su nezadovoljni zbog dugih stajanja u koloni, a nervozu i nezadovoljstvo povećavaju temperature od 35 i više stepeni. Vozači svedoče da po osam, čak i deset sati čekaju da pređu granicu.\nPREDSEDNIK SRBIJE SA NAJCITIRANIJIM PROFESOROM Vučić: Stojan Radenović će potpisivati radove za Beogradski univerzitet\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa jednim od najcitiranijih matematičara sveta, profesorom Stojanom Radenovićem. Sastanak se održava na Andrićevom vencu.\n(MAPA) Ogromne gužve očekuju se sutra kod Obrenovca, evo kako sa autoputa Miloš Veliki ka Beogradu\nTokom prethodnih pet dana, broj vozila na novootvorenom autoputu Miloš Veliki od Obrenovca do Čačka, u svakodnevnom je porastu, a u nedelju se očekuje najveći priliv. Predsednik opštine Obrenovac Miroslav Čučković uputio je apel svim vozačima da koriste alternativne puteve za povratak od ovog grada do prestonice.\nFIJASKO Kraljevo ostalo bez dva sportska takmičenja zbog KAŠNJENJA RADOVA na stadionu\nNajbolji atletičari Srbije mogli bi eventualno na Atletskom stadionu u Kraljevu, gde je za vikend bilo zakazano prvenstvo Srbije, da se takmiče u skoku udalj, i to uz rizik od povrede jer stadion trenutno izgleda kao ogromna gomila peska i šljunka, bez ijednog metra atletske staze ili trave.\nSAZNAJEMO Evo zašto se Miloš Biković našao CRNOJ LISTI Ukrajine i ko ga je prijavio\nVlasti Ukrajine zabranile su ulazak našem glumcu Milošu Bikoviću u tu zemlju i stavile ga na crnu listu "delatnika iz oblasti kulture koji rade protiv teritorijalne celovitosti Ukrajine", saznaje "Blic".\nDEČAK IZ SRBIJE UMALO SE UDAVIO U PEFKOHORIJU Dete (5) reanimirao lekar koji se pukom srećom zadesio na plaži kao turista\nMališan iz Srbije star pet godina, umalo se udavio u četvratak na plaži u Pefkohoriju, popularnom grčkom letovalištu, a uspešno ga je ranimirao lekar koji se pukom srećom tu zadesio kao turista.\nBALKANSKI KRVAVI PUTEVI Srbija i susedi u evropskom vrhu po broju poginulih u saobraćajnim nesrećama, a razlog je SAMO JEDAN\nSlučajevi stravičnih pogibija na domaćim putevima gotovo svakodnevno potresaju javnost, a poznato je da je statistički Srbija u samom evropskom vrhu po broju poginulih na putevima. Međutim, podaci Evrostata pokazuju da se ne samo Srbi, nego čitav region, nalaze na toj listi veoma visoko. Zašto?\nSVETSKA ELITA OPERIŠE U ŠUMADIJI U Kragujevcu operisano šest osoba sa najtežim deformitetima kičme\nU KC "Kragujevac" prof. dr Norberto Ventura iz Valensije operisao je proteklih dana šestoro pacijenata iz Srbije u Kliničkom centru "Kragujevac" sa najtežim deformitetima kičme koje su se do sada operisale u inostranstvu. Uz podršku Vlade Srbije odnosno Ministarstva zdravlja i Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje do sada je obavljeno pedesetak operacija teških deformiteta kičme kod dece i odraslih.\n"OPASNOST, MINE" Panika zbog natpisa kod napuštene vojne kasarne u Leskovcu\n"Opasnost, mine", natpis na velikoj tabli prvo je što ćete ovih dana, uoči Roštiljijade, ugledati kada sa autoputa iz pravca Grdelice ili Vlasotinca uđete u Leskovac preko naselja Podrum, odnosno, pored napuštene vojne kasarne "Južni logor".\nPOTPUNI KOLAPS Kilometarske kolone vozila ka Horgošu, na izlaz se čeka PET SATI, gužvi se ne vidi kraj (VIDEO)\nNa ulazak u Mađarsku, na graničnom prelazu Horgoš, danas se čeka i po nekoliko sati. Kolona vozila oko 16 časova bila je duga više od pet kilometara.\nKAKO NAS VARAJU U GRČKOJ Ovako prevaranti godinama "na sitno" uzimaju pare, a da turisti toga NISU NI SVESNI\nZbog nečega što rade i turisti iz Srbije, ova devojka na Skijatosu je ZAVRŠILA U BOLNICI (VIDEO)\nZaronili su do olupine Titanika i ostali skamenjeni: Najjezivija stvar sa broda je MISTERIOZNO NESTALA (VIDEO)\nSAMO U TRAVELLANDU: HOTELI PO CENI APARTMANA!\nPreminuo naš glumac u 43. godini od posledica srčanog udara\nZvezda Granda iz Hrvatske progovorila o KONTROVERZNOJ IZJAVI O SRBIMA: "Jesam to rekla, ali..."\nNA HORGOŠU KRITIČNO Ljudima u kolonama delili vodu: "Skoro ceo dan nam prolazi u čekanju"\nŽENA IZ SENTE KOJA JE NARUČILA UBISTVO MUŽA NA PSIHOLOŠKOM VEŠTAČENJU "Tatjana nije puno pričala, uvek je sedela po strani i IZGLEDALA LJUTITO"\nGlumac se toliko OBRUKAO da će ga ovaj blam pratiti DO GROBA: Ne pojavljuje se u javnosti, ali kad su ga slikali na plaži ODMAH JE ZARONIO\n"Imam više od 50 godina i do danas nisam znala da usisivači MOGU I OVO": Žena je pokazala CAKU za koju garantovano niste znali\nStari SRPSKI DOŽIVOTNI HOROSKOP otkriva kakva vas sudbina tačno čeka: Vagama je u 40. godini ŽIVOTNA RASKRSNICA, Bikovima je novembar SUDBINSKI MESEC\nNaslovna za 25.08.\nOTVORENI FILMSKI SUSRETI U NIŠU Predajom ključeva grada i uručenjem nagrade počela manifestacija\nHari Varešanović došao na Music Week festival u NESVAKIDAŠNJEM STAJLINGU, evo zašto su sve oči bile uprte u njega (VIDEO)\nZA ŠEST DANA ISTRČI 100 KILOMETARA Tanja Grahovac iz Brčkog obožava svoj „ozbiljni hobi“\nBRIGA MANJE ZA BOGDANA I BJELICU Trener Sakramenta oslobođen OPTUŽBI!\nJANG BOJS OZBILJNO ZAPRETIO PRED REVANŠ! Švajcarci demolirali rivala i to u MEŠOVITOM sastavu /VIDEO/\nKO JE OVDE REAL!? "Kraljevići" razočarali, ali Luka Jović OČARAO! Pogodio prečku čim je ušao u igru, ali... /VIDEO/\n"FARAON" UTIŠAO "TOBDŽIJE" Liverpul deklasirao bezidejni Arsenal i usamio se na vrhu Premijer lige /FOTO/\nVIŠE NE IZGLEDA OVAKO Godinama vodi Dnevnik RTS-a, a sada je DRASTIČNO PROMENIO IMIDŽ i mnogi ga ne prepoznaju!


Nalepnice - Predlošci\nNalepniceWord 2013Pozivnica za događaj sa zimskim motivimaPublisher 2013Nalepnice za poklone sa zimskim motivimaPublisher 2013Razglednica sa zimskim motivimaPublisher 2013Nalepnica za ubacivanje CD-aWord 2013Nalepnice sa adresom sa srednjim monogramomPublisher 2013Nalepnice sa adresom sa malim monogramomPublisher 2013Nalepnice sa adresom (bambus)Word 2013Velike nalepnice sa povratnom adresom sa fotografijomPublisher 2013Nalepnice za adrese (medvedići)Word 2013Crvene poslovne nalepnicePublisher 2013Poslovna koverta zelene bojePublisher 2013Nalepnica za kutiju CD-aWord 2007Nalepnice za CD-ove sa rezervnim kopijama podatakaWord 2003Nalepnice za praznični CD (kartonski papir „Avery“ 5824)Word 2003Nalepnice za zastrašivanje za Noć veštica (20/str.; kartonski papir „Avery“ 8160, 8250, 8460 i 8660)Word 2003Nalepnica za kutiju CD-aWord 2003Nalepnice Opis\nKoristite ovaj predložak nalepnice sa adresom za isporuku da biste kreirali personalizovane nalepnice za profesionalni izgled. Ovaj predložak je dizajniran za rad sa Avery nalepnicama 8164. Promenite izgled primenom ugrađenih Word tema.Verzija:Word 2013Preuzimanja:6Veličina datoteke:22 kBOcena:


Vesti - Komentar dana: Vakcina protiv blesavosti\n<< VESTI | | 16.07.2020 10:27\nSrbija će imati vakcinu protiv korona virusa pre kraja godine, saopštio je juče slavodobitno predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Sve je zavio u veo misterije izjavom da su u toku razgovori sa "jednom zemljom" koja već daje vakcinu ljudima. Vučić je prilikom posete gradilištu Instituta za kardio-vaskularne bolesti u Beogradu, "Dedinje 2", rekao da će ta vakcina biti "spas za Srbiju i za našu ekonomiju".\nNije želeo da odgovori na pitanje sa kojom zemljom će Srbija potpisati protokol o nabavci vakcine protiv korona virusa, ali je rekao da će se truditi da Srbija bude među prvih 30 zemalja koje će dobiti vakcinu.\nPrvo, ako nam je vakcina spas za ekonomiju, a ne za živote, nejasno je ko će tu biti šprican – fizička ili pravna lica. Nekako mi, ipak, dragi čitaoci, nije do šale kad je ova tema u pitanju jer sve češće oko sebe vidim i čujem ljude pomirene sa time da ćemo se pre ili kasnije svi zaraziti. Lično, u to ne verujem, tešim se kako u Njujorku, Španiji ili Italiji postoje ljudi koji se nisu zarazili, mada sve manje razloga nalazim za sopstveni optimizam.\nDrugo, napredak vakcina koje su ušle u kliničko ispitivanje pratim gotovo opsesivno i tačno znam koja je u kojoj fazi, tako da "jedna zemlja" koja već daje vakcinu ljudima može biti samo neka od ukupno dve koje su kliničko ispitivanje dovele do treće faze – Velika Britanija i Kina. Pod uslovom da do kraja godine okončaju treću fazu, naravno. U suprotnom, bilo koja druga vakcina, ako dospe u Srbiju, značiće da smo deo kliničkog ispitivanja njene efikasnosti.\nU sredu 15. jula tabloidi u Srbiji su doslovno pošandrcali sa objavama o revolucionarnom napretku ruske i američke vakcine (nijedna nije državna, ali hajde da vas ne zamaram imenima kompanija i instituta koji ih razvijaju). I jedna i druga su prošle tek prvu fazu kliničkog ispitivanja, što znači da su grupice od 10–20 volontera primile prve doze i da su razvili imunski odgovor identičan onom koji ima osoba koja je preležala kovid 19. Međutim, i jedni i drugi moraće da istrče još mnogo milja dok dođu do poslednje faze ispitivanja, naprave plan proizvodnje i distribucije, formiraju cene itd. Jedini koji su sve to već isplanirali jesu Univerzitet Oksford i Astra Zeneka, ali i njih čeka, nakon okončanja treće faze (najranije na jesen), još sedam meseci birokratskih procedura. Naravno, postoji nada da će procedure biti skraćene, ali te odluke se donose na globalnim samitima, pa ćemo svakako čekati malo duže. Za oksfordsku vakcinu znamo sigurno da će, onog momenta kad bude odobrena za široku upotrebu, u Indiji biti proizvedeno dve milijarde vakcina, a potom još. No, sve ovo što pišem samo je puko prepričavanje informacija sa sajta Svetske zdravstvene organizacije, Oksforda i Astra Zeneke.\nOno što je zbilja čudno jeste da su maltene u istom satu Aleksandar Vučić i Donald Tramp izjavili istu stvar, s tim što smo za Trampa uspeli da saznamo kako bezrazložno stvara euforiju oko vakcine koja je u prvoj fazi istraživanja. Što se Vučića tiče, on se samo ponovo iživljava nad nama, građanima Srbije, držeći nas u agoniji pomešane nade i očaja. Poseban je bezobrazluk to njegovo "jedna zemlja, neću da vam kažem koja". A naročito je surovo što njegove reči najviše dopiru do ljudi koji ne znaju da odrede kredibilan izvor informacija, ne razumeju strane jezike na kojima nas SZO izveštava o napretku kandidata za vakcinu protiv korona virusa i okreću se tabloidnom talogu tražeći zrno nade.\nO protivnicima vakcinacije drugom prilikom. Sve je ovo još jedan Vučićev spin i politizacija pandemije. Prvo je proteste širom Srbije proglasio protestima ravnozemljaša i antivaksera, a sad glumi spasioca koji nam je obezbedio vakcinu koja ne postoji. Manipulacija javnim mnjenjem i neprekidna politička kampanja jedino su što ume da radi, a tek protiv toga nema vakcine. Možemo samo da se nadamo kolektivnom imunitetu.


BEOGRAD 10. 08. 2012\nGLOBTROTERI U BELIM MANTILIMA - POJEDINI LEKARI IZ SRBIJE OBIŠLI SVET ZAHVALJUJUĆI PROIZVOĐAČIMA LEKOVA\nFarmaceuti plaćaju skupa putovanja doktorima\nIzgovor za korupciju - Srpski lekari na rukovodećim pozicijama po nekoliko puta godišnje idu na kongrese u egzotične zemlje, a zauzvrat nabavljaju proizvode kompanija koje su im platile put\nSrpski lekari na rukovodećim pozicijama proputovali su ceo svet na račun velikih farmaceutskih kompanija, tvrde sagovornici Pressa. Na kongresima u egzotičnim zemljama oni su dobijali ponude za predavanja vredne po nekoliko hiljada evra, a zauzvrat su reklamirali proizvode baš tih kompanija. Na ovo su farmaceutske kuće potrošile u Srbiji nekoliko miliona evra kako bi kasnije povećale prodaju svojih lekova u našoj zemlji.\nAmerička farmaceutska kompanija „Fajzer" morala je da plati kaznu od 60,2 miliona evra jer je od 1997. do 2007. godine podmićivala lekare u Srbiji, Hrvatskoj, Češkoj, Bugarskoj, Italiji, Rusiji, Kazahstanu i Kini. Posle otkrivanja ove afere, u Hrvatskoj je otkriveno da je prošle godine 78 farmaceutskih kompanija potpisalo ugovore i da su njihovi promotivni troškovi iznosili 23,3 miliona evra. Ovi troškovi odnosili su se na plaćanje kongresa lekarima, promotivne materijale, organizovanje simpozijuma, predstavljanje novih lekova, reprezentacije...\nDr Draško Karađinović iz organizacije „Doktori protiv korupcije" ističe da su pojedini lekari iz Srbije proputovali ceo svet.\nDuže putovanje, veća motivacija\n- Što je putovanje egzotičnije, to je veća motivacija. Uglavnom se ide na daleke destinacije, kao što su SAD, Brazil, Argentina ili Čile i putovanja traju po 10 do 15 dana. Ovo po Evropi se maltene i ne računa. Na takve kongrese ipak ne mogu da idu svi lekari, već mahom lekarski menadžment, rukovodstvo, oni koji odlučuju o nabavkama. Većina lekara koji su puki izvršioci eventualno bude motivisana time što ode na kongresu Vrnjačkoj Banji, negde u regionu ili dobije neki poklončić - navodi Karađinović.\nTužilaštvo: Ispitaćemo slučaj „Fajzer"\nSrpsko tužilaštvo saopštilo je da će ispitati da li ima elemenata za pokretanje krivičnog postupka povodom navoda da je američka farmaceutska kompanija „Fajzer" plaćala lekare u Srbiji kako bi povećala prodaju svojih lekova.\nMinistarstvo zdravlja podseća da su Pravilnikom o oglašavanju leka i medicinskog sredstva iz oktobra 2010. utvrđeni uslovi pod kojima se obavlja oglašavanje leka. Navedenim Pravilnikom utvrđeno je da zdravstveni radnici koji propisuju lekove ne smeju tražiti niti primati bilo kakvo materijalno ili nematerijalno davanje kao podsticaj za propisivanje, izdavanje, odnosno potrošnju lekova.\nOn dodaje da lekari na tim svetskim kongresima dobijaju i pozive da drže predavanja koja su takođe vrlo visoko honorarisana.\n- Po predavanju se dobija i nekoliko hiljada evra. Tako da određena grupa lekara ima dvostruku korist - osim što putuju o trošku farmaceutskih kuća, još i dobijaju visoku nadoknadu za predavanje koje je uglavnom reklamnog karaktera. Oni zauzvrat nabavljaju velike količine proizvoda te farmaceutske kompanije - napominje Karađinović.\nDirektorka Lekarske komore Srbije Tatjana Radosavljević naglašava da je neprihvatljiv izgovor lekara da ne mogu da sakupe bodove za obnovu licence.\n- Lekarska komora organizuje besplatno kvalitetne edukacije za lekare. Prošle godine je 10.000 lekara, što je trećina svih lekara u Srbiji, prošlo te edukacije i dobilo bodove bez ikakvog učešća farmaceutskih kuća. Mogu se kvalitetnoedukovati i u svom gradu i preko interneta. Ekskluzivna mesta, čuveni kongresi u zemljama Latinske Amerike ili nekim egzotičnim zemljama nisu jedini način da se steknu poeni - ističe Radosavljevićeva. Ona kaže da je uglavnom reč o manje od 10 odsto njenih kolega koji imaju viša naučna zvanja ili su na menadžerski isturenijim pozicijama, dok lekari koji sede u domu zdravlja i propisuju lekove nisu ciljna grupa.\nPredsednica kluba „Zdravlje" Zorica Marković ističe da su ciljna grupa farmaceutskih kompanija članovi komisija i potkomisija za lekove u RFZO, jer se lekovi koji idu na teret fonda najviše koriste.\n- Bilo je primera da kompanije plate boravak na nekoj destinaciji ne samo lekaru već i njegovoj supruzi, deci, bližim članovima porodice. Obično su to neka mondenska letovališta, od Kanuna u Meksiku do Havaja i Tahitija - kaže Markovićeva.


Španija planira da postane potpuno održiva do 2050. godine | Energetski portal Srbije\nŠpanija planira da postane potpuno održiva do 2050. godine\n15.11. 2018 Vesti | Svet | Obnovljivi izvori energije | Održivi razvoj\nŠpanija je postavila vrlo ambiciozne ciljeve, da se u potpunosti napaja na obnovljive izvore energije do 2050. godine.\nOvo nije samo prazno obećanje, već je osmišljen i konkretan plan. Kako bi to postigla vlada Španije najavila je da će u narednih 10 godina, svake godine instalirati solarna i vetro postrojenja sa po najmanje 3GW kapaciteta.\nPodsetimo se da je nedavno u Španiji ukinut „solarni porez“ koji je do sada usporavao prelazak na obnoljive izvore energija, na taj način je potrošačima omogućeno da lakše kupe i instaliraju sopstvene solarne panele.\nDa su vrlo ozbiljno shvatili zadatak borbe protiv klimatskih promena pokazuje i to da španske vlasti planiraju da potpuno dekarbonizuju svoju ekonomiju, tj. da smanje emisije gasova sa efektom staklene bašte za čak 90 odsto. Strategija koju su osmislili podrazumeva da se zatvore svi rudnici u Španiji a zaposlenima da se ponudi mogućnost ranijeg odlaska u penziju, ili pak preškolovavanje za zelene poslove.\nEnergetska efikasnost pospešiće se za čak 35 odsto u narednih 11 godina a to će se dobrim delom postići, pored toga što se neće izdavati dozvole za kopanje nafte, time što će se uvesti nova regulativa koja nalaže da čitav javni sektor sme da zakupljuje prostore samo u zgradama koje su skoro potpuno održive.\nProdaja automobila na benzin i dizel goriva će biti zabranjena a ovaj zakon bi trebalo da stupi na snagu do 2040. godine.\nReakcija stručne javnosti na planove vlade vrloje pozitivna. Lorens Tubijana, izvršna direktorka Evropske klimatske fondacije, koja je učestvovala u stvaranju Pariskog sporazuma izjavila je da je plan vlade Španije revolucionaran i inspirativan. „Najavom ovog plana Španija je pokazala da je smrtno ozbiljna u nameri da se bori protiv klimatskih promena i pokazuje kako će korak po korak postići svoje ciljeve i doći do svih prednosti koje ovakva ekonomija nudi,“ izjavila je.


MUP MISLI NA SVOJE: Druženje policije sa decom nastradalih kolega, ministar Stefanović darivao mališane (FOTO)\nUVEK IZ NJIH\n29.08.2020. 16:04h 29.08.2020. 16:05h\nKORONA U USTANOVAMA SOCIJALNE ZAŠTITE I DOMOVIMA: Virus prisutan kod 116 korisnika i 48 zaposlenih\nMEĐUNARODNE VOJNE IGRE U RUSIJI: Zapažen nastup predstavnika Srbije na Festivalu nacionalne kulture\nNebojša StefanovoćMUPrečna policijadeca


Published by Marina Đekić on 30. September 2019. 30. September 2019.\nNa inicijativu Savjeta Evrope, Evropski dan jezika obilježava se 26. septembra od 2001. godine.\nOvaj datum obilježili su i učenici naše škole. Na dodatnoj nastavi napisali su po 10 rečenica na srpskom, engleskom, njemačkom pa i kineskom jeziku jer su to sve jezici koji se izučavaju u našoj školi. Nacrtali su zastavice tih zemalja i njima ukrasili hol škole.\nCilj obilježavanja ovog datuma su promocija jezika, podsticaj jezičke i kulturne različitosti i ukazivanje na važnost učenja jezika.


Klark: Nema paralela između NATO intervencije u SRJ i ruske invazije u Ukrajini | Kosova.info\nDom|Najnovije|Klark: Nema paralela između NATO intervencije u SRJ i ruske invazije u Ukrajini\nNe postoje nikakve paralele između intervencije Sjevernoatlantske alijanse (NATO) u nekadašnjoj Saveznoj Republici Jugoslaviji i ruske invazije na Ukrajinu – izjavio je Vesli Klark, penzionisani general i bivši glavnokomandujući evropskih snaga NATO-a u vrijeme operacije pod nazivom “Saveznička sila”, koja je trajala od kraja marta do početka juna 1999.\nTo je potpuno drugačije od onoga što se događa u Ukrajini. U toj zemlji nije bilo nikakvog progona. Jednostavno, Rusija želi tu zemlju i djeluje bez ikakvih ograničavanja – ubijajući civile. Radi se o ratnom zločinu, jer Rusija pokušava da pregazi i kontroliše jednu državu, ili makar da u potpunosti promijeni njenu aktuelnu vladu. Razočaravajuće je vidjeti ljude koji, na ulicama Srbije, demonstriraju u korist Rusije. Očigledno ne žele da uvide humanitarnu katastrofu koja se događa. Ili su loše informisani – ili pak, na neki način, politički motivisani – ističe Vesli Klark.\nOštrija podjela u Evropi\nSrbija je država koja je politički, ekonomski i vojno lojalan partner Rusiji. Da li vas je iznenadilo to što se svrstala sa većinom svijeta koji je u Ujedinjenim nacijama osudio rusku invaziju na Ukrajinu?\nMoguće je da gospodin Vučić (Aleksandar Vučić, predsjednik Srbije, prim. nov) i srpske vlasti još traže srednji put – da uživaju podršku Rusije, ali i da se usmjere ka članstvu u Evropskoj uniji i većoj ekonomskoj integraciji sa Evropom. Možda su mislili da glasanje neće imati neki veliki značaj.\nNemanja Stevanović ambasador Srbije pri @UN je u govoru pred Generalnom skupštinom svetske organizacije obrazložio odluku Srbije da podrži rezoluciju o Ukrajini kojom je osuđena ruska agresija u toj zemlji. pic.twitter.com/hAMs1QmXpE\n— Glas Amerike (@Otvorenistudio) March 2, 2022\nMislim da ćemo kao rezultat svega ovoga vidjeti oštriju podjelu u Evropi. I mislim da će Srbija morati da se opredijeli – hoće li postati izolovana i ekonomski osiromašena predstavnica Rusije ili će se pridružiti Zapadu i napredovati.\nDjeluje da konačna orijentacija Srbije i dalje nije jasna: da li se gospodin Vučić može usaglasiti sa Zapadom ili će biti privučen u izolaciju sa Rusijom… Jasno je da bi evropske države i Sjedinjene Države pozdravile kada bi se Srbija pridružila Zapadu. Ali, to je odluka koju Srbija mora da donese.\nRusija je objavila spisak neprijateljskih država. Među njima su Sjeverna Makedonija i Crna Gora. Šta to znači i kakve posledice bi mogle snositi?\nMislim da ih donekle štiti činjenica da su te dve države članice NATO-a. Sa druge strane, njihove službe sigurnosti trebalo bi da budu na oprezu. U njima postoji znatan ruski uticaj, na ovaj ili onaj način, koji se vrši preko kompanija poput Gasproma, interesa povezanih sa prirodnim ili ekonomskim resursima. Ako vjerujemo u međunarodni poredak zasnovan na pravilima da sporove treba rješavati mirnim putem, ili pak da zemlje treba da imaju pravo da izaberu političko opredjeljenje – onda je potrebno da podržimo Zapad.\nKonflikt je bio neizbježan\nDa li je bilo šanse da se sukob nekako izbjegne ili je od početka bio neizbježan?\nKonflikt je bio neizbježan. Posljedica je desetogodišnjeg plana gospodina Putina (Vladimir Putin predsjednik Rusije, prim.nov). Jedini način na koji se mogao izbjeći je da se Ukrajina predala. Da je, na primjer, predsjednik Zelenski (predsjednik Ukrajine Vladimir Zelenski, prim. nov) podnio ostavku i rekao: “U redu je, možete da preuzmete moju zemlju”, to je bio jedini način za izbegavanje ovog sukoba.\nZašto pregovori između Zapada i Rusije, koji su prethodili sukobima, nisu bili uspješni?\nAlijansa jednostavno nije mogla da ispuni zahtjeve gospodina Putina. On je to znao i ti zahtjevi bili su izgovor za invaziju na Ukrajinu, a možda i da učini mnogo više. I to je ono što je zabrinjavajuće.\nRuski spor sa Ukrajinom i Alijansom nema nikakvu suštinu. Dok se NATO nije proširivao, zemlje istočne Evrope tražile su da se pridruže, jer su strahovale od Rusije. Tokom tog procesa mi smo zapravo pozvali Rusiju da uđe u NATO – što je ona odbila. Onda smo, umjesto toga, predložili da uživa poseban status kroz Osnivački akt NATO-a i Rusije – koji bi joj omogućio posebne mogućnosti konsultacija sa Alijansom. Međutim, Rusija je time bila nezadovoljna – jer je željela da ima pravo veta. Smatra da joj pripadaju zemlje istočne Evrope. To sam prvi put čuo prije više od dvadeset godina. Putin i dalje potvrđuje da to potpada pod rusku psihu – ili barem ruskih obaveštajnih službi koje predvodi.\nI to je potpuno nekompatibilna ideja sa poimanjem savremenog svijeta. Pogrešno je razmišljanje jedne države da može da dominira drugom i smatra je svojim dijelom. U tome je srž aktuelne borbe savremenog svijeta. Ako bude izgubljena u Ukrajini – ponoviće se na drugim mjestima u svetu. Ukoliko se to dogodi zbog nuklearne prijetnje gospodina Putina, onda će Zapad morati da nauči da živi sa tom prijetnjom ili sa njom da se nosi. Riječ je o borbi koja će uticati na historiju svijeta i moguća je ključna tačka preokreta.\nKako biste ocijenili efikasnost sankcija, koje je zbog invazije na Ukrajinu, Zapad uveo Rusiji?\nMislim da su sankcije pokazale iznenađujuću efikasnost i to objašnjava ekstremnu reakciju gospodina Putina – koji je rekao da odgovaraju objavi rata. Ali, naravno, sankcije imaju i povratni efekat, tako da su i druge zemlje njima indirektno pogođene. Dakle, to može biti i prednost za gospodina Putina. Ipak, dovoljno su štetne kada je voljan da zaprijeti eventualnom upotrebom nuklearnog oružja.\nPomoć Ukrajini je pitanje prihvatanja rizika. I pitanje je kolikog? Kada bi stvari posmatrali iz perspektive, recimo 2027. godine, prihvatili bi veći rizik – jer bi rezonovali da bi, ukoliko bi bili sposobni da Putina zaustave u Ukrajini – ostalo bilo lako. Ukrajina je za Putina najteži mogući protivnik. Vjeruje da, jednom kada završi sa njom, može da rasturi Evropu. Da se okrene Baltiku, zauzme Moldaviju, jača gospodina Dodika u Bosni (Milorad Dodik, član predsjedništva BiH iz redova srpskog naroda, prim. nov), izaziva probleme podstičući Srbe – možda čak i protiv Kosova. Znamo da su Rusi aktivni u Crnoj Gori – u odnosima sa tamošnjom strankom koja je prosrpski opredijeljena. Dakle, postoji mnogo prilika za Putina koje će biti otvorene – ako kampanja koju predvodi u Ukrajini bude uspješna.\nDa li su opravdani argumenti zapadnih saveznika kojima odbacuju da uvedu zabranu letenja iznad Ukrajine – na šta su ukrajinske vlasti više puta apelovale?\nŽalosno je što smo odbili uvođenje zabrane letenja iznad Ukrajine. Mogli smo to da učinimo prije ruskog napada i tada bi Rusija bila primorana da prekrši tu odluku. Ili su letovi mogli biti zabranjeni iznad zapadne Ukrajine. Međutim, ova javna diskusija je sada gospodinu Putinu omogućila da bude proaktivan. I da tom konceptu našteti prijetnjama o eskalaciji – tako što ga označava ratnim činom. Također, trebalo bi da Ukrajini stavimo letjelice na raspolaganje. Jer, ako smo joj ustupali protivtenkovsko oružje, možemo osigurati i avione. Međutim, pitanje je da li ćemo to učiniti… i da li se to može uraditi na vrijeme. Pitanje je da li smo voljni da prihvatimo rizike. Ako nismo, i ostanemo po strani kao što to traži gospodin Putin, biće potrebno da naučimo da živimo sa tim rizikom.\nObnova Sovjetskog saveza\nObrazloženje Sjedinjenih Država i NATO-a je da bi zabrana letova mogla povećati šanse za pokretanje novog svjetskog rata ili uključivanje neke druge zemlje. Mislite li da je to istina?\nTrenutni sukob direktno je povezan sa Sjevernoatlantskom alijansom i prisustvom Sjedinjenih Država. Predsjednik Putin posljednje 22 godine pokušava da obnovi Sovjetski Savez. To znači vratiti pod rusku kontrolu Ukrajinu, Moldaviju, Gruziju, Litvaniju, Letoniju, Estoniju i potčiniti Poljsku, Slovačku, Mađarsku i druge ruskim zahtjevima i, na neki način, osnažiti Srbiju. Dakle, to je recept za potpuni preokret posthladnoratovskog međunarodnog poretka – u kom bi Rusija ponovo dominirala. Ona, sa druge strane, nema šta da ponudi jer nema realnu ekonomiju – osim energetike. Rusija ima predivnu kulturnu baštinu koja blijedi. Njena cjelokupna elita uživa privilegije Zapada. Sve to čini jedan čudan historijski anahronizam, ali i povećava rizike od novog velikog sukoba.\nDa li su članice NATO-a i njegov istočni blok sigurni od Rusije i ima li razloga za zabrinutost?\nSjedinjene Države su istakle da će se boriti za svaki pedalj teritorije NATO-a i nadam se da gospodin Putin to razumije.\nKličko: Svaki drugi stanovnik Kijeva napustio je grad


Pravila o zaštiti privatnosti – Harbolight Medical Guest House, zvanični veb sajt | Pansioni sa uslugom doručka u gradu Najrobi\nKako bi vam pružio najbolje moguće iskustvo, objekat Harbolight Medical Guest House koristi svoje kolačiće i kolačiće treće strane na svom veb sajtu u tehničke, analitičke i marketinške svrhe. Nastavkom pretrage na našem veb sajtu, pristajete na naše korišćenje kolačića. Molimo vas da pogledate naše Obaveštenje o kolačićima za više informacija.\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.harbolightmedicalguesthouse.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Harbolight Medical Guest House. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.harbolightmedicalguesthouse.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na kusasiramaureen@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na kusasiramaureen@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na kusasiramaureen@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Najbolji načini da proslavite Novu godinu - SMAGAZIN\nProslavom Nove godine ispraćate staru i dočekujete novu godinu, a veliki broj ljudi tada donosi važne odluke i planove za naredni period. Doček Nove godine je povod da se društvo okupi i uživa uz dobru muziku, piće i hranu.\nVećina ljudi se svake godine u ovo vreme pita na koji način će proslaviti Novu godinu, te često čujemo ono poznato pitanje: “Gde ćeš za Novu godinu?”. Doček Nove godine je najveći globalni praznik koji obeleža čitav svet, a upravo u toj činjenici se krije magija novogodišnje večeri.\nU nastavku teksta izlažemo mogućnosti proslave i predlažemo kako da uživate u ovoj posebnoj noći na najbolji mogući način.\n#1 Nezaboravni izlazak sa prijateljima\nIma neke čarolije u dočeku Nove godine u klubu, baru, kafani ili na nekom drugom mestu za izlaske. Ta čarolija se krije u pripremi za izlazak koju ćete verovatno provesti u društvu prijatelja, zatim u zajedničkom odbrojavanju da se kazaljke spoje u sjajnoj atmosferi među raspoloženim ljudima, sa dobrom glasnom muzikom i pićem u ruci.\nUkoliko govorimo o ovom važnom datumu i večernjem izlasku, trebalo bi da naglasimo da kada je u pitanju Nova godina 2022 Beograd ima mnogo različitih mesta koja možete odabrati u zavisnosti od sopstvenog ukusa.\nKriterijumi kojima treba da se vodite prilikom odabira lokala jeste muzika, ali i kvalitet ponude – da li ćete imati mesta za sedenje ili stajanje, ponuda pića, hrane i cene ovog užitka.\nSigurni smo da ćete među brojnim lokalima pronaći onaj koji odgovara upravo vašim, ali i zahtevima prijatelja sa kojima izlazite. U pojedinim lokalima možete naići na popuste kada govorimo o većoj grupi ljudi, ali i pogodnosti kao što je flaša pića koju dobijate ukoliko odaberete separe.\nSavetujemo vam da se dobro pripremite za nezaboravno iskustvo dočeka Nove godine, te odaberete glamurozne autfite i zasijate u nekom od najvećih i najpopularnijih klubova na čitavom balkanu. Beograd je jedan od gradova koji su sinonim za dobar provod, a sigurno smo da je to slučaj i sa dočekom Nove godine.\n#2 Kućna žurka sa najdražim ljudima\nPostoje različite varijante kućne žurke, a ovaj način proslave Nove godine može biti intimniji, ali to naravno ne mora da bude slučaj. Ukoliko kućnu žurku organizujete u svom domu, treba da razmišljate o mnogim detaljima. Pre svega o zvanicama.\nTrebalo bi da na neki način ograničite broj ljudi, kako se ne biste našli u situaciji da u određenom trenutku večeri nemate dovoljno prostora za kretanje, a sasvim sigurno ni za igranje i dobru zabavu.\nStoga je potrebno da se dogovorite sa najdražim prijateljima i osmislite plan koji će svakome odgovarati. Nakon toga je važno da kreirate neku vrstu finansijskog plana, te otprilike sračunate troškove hrane i pića i prikupite novac od svih koji će prisustvovati ovom svečanom događaju.\nSavetujemo vam da kuću raspremite u tom smislu da sklonite sve lomljive predmete, organizujete prostor i nameštaj tako da bude pristupačan gostima. Izuzev toga, trebalo bi da se pobrinete o muzici, za šta vam je dovoljan računar i dobri zvučnici, a ukoliko u vašem društvu ima nadarenih muzičara, to bi moglo da upotpuni veče.\nPrednost kućne žurke je u tome što sasvim sami možete da organizujete ovo veče te odaberete aktivnosti i provedete najluđu noć baš onako kako ste zamišljali.\n#3 Romantično putovanje sa partnerom\nZamislite da dočekate Novu godinu sa pogledom na Ajfelov toranj, Karlov most ili uživate u romantičnom ambijentu neke evropske ulice i to sa osobom koju volite. Kada čekate Novu godinu sa partnerom vi ne slavite samo ovaj važan datum već i ljubav među vama.\nSavetujemo vam da ukoliko se odlučite za ovaj vid proslave Nove godine ranije istražite sve aranžmane i ponude turističkih agencija te odaberete onu koja ima najbolji odnos cene i kvaliteta. Sve i da pojedine sitnice nisu po vašoj volji, ipak je najbitnija osoba sa kojom putujete, te se trudite da provedete što više kvalitetnog vremena i magičnih trenutaka sa partnerom.\nPomenućemo i neke od najpopularnijih destinacija za doček Nove godine. Istanbul, grad na dva kontinenta će vam izuzev neverovatnog dočeka Nove godine pružiti i mnoštvo kvalitetnog i zabavnog sadržaja u kojem možete uživati u danima pre i posle novogodišnje noći.\nTu mislimo na krstarenje Bosforom, zatim posetu nekim od najznačajanih znamenitosti ovog velikog grada, ali i uživanje u tradicionalnim turskim specijalitetima.\nPored Istanbula, mnogi stanovnici naše zemlje se odlučuju da Novu godinu provedu u Krakovu, Pragu, Beču, Rimu, ali i nekim bližim destinacijama kao što su Dubrovnik i Sarajevo.\nGotovo je sigurno da nećete pogrešiti gde god da se zaputite tokom novogodišnjih praznika, a sam ugođaj moga bi da upotpuni i neka pahulja snega koja će ionako romantično veče učiniti još boljim.\nNadamo se da ste u našem tekstu pronašli ideje i inspiraciju za proslavu najluđe noći, a na kraju možemo dodati da je najvažnija stavka za ispraćanje stare i dočeka nove godine svakako društvo. Stoga što pre okupite prijatelje i porodicu i osmislite vrhunski plan za 31. decembar!\nhttps://smagazin.rs/wp-content/uploads/2021/01/slavlje-nazdravljanje.jpg 400 800 smag https://smagazin.rs/wp-content/uploads/2020/05/smagazin-logo-300x171.png smag2021-01-26 11:55:472021-01-26 11:55:47Najbolji načini da proslavite Novu godinu\nZašto je LED rasveta idealno rešenje za vaš kancelarijski prostor? Kako opremiti dom za dolazak novorođenčeta?


Freelance / Frilensing : banke, porezi, propisi... | Strana 39 | Benchmark Forum\nPa odakle oni znaju da li je PayPal uplata zarada ili salje drug,rodbina ????\nNema od toga nista,samo lupaju u serpu i nadaju se uloviti par uplasenih\nKao onih zilion legalizacija objekta i plasenja rusenjem\nPa naravno da ne znaju poreklo odnosno svrhu uplate, na primaocu je da dokaže. Ja sam tako neke 2012. Primio neki novac koji sam zaradio dok sam bio na praksi u Španiji pa mi ga nisu isplatili godinu dana, odnosno dobio ga tek kad sam se vratio nazad. Nije bilo previše novca, ali banka nije htela da mi isplati dok ne popunim neki obrazac o poreklu novca. Znam da sam nosio i potvrdu da sam tamo bio na praksi. Nisam platio nikakav porez na to, jelte.\nS računa fizičkog lica u inostranstvu na fizičko lice u Srbiji ne mogu uzimati u obzir i bilo kakvu kalkulaciju jer tu nema šta da se porezuje i plaćaju doprinosi, to prosto nije zarada, nije dobit... Po kom osnovu bi oporezovali, koji su troškovi i sl...? Pa ne funkcioniše poreski sistem na taj način, to nema veze jedno s drugim...\nZakon se odnosi na DOHODAK građana i ne mora biti zarada da bi se oporezovalo kao Drugi prihodi po Članu 85 za koji je stopa 20%.\n30) novčane pomoći fizičkim licima koja nisu zaposlena kod davaoca, a koja ne predstavlja ekvivalent za neki njihov rad, odnosno protivuslugu ili protivčinidbu za neku njihovu aktivnost u odnosu na davaoca - u iznosu do 13.420 dinara godišnje, ostvarene od jednog isplatioca;\nBilo bi odlično ako postoji neki član zakona ili mišljenje na koje se može pozvati u poreskoj upravi kada ne žele prihvatiti pomoć preko 13.420 dinara godišnje.\nEto tetka iz Kanade može fizički da ti donese do 10 soma i niko te neće pitati na granici sem ako nemaju informaciju da nosiš više pa te zadrže i zadrže kusur preko 10k\nI odakle ti to ovo?\nNeće je niko dirati na granici, provereno na najvišem nivou - ali ako ti pusti preko računa ... hehe :zli_smajli:\nStvarno ne želim da vređam bilo koga - izvinjavam se ako će tako da zvuči ali: gde bre vi živite što ne gledate (nećete da vidite) dalje od svog džepa?\nU redu za ovaj slučaj, ali mene buni ovo:\nSarađujem sa nekom kompanijom iz USA i primam novac na račun tamo. Novac dižem u Segedinu ili Temišvaru na bankomatu, da li ja imam neke obaveze prema državi Srbiji i ako imam kako mogu da me provale?\nOvde vec dolazi do zesce zajebancije. Da ce da provale, to vrlo tesko, ali je bolje pitanje po kom osnovu bi mogao da imas racun u Temišvaru i da li bi zbog toga tamo imao neke obaveze.\nEdit: vidim da je racun u USA, a samo podizanje u Temisvaru, ali opet ostaje isto pitanje, kakve bi obaveze imao u zemlji u kojoj ti stize uplata na racun.\nTehnicki, mislim da nemas problem ni ovde da podizes iste te pare na bankomatu.\nza tacniji odgovor potrebno je da navedes jos neke podatke:\nda li si drzavljanin Srbije\nfizicko ili pravno lice\nkakav i ciji USA racun koristis\nda li se porez negde placa\nI ono osnovno....čiji je rezident?\nDržavljanin sam Srbije.\nnigde se ne plaća se porez.\np.s. ja imam doo, plaćam redovno sve doprinose i porez na dobit od 15%, za poslove u Srbiji koje obavljam. Pitanje mi se samo odnosi na poslove sa jednom USA kompanijom koja mi kao fizičkom licu uplaćuje novac na Payoneerov račun.\nLogika kaže da Srbija nema ništa sa tim onda, isto je kao da neki Amerikanac troši novac u Srbiji sa tom karticom. Teorijski duguješ neki porez Americi.\nSuper ako je tako ali zar se to onda ne odnosi na većinu frilensera?\nAko misliš na servis poput payoneer i podizanje para na stranim bankomatima u problemu si samo ako PU dođe do tvojih izvoda sa payoneera.\nPa jel stiglo nekome za placanje poreza ko je podizao na stranim karticama poput payoneer i itd?\nPorez se plaća prema tome čiji si rezident. Tako funkcioniše svuda u svetu.\nE sad, u ovoj situaciji ti izbegavaš da platiš porez državi Srbiji, jer ovde živiš, nemaš ništa sa USA, njima porez plaća ta firma sa kojom radiš.\nTeorijski, ako PU dođe do tvojih podataka o transakcijama preko payoneera imaju dokaz o poreskoj utaji i ti si u problemu.\nRealno, ovo je manje verovatan razvoj događaja.\nHvala RingeRaja, tako sam i mislio.\nZnači, frilenseri koji su dali bankovni račun u Srbiji i primali novac preko njega iz inostranstva su u prvom udaru poreske.\nMi ostali kasnije dolazimo na red.\nkao sto si naveo vecina freelancera koristi taj metod. Mozda bitna stvar\novo mi lose deluje, a narocito kad je pridruzeno sa odlucnoscu nase "drzave" da resi problem freelancera i trenutnom-buducem potrazivanju za 5+1 prethodnih godina. Ja ne bih rizikovao sa Payoneerom u godinama koje dolaze..\nTo će se sigurno desiti, samo je pitanje vremena.\nznam, payoneer postaje uskoro i public kompanija.\nZato i čekam neko moderno rešenje, poput onog iz Češke, pa da se lepo organizujem, ukinem doo i budem paušalac.\nMasi ljudi, Payoneer ekipa je odavno "provaljena".\nPročitajte temu od početka, nije toliko dugačka, a sve ove opcije su odgovorene. Ali evo da ponovimo...\nAko si rezident ovde, poreski obveznik jesi ovde, što znači da prihod moraš da prijaviš, i davanja državi platiš.\nMetode koje spominješ su metode da se prihod sakrije. Same metode nisu ilegalne, ali je ileglano neprijavljivanje prihoda.\nDakle, obaveze imaš. To što poresko ne vidi tvoj novac ti je isto kao da voziš pijan ulicama gde si siguran da nema policije.\nMeđunarodni zakon o "sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma" i međudržavni sporazumi koji se na osnovu njega potpisuju među državama će uskoro onemogućiti da se novac ikako sakrije. Jednostavno, svaki legalni promet novca će automatski biti prijavljen onoj državi u kojoj je klijent rezident. Ako sada i imaš metod da zaradiš/koristiš novac bez da ga vidi lokalno poresko, vrlo je moguće da će jednog momenta poresko moći čak retroaktivno da uđe u trag tvojim prihodima, a tada si u ozbiljnom prekršaju.\nIzbegavanje poreskih davanja metodama stranih računa i prometa van države rezidenta je u celom svetu veliki problem koji je naročito eksplodirao pojavom on-line svega i svačega. Države redom rade na tome da se novac ne može sakrivati, i budimo sigurni da će ovo uskoro postati gotovo nemoguće. I ako bude nekih metoda da se novac sakriva, čak i ako su sve karike tog lanca pojedinačno legalne, sam lanac je nelegalan. Ne samo ovde već u celom svetu.\nRealno, jedini način izbegavanja poreza jeste selidba rezident statusa u neku od zemalja poreskog raja, sa jako malim porezima, i primanja novca tamo. Ali vi tada zaista morate biti rezident u toj zemlji, sa prijavljenim boravkom tamo.\nŠta mislite, zbog čega se svetski bogataši roje oko Monaka, Monte Karla, Dubai-a, pojedinih Karipskih ostrva, i kupuju blesavo skupe nekretnine na tim lokacijama?!?\nPotpuno sam siguran da Đokoviću u srpskom pasošu piše adresa u Monaku.\nTema ove teme ne bi trebalo biti kako sakrit prihode od poreskog, koje račune poresko trenutno ne vidi i slično, već kako postići što veće olakšice za intelektualni freelace, i kako vrlo sitnim freelancerima omogućiti da uopšte rade, kako da počnu da rade, legalno.\nI do sada su se poslednjih 10-ak godina, priče između freelance radnika uglavnom svodile na to kako doći do novca a da to poresko ne vidi, a ne kako legalno regulisati obaveze. Čak i na ovom forumu je bilo mnogo takvh tema.\nTime je izgubljeno jako mnogo vremena, i došli smo u situaciju da su svi oni sada praktično u ozbiljnom prekršaju.\nReagovanja: owim, bobster, bata.grk i još 5 osobe\nDa li postoji neki limit/porez sta god ako fizicko lice uplacuje novac drugom fizickom licu na racun u Srbiji?\nTo i mene interesuje, ali odgovora nigde.\nPo nekoj logici ne bi trebalo da je to problem - jer svakako je to fizičko lice koje uplaćuje drugom fizičkom licu moglo da ode na bankomat, digne te pare i da ih lično da umesto da uplati, za razliku od pravnih lica koje moraju da pravdaju svako dizanje keša iz banke ili uplatu fizičkom licu.\nOpet, ovo je samo moja pretpostavka - javiće se neko upućeniji.\nDa, i da postane problem neki, bar je u okviru države lako naći drugi način za uplatu. Hint: šKe\nU principu banke imaju dogovor sa državom da "sumljive" transakcije prijavljuju. E sad šta je sumljivo? Pa recimo da imaš račun na koji ti leže plata, živiš od prvog do prvog godinama i onda ti za mesec dana legne 10 miliona dinara. Crvena lampica.\nPoreska obicno targertira ljude preko 20.000€ priliva u tri meseca mada su im ulazili i ljudi koji su imali 700-800€ mesecno priliva. Kako drzava slabo stoji sa novcem ne bi me cudilo da budu rigorozniji.\nova tema ima već dosta postova i pretpostavljam da se više zna kako češljaju transakcije i označavaju sumnjive. Još uvek nemam nikakve prihode iz inostranstva, uskoro bi trebalo da počne da se dešava, i biće sve veći i veći (kao fizičko lice, bez ugovora, bez papira).\nZaista bi želeo da ne uđem u kategoriju frilensera kako ne bih morao i tim da se bavim.\n- da li je svejedno koji način plaćanja koristim (PayPal, TransferWise, BTC pa Bitcoin konverziju u dinare u srpskoj menjačnici i uplatu na tekući račun, Bitcoin konverziju u EUR u stranoj menjačnici (npr. CEX) i wire transfer na srpski devizni račun, razne strane kartice za podizanje sa bankomata, itd)? Koje od navedenih načina me najviše "štiti" da budem prepoznat kao freelancer?\n- sve navedene metode mi omogućavaju da imam stanje kod provajdera za plaćanje i da sakupim više uplata i da ih onda odjednom uplatim na domaći račun tako da budu dve do tri uplate godišnje recimo (ređe uplate, veći iznos). Ako je to od značaja. Kako mi savetuje te da rasporedim uplate da bude što manja šansa da budu označene?\n- kod uplate od strane provajdera za plaćanje iz inostranstva da uplatim na račun roditelja uz opis transakcije "pomoć roditelju".\n- neka druga ideja? Otvoren sam za savete.\nHvala unapred veliko svima! 🤪\nNemoj me pogrešno razumeti, ali ovo bi trebalo da pitaš na nekoj drugoj temi. Pokreni temu tipa, "kako da unesem novac u zemlju a da me poresko ne vidi..." jer u principu, baš to i pitaš.\nOva konkretna tema je za freelance poslovanje, ili, kako rešiti problem prevelikih nameta za freelance poslove.\nPitaš nas ovde kako da sakriješ novac iz inostranstva, i kako da ne budeš prepoznat kao freelancer.\nKao prvo, niko kod nas nije prepoznat kao freelancer. Taj pojam za naše poreznike ne postoji. U problemu su svi koji imaju prihode iz inostranstva, koje zarađuju radom za stranog klijenta. Njega mi eto ovde zovemo freelace (iako tu ima raznih kategorija). Za poreznike, on je samozaposelni koji treba nešto da plati.\nKome prijatelji šalju pare eto tek tako, taj ode kod poreznika, da izjavu o tome, a identičnu izjavu overenu kod lokalnog notara (tamo odakle se novac šalje) pošalju i ti prijatelji, nešto tog tipa...\nDakle, ako imaš uplate od spolja koji nisu tvoja zarada za posao koji si nekome obavio, moraš sam videti sa lokalnim poreskim inspektorom kako to da rešiš.\nPročitaj ponovo ovaj post: https://forum.benchmark.rs/threads/freelance-frilensing-banke-porezi-propisi.472822/post-6326193\nMetode unošenja novca u zemlju su sve tešnje i teže, uskoro ih neće biti uopšte, a i ako trenutno postoje, lako se može desiti da retroaktivno budu pročešljane a onda si u još gorem prekršaju.\nSada da te ovde neko savetuje kako da povlačiš novac a da se to ne vidi, nije tema ove teme.\nVeć 15 godina se freelance radnici bave time kako da provlače novac ispod radara. Ok, validno je i o tom diskutovati (iako nije legalno), ali da se bar razdvoje teme.\nReagovanja: owim, nekro batica, aksa i još 2 osobe\n1. Kako gledaju trenutno na uplate fizickim licima na WU (200 eur mesecno), sa kartice moje supruge saljemo njenom ocu?\n2. jel su se smirili sa gastabajterima malo? Ja i supruga zivimo i radimo u SG (s kojim je ugovor o dvostrukom oporezivanju u izradi ali nije gotov)? Nismo se zvanicno odjavili ali nisam usao u Srbiju vec 1,5 godinu, a i pre kad sam ulazio bilo je na 20 dana? Da li da se odjavimo bolje nemam pojma?


Izvor: AutoBlog, 07.Apr.2020, 01:33\nKako prenosi Sport Klub, Rejsing Point i Vilijams poslali su određeni broj radnika na prinudni odmor i smanjili su vozačima plate. Rejsing Point i Vilijams odlučili su se na potez sličan onome koj je prošle nedelje napravio Meklaren. U saopštenju Vilijamsa navodi se da je "određeni broj zaposlenih" poslat na odmor do kraja maja "kao deo mera smanjenja troškova". Vozačima Džordžu Raselu i Nikolasu Latifiju, kao i svima u upravi, plate su od 1. aprila smanjene za 20 odsto. Vilijams je naveo da je ova odluka bila teška, ali neophodna kako bi se posle krize svi vratili na svoje poslove. Iz Rejsing Pointa su poručili da su neki od njihovih zaposlenih na privremenom odmoru i da su vozači Serhio Perez i Lens Strol dobrovoljno...\nB92: Luka Bar smanjuje plate zaposlenima\nGeneralni direktor Formule 1 Čejs Keri primaće znatno manju platu tokom krize izazvane pandemijom korona virusa...Kako su danas preneli britanski mediji, rukovodstvo Formule 1, uključujujući i direktora motosporta i tehničkog direktora Rosa Brona primaće u naredna dva meseca 20 odsto manje plate....\nIzvor: Kurir, 07.Apr.2020


Održan humanitarni debatni turnir u Trećoj beogradskoj gimnaziji | Original\nOdržan humanitarni debatni turnir u Trećoj beogradskoj gimnaziji\nOvog vikenda, 11. i 12. maja, u prostorijama Treće beogradske gimnazije, održan je prvi humanitarni debatni turnir, na kom je učestvovalo 40 timova iz gimnazija i srednjih stručnih škola sa teritorije Beograda.\nNovac koji je skupljen u toku samog turnira biće uplaćen na račun fondacije “Budi human”.\nNa ovom turniru mladi su imali prilike da debatuju i razmišljaju o najrazličitijim aktuelnim temama i da nakon rundi dobijaju savete od iskusnih debatera, koji ostvaruju značajne uspehe kako na domaćim, tako i na međunarodnim turnirima.\nTreća beogradska gimnazija, kao organizator turnira i Otvorena Komunikacija, kao krovna akademska debatna mreža udruženim snagama potrudili su se ne samo da ukažu na značaj bavljenja debatom, kao argumentovanom raspravom već i na to da treba biti društveno odgovoran i truditi se da kroz svoje aktivnosti doprinosimo onima kojima je pomoć najpotrebnija.\nPomoć za realizaciju ovog projekta pružili su i mnogobrojni sponzori, čime su pokazali da vrednuju proaktivnost mladih i da zajedničkim delanjem ipak mogu da malim, ali značajnim koracima promovišu plemenite vrednosti.\nOstatak robnih sponzorstava u vidu slatkiša i slaniša, biće doniran Svratištu za decu u Krfskoj ulici.\nOvakvim aktivnostima organizatori žele da pošalju poruku mladima da se ugledaju na svoje vršnjake, učenice Treće beogradske gimnazije, koje su organizovale ovaj događaj, kao i na članove Otvorene Komunikacije koji su svojim vremenom, trudom, znanjem doprineli da ovaj turnir bude uspešan.\nZahvaljujući kotizacijama debatera prikupljeno je 30.000 dinara za humanitarne svrhe.\nTagovi: humanitarni debatni turnir treća beogradska gimnazija


NIKE Nike Air Max Excee Men's Shoe | Sport Vision\nInspirisane Air Max 90 modelom, Nike M Air Max Excee muške patike predstavljaju modernu verziju ovog legendarnog dizajna. Izdužene linije i izobličene proporcije u gornjištu naglašavaju nov, moderan izgled koji je spreman za šetnju urbanim gradskim ulicama. Nike Air jedinica na peti sada je vidljiva kroz tri prozora i pruža vašim stopalima osećaj dugotrajnog komfora. Srednji đon od pene dodatno doprinosi udobnosti, a gumeni đon omogućava trakciju i izdržljivost patika. Gornjište kombinuje tekstilni materijal sa prošivenim slojevima od prirodne kože i ima mekano postavljen deo oko gležnja. Specifikacija: Muške lifestyle patike Gornjište: koža, tekstil Pena za udobnost Vidljiva Air jedinica na peti Boja: braon- Flax/Wheat/Gum Light Brown Šifra artikla: DB2839-200 .\nInspirisane Air Max 90 modelom, Nike M Air Max Excee muške patike predstavljaju modernu verziju ovog legendarnog dizajna.\nIzdužene linije i izobličene proporcije u gornjištu naglašavaju nov, moderan izgled koji je spreman za šetnju urbanim gradskim ulicama.\nNike Air jedinica na peti sada je vidljiva kroz tri prozora i pruža vašim stopalima osećaj dugotrajnog komfora.\nSrednji đon od pene dodatno doprinosi udobnosti, a gumeni đon omogućava trakciju i izdržljivost patika.\nGornjište kombinuje tekstilni materijal sa prošivenim slojevima od prirodne kože i ima mekano postavljen deo oko gležnja.\nVidljiva Air jedinica na peti\nŠifra artikla: DB2839-200


2019, vol. 12, br. 1, str. 61-76\nAnaliza sistema finansiranja visokog obrazovanja u Srbiji i EU\nVisoka škola strukovnih studija za obrazovanje vaspitača u Kikindi, Kikinda\nNepouzdane informacije o odlikama sistema finansiranja visokog obrazovanja i naučno-istraživačke delatnosti u Srbiji ukazuju na složenost problematike. Ovakvo stanje onemogućava kvalitetnu evaluaciju postojećih sistemskih rešenja i implementaciju novih. Ukazujući na značaj ekonomije obrazovanja, u radu su prikazani izvori finansiranja u različitim obrazovnim sistemima namenjenih za pokrivanje rashoda visokoobrazovnih ustanova. Poslednjih godina, u zemlјama EU finansijska politika prema visokoobrazovnim ustanovama se menjala. U skladu sa tim promenama u radu analiziramo trendove razvoja finansiranja visokog obrazovanja, nove izvore finansiranja i percepciju visokoobrazovnih ustanova o složenosti novih izvora finansiranja. Takođe je dat pregled pojedinih karakteristika modela finansiranja i drugih specifičnosti sistema finansiranja visokog obrazovanja u Srbiji i zemlјama EU.\nvisoko obrazovanje; modeli finansiranja; izvori finansiranja; trendovi razvoja\n*** (2002) Uredba o normativima i standardima uslova rada univerziteta i fakulteta za delatnosti koje se finansiraju iz budžeta. Službeni glasnik RS, br. 15\n*** (1995/2004) Uredba o merilima za utvrđivanje visine troškova studija na višim školama čiji je osnivač Republika. Službeni glasnik RS, br.10/; 100\n*** World University Rankings. (01, april 2019), Preuzeto sa: http://www.university-list.net/rank.htm\n*** (2006) Delivering on the Modernisation Agenda for Universities: Education, Research and Innovation. Brussels, COM, 208 final, (2015, Januar 17), Preuzeto sa: http://www.tempus.ac.rs/uploads/documents/EC%20modernization% 20agenda%20for%20universities%202006.pdf\nBranković, N. (2012) Upisna politika i sistem finansiranja visokog obrazovanja u BiH. Banja Luka: Gea Centar za istraživanje i studije, Preuzeto sa: https://www.gea.ba/upisna-politika-i-sistem-finansiranjavisokog-obrazovanja-u-bih\nEstermann, T., Bennetot, P.E. (2011) Sustainable Universities II: European universities diversifying income streams. European University Association, Preuzeto sa: https://eua.eu/resources/publications/405:financially-sustainableuniversities-ii-european-universities-diversifying-income-streams.html\nEuropean University Association (2019) EUA's Public Funding Observatory 2012. 30, mart, Preuzeto sa https://eua.eu/resources/publications/713:eua%E2%80%99s-publicfunding-observatory-2012.html\nEuropean University Association (2019) EUA's Public Funding Observatory 2016. 05, april , Preuzeto sa: https://eua.eu/component/publications/publications/79-report/717eua-public-funding-observatory-2016.html\nEuropean University Association (2019) EUA's Public Funding Observatory 2017. 05, april, Preuzeto sa: https://eua.eu/resources/publications/718:eua-public-fundingobservatory-2017.html\nJongbloed, B., Vossensteyn, H. (2001) Keeping up Performances: An international survey of performance-based funding in higher education. Journal of Higher Education Policy and Management, 127-145, Preuzeto sa: https://www.researchgate.net/publication/249001981_Keeping_Up_Per formances_An_International_Survey_of_Performance-Based_Funding_In_Higher_Education\nKaravidić, S. (2006) Menadžment obrazovanja. Beograd: Filozofski fakultet - Institut za pedagogiju i andragogiju\nOECD iLibrary Indicator C2: What proportion of national wealth is spent on educational institutions?. u: Education at a Glance 2018, 2: 258-268, https://www.oecd-ilibrary.org/education/education-at-a-glance-2018_eag-2018-en\nOECD iLibrary Indicator C3: How much public and private investment on educational institutions is there?. u: Education at a Glance 2018, Preuzeto sa:https://www.oecd-ilibrary.org/education/education-at-a-glance-2018_eag-2018-en\nPere, E., Minxhozi, L. (2011) Financing Albanian higher education: Growth between the public and private sectors. European Journal of Higher Education, Economic Faculty, European University of Tirana, Albania, Routledge, Preuzeto sa: https://www.researchgate.net/publication/233124149_Financing_Alba nian_higher_education_growth_between_the_public_and_\nSindikat visokog obrazovanja Srbije (2019) (2019, April 02), Preuzeto sa: http://www.svos.org.rs/pdfs/finansiranje-vo-i-evropski-put-srbijecyr.pdf\nTurajlić, S. (2007) Savremene tendencije u finansiranju visokog obrazovanja. u: XIII skup Trendovi razvoja - Akreditacija bolonjskih studija, 22-26\nVukasović, M., Babin, M., Ivošević, V., Lažetić, P., Miklavič, K. (2009) Finansiranje visokog obrazovanja u jugoistočnoj Evropi - Albanija, Crna Gora, Hrvatska, Slovenija, Srbija. Beograd: Centar za obrazovne politike


Crnogorsko društvo nije dovoljno tolerantno\n"Tolerancija nikako ne znači žrtvovanje svog identiteta, kulture ili stila života radi drugih"\n16.11.2013. 14:13h Ažurirano: 16.11.2013. 14:13h\nCrnogorsko društvo nije dovoljno tolerantno, jer ljudi često ne žele da saslušaju i razumiju drugog na različitim nivoima komunikacije i suživota, ocijenila je antropolog Lidija Vujičić, navodeći da još ima dosta predrasuda i stereotipa o različitim kategorijama ljudi ili zajednica.\nVujičić je, povodom 16. novembra - međunarodog Dana tolerancije, kazala da je tolerancija, prije svega, komunikološki fenomen, koji podrazumije kulturu dijaloga, ali i širi okvir percepcije "takozvanog drugog, drugačijeg subjekta ili grupe, odnosno prihvatanja drugačijeg mišljenja i ponašanja".\n"U tom smislu, ako se osvrnemo na prošlost, a naročito na aktuelnu dinamiku društvenih odnosa čini se da crnogorsko društvo nije dovoljno tolerantno, u smislu da ljudi često ne žele da saslušaju, razumije takozvanog drugog, na različitim nivoima komunikacije i suživota", rekla je Vujičić.\nOna je kazala da, na žalost, u crnogorskoj sredini još ima i dosta predrasuda i stereotipa o različitim kategorijama ljudi ili zajednica.\nVujičić je ocijenila da živimo u heterogenom društvu, po mnogim pitanjima.\n"Okruženi smo, i što je posebno važno, upućeni na takozvane druge sa kojima se razlikujemo po nacionalnoj, konfesionalnoj, kulturnoj ili subkulturnoj pripadnosti, životnom stilu, stepenu obrazovanja i mnogim drugim razlikama, kako na lokalnom, tako i na globalnom nivou", navela je ona.\nVujičić je kazala da bi 21 vijek, naročito u mješovitim, multikulturnim sredinama kao što je crnogorska, trebalo da relativizuje mnoge razlike.\nOna je rekla da se tolerancija uči i njeguje kroz odnose sa drugima.\n„Naročito, ako govorimo o različitim kulturama, dijalog sa drugim može da obogati, jer nijedna kultura ili sociokulturni sistem nije statičan. Svi smo u stalnom procesu mijenjanja, stoga nas kontakti, interkulturacija obogaćuju, oslobađaju od (etno)centrizma odnosno stava da je dobra samo jedna ("naša") kultura“\nPrema njenim riječima, interakcija sa drugima je ne samo neophodna, već često i učinkovita.\n"A sami smo odgovorni za kreiranje (ne)tolerantne atmosfere i društvenih odnosa, kao i za posljedice koje one donose", naglasila je Vujičić.\nOna je kazala da, što je iskustvo veće, u smislu širine znanja, viđenog u svojoj i drugim sredinama, utoliko je i ličnost bogatija, sposobnija da upoređuje, izvlači univerzalne vrijednosti, prepoznaje šta je generalno dobro a šta loše, oslobođena od vještačkih okvira i standarda svoje, najčešće male i zatvorene sredine.\nVujičić je dodala da to važi i za pojedinca i za kulturu u cjelini.\n„Naročito, ako govorimo o različitim kulturama, dijalog sa drugim može da obogati, jer nijedna kultura ili sociokulturni sistem nije statičan. Svi smo u stalnom procesu mijenjanja, stoga nas kontakti, interkulturacija obogaćuju, oslobađaju od (etno)centrizma odnosno stava da je dobra samo jedna ("naša") kultura“, kazala je ona.\nVujičić je rekla da susret sa drugim kulturama, ukoliko je kvalitetan i dobronamjeran, pokreće obostrani progres.\n„U antropološkom objašnjenju kulture, i inače, ona podrazumijeva stalno ukrštanje različitih (identitetskih) misli i iskustava. Zapravo, svaka, kultura je spoj više kultura ili potkultura u jedan sistem i to kroz proces stalnog miješanja nacionalnog, takozvanog stranog, nadnacionalnog, odnosno univerzalnog u nove, ili bolje reći inovirane, kulturne sisteme“, zaključila je Vujičić.


Čarobna frula - TONS\nSeptembаr 18, 2020\n« Novosadski festival knjige – NOFEK\nKaligrafska kolonija “Na putu Zaharija Orfelina” »\nU vremenu kada brojimo koji dan idemo onlajn, a koji na nastavu u učionice, ko nosi masku, a ko ne, kako se peru ruke i šta znače epidemiološke mere, zaboravili smo da deci prolazi detinjstvo koje samo jednom imaju. Srpsko narodno pozorište, uz podršku kompanije „Univerexport“, JКP Gradsko zelenilo i Muzeja Vojvodine, odlučilo je da se bori protiv prolaska vremena tako što će ponuditi nekoliko sati kvalitetnog vremena.\nNaime, u petak, 18. septembra u 13.00 i 15.00 časova u Dunavskom parku (Ulaz kod Pozorišta mladih), hor, orkestar i solisti opere Srpskog narodnog pozorišta izvešće Mocartovu operu za decu – Čarobna frula.\nProgram možete pronaći na sajtu organizatora: www.facebook.com/srpskonarodnopozoriste1861


Danas pišemo o jednoj od najpoznatijih kancelarki kako u Njemačkoj tako i kod na našem Balkanu, a u pitanju je Angela Merkel. Velike stvari je upravo ona uradila za svoju zemlju, a nju vole posebno mlađi ljudi sa Balkana, jer im je ona otvorila sva vrata svoje države da mogu da odu i da zarade sebi para da prežive, jer nisu u mogućnosti da zarade u svojim državama.\nPrije nego je kancelarka Angela MErkel otišla u penziju ona je skresala sve moguće troškove u Njemačkoj, pa je u to trenutku oko 3 hiljade osoba ostalo bez posla. Angela je to uradila kako bi smanjila troškove , a sve u jendom cilju a to da Njemačka privreda ne propadne, jer je to bilo teško u tom tenutku zbog pandemije korona virusa koja je zahvatila cijeli svijet. Nakon što je ona otišla za njenu stranu su dolazi samo loše vijesti, a tako jedna od tih vijesti je bila i da je KAren Štrec koja je inače poslanica u parlamentu kolabirala u avionu dok je letila za Njemačku. Tada su mediji prenijeli da je ona zajedno sa svojim suprugom se braća sa kube, a to je bio njen posljednji let u životu. Zatim su stigle tužne vijesti iz aviona u kojem je ona letila, koji je morao vanredno da sleti u Irsku ali da njoj nije bilo nažalost pomoći, preminula je.\nKAren je 2009. godine bila članica njemačkog parlamenta, a nju je Angela smatrala za jednu od svojih najpouzdanijih žena u politici iz njene stranke. Ova je vijest jako teško pala za cijelu Njemačku.


Australija nije tamo gde su svi mislili: "Slobodno bacite karte"\nIzvor\tB92\toktobar 01, 2016\nSve karte koje imate, a na kojima se nalazi Australija, možete odmah da bacite u đubre jer su neispravne, piše New York Times.\nRelokaciju Australije uzrokuje pomeranje tektonskih ploča, a ta država-kontinent nalazi se na jednoj od najbržih. Ploča se godišnje poemra 6.85 cm prema severu, i neznatno se okreće u smeru kazaljke na satu. Stanovnici Australije to pomeranje svakako ne osećaju, ali to nije slučaj sa Sistemom za globalno pozicioniranje (GPS). Tako Australija sada mora da prilagodi svoju geografsku dužinu i širinu kako bi se poklapala s GPS-om. Australija je tokom poslednjih 50 godina čak četiri puta morala da ažurira koordinate u svojoj državi kako bi bile tačne. Poslednje ažuriranje, ono koje se dogodilo 1994, korigovalo je poziciju za nešto manje od 200 metara. "Tačne GPS koordinate ključne su za sve sisteme inteligentnog saobraćaja', kaže Dan Džaksa iz "Geoscience Australia", državne agencije koja se brine o koordinatama. Sledeće ažuriranje planira se za kraj ove godine, a iznosiće 1.5 metar, što neće biti dovoljno da omete satelitsku navigaciju u svakodnevnoj upotrebi, budući da je ona u startu precizna do 4.5 metra. Ali, sledeća generacija GPS uređaja koristiće i satelite i uređaje na Zemlji, pa će biti precizna do 2.5 centimetara. Ako ne ažurira svoje koordinate redovno, Australija bi mogla da se nađe u velikim problemima. "Pogledajte recimo automobile bez vozača. Ako oni pogreše za koji metar, mogli biste da se nađete u suprotnoj traci na putu', kaže Džaksa.\n« PROZOR - Neverovatna životna priča DEVOJKA, ČOVEK I KEKS: Fenomenalna živorna priča »


Kadetima bod protiv Teleoptika\nNaši kadeti upisali su danas remi na gostovanju Teleoptiku u okviru trećeg kola Kadetske lige Srbije. Uzbudljiva i dinamična utakmica završena je rezultatom 3:3, a obeležilo je pregršt preokreta, šansi i golova.\nTeleoptik : Crvena zvezda 3:3 (1:2)\nSudija: Ivan Jeremić.\nStrelci: Lekić u 8, Radojević u 56. i Škundrić u 60. za Teleoptik, a Knežević u 4, Lazetić u 16. i Petrović u 85. minutu za Crvenu zvezdu.\nCrvena zvezda: Ćopić, Despotovski (od 63. Ikanović), Radojević (od 63. Petrović), Krstić, Đurić (od 45. N. Mituljikić), Miletić, Ćurić, Stanković (od 69. J. Mituljkić), Knežević, Bačanin, Lazetić (od 69. Borović).\nTeleoptik: Novaković, Škundrić, Fijala (od 82. Kostić), Vučetić, Radojević, Pelemiš, Đurić, Skorupan (od 66. Kuridža), Lekić, Lukić (od 53. Alili), Đošić (od 82. Brkljač).\nŽuti kartoni: Lekić, Đurić (Teleoptik), J. Mituljkić, Miletić (Crvena zvezda).\nU prvom ozbiljnom napadu, u 4. minutu, naši kadeti su došli u vođstvo preko Kneževića. Talentovani ofanzivac je sjajno iskoristio centaršut Despotovskog i glavom poslao loptu u mrežu domaćina.\nTruntak nepažnje naših bisera, četiri minuta kasnije, Teleoptik je iskoristio i preko Lekića došao do izjednačenja. Usledila je sjajna šansa za Stankovića koje je izašao sam pred golmana, ali je bio neprecizan.\nVeć u 16. minutu Zvezda je vratila vođstvo preko Marka Lazetića koji je iskoristio odličnu asistenciju Kneževića i fantastičnim lob udarcem matirao Novakovića.\nBačanin je u 25. Minutu imao odličnu šansu, ali je rezultat ostao isti. Imali su naši talenti rođeni 2003. godine inicijativu tokom celog prvog poluvremena, a ozbiljniju priliku imao je Lazetić koji je uputio odličan udarac u 45. minutu, ali je lopta otišla malo preko prečke.\nDrugo poluvreme počelo je inicijativom našeg tima. U 53. minutu, posle sjajne akcije Bačanina i Kneževića, lopta je došla do Jeremića koji je postigao pogodak, ali je on poništen zbog ofsajda. Domaćin je stigao do izjednačenja u 56. minutu kada se posle centaršuta u petercu Radojević najbolje snašao i poslao loptu u prvi ugao golmana Ćopića.\nImao je Bačanin sjajnu priliku da ponovo dovede svoj tim u vođstvo, ali je posle asistencije Radojevića i udarca glavom mladog napadača lopta pogodila okvir gola. Teleoptik je u potpunosti preokrenuo rezultat posle kornera u 60. minutu. Škundrić je bio najviši u skoku i glavom je prosledio loptu iza leđa Ćopića.\nUsledio je period inicijative našeg tima. Bačanin je imao priliku u 80. minutu, ali je bio za malo neprecizan. Pet minuta kasnije Zvezdini kadeti došli su do izjednačenja zahvaljujući Davidu Petroviću koji je uputio sjajan udarac sa 20 metara i pogodio donji desni ugao Novakovićevog gola.\nU 90. minutu odličnu kontru istrčao je Mituljkić, posle pasa Bačanina izbegao ofsajd zamku i izašao sam pred golmana, ali je šutirao pravo u njega tako da je rezultat ostao nepromenjen.


DARKO LAZIĆ JE BIO ZALJUBLJEN U ZLATU PETROVIĆ! A tek da čujete šta je 14\t106\nOGLASIO SE I VELJKO POSLE SAZNANJA DA POSTAJE OTAC: Ljudi, ostao sam bez 8\t74\nOTKRIVENA TAJNA ARKANOVOG NADIMKA! Evo zašto su Cecinog muža svi tako zvali 191\n19.02.2019. 21:19h 19.02.2019. 21:55h\nSanela Šaulić, ćerka pokojnog kralja narodne muzike Šabana Šaulića, doživela je emotivni slom u Nemačkoj, kada je preuzela očeve stvari.\n"Sanela i njen brat Mihajlo borave u Nemačkoj, kako bi preuzeli očeve posmrtne ostatke i dopremili ih u Srbiju. Iako se najstarija ćerka kralja narodne muzike svih ovih dana držala hrabro i bodrila porodicu, ipak je doživela je emotivni kolaps kada su joj u bolnici dali Šabanove stvari koje je imao sa sobom u trenutku nesreće. Sanela je jecala i na sav glas dozivala mrtvog oca, a dugo nisu mogli da je smire suprug Zoran Bata Mirković i brat Mihajlo", otkriva izvor.\n"Mihajlo, Sanela i njen suprug Zoran Bata Mirković su, istog dana kada se nesreća dogodila, otputovali za Nemačku, kako bi preuzeli Šabanovo telo, a tamo će biti sve do četvrtka, kad treba da bude završena obdukcija. Cela Šabanova porodica je duboko potresena zbog njegove tragične pogibije, te su odlučili da sin Mihajlo i ćerka Sanela preuzmu na sebe najteži zadatak. Iako se Sanela sve do odlaska u Nemačku držala hrabro i nije dozvoljavala da je emocije slome, to se ipak desilo, kada je dobila očeve stvari", priča izvor blizak porodici Šaulić i objašnjava da je pevačeva ćerka doživela emotivni slom, kada je u bolnici u kojoj je Šaban preminuo dobila njegove stvari.\nKurir.rs/Alo, Foto: Zorana Jevtić, Damir Dervišagić\nŠaban ŠaulićSanela ŠaulićNemačkatelosmrtotacnervni slomsaobraćajna nesreća\nDARKO LAZIĆ JE BIO ZALJUBLJEN U ZLATU PETROVIĆ! A tek da čujete šta je ona rekla kad je saznala ZA TO! 14\t106


Arhitektonski biro Düsseldorf, arhitekta, projekat, projektovanje\nNedelja , 17.11.2019 13:30\nPočetna GRAĐEVINARSTVO Projektovanje\nOcena: 4.1 od 13 glasa\nArhitektonski biro Rehberg & Milesevic\nAdresa: Nürnberger Str. 12a\nGrad: Dizeldorf ( Düsseldorf )\nTel: 0211 7183623\nOsnovi proizvodi/usluge: Arhitektonski biro Düsseldorf, arhitekta, projekat, projektovanje\nArhitektonski biro Rehberg & Milešević\nArhitektonski biro Rehberg & Milešević je osnovan 1995. godine od strane Dirka Rehberga i Gorana Mileševića. Od tada radimo na brojnim i različitim projektima. Naša orijentacija je na projektovanju stanova i njihovim formama – od porodičnih kuća do stambenih kompleksa, od saniranja balkona do kompletnog renoviranja.\nTakodje, u saradnji sa kvalifikovanim inžinjerskim biroima, pratimo projekte u izgradnji privrednih objekata.\nPuno pažnje poklanjamo i savetovanjima građevincima u vezi izgradnje, ekonomičnosti, izvodljivosti, i ekološkog kvaliteta njihovih projekata.\n, 13.01.2014. 10:57\nPozdrav, mi se nalazimo u Beogradu i bavimo se izradom reklama, kucnih brojeva, stampom na svim materijalima, graviranjem, livenjem i jos mnogo toga...Hteli bismo da nase proizvode plasiramo na trziste Evrope, pa ako ste zainteresovani za bilo koji oblik saradnje, slobodno nas kontaktirajte...Hvala, Milan Kuga i Sasha Tanovic\nVidim da ste bazirani na izradi projektne dokumentacije za porodične stambene objekte i poslovne prostore.Nudim Vam poslovnu saradnju. Naime, mogao bih razrađivati Vaše idejne projekte u glavne (komplet arhitektonski dio projekta + 3D aplikacije). Ako ste zainteresovani, molim da mi se javite.Sretno u daljem radu !\nUvažena gospodo,Proizvodimo prozore: drv, drvo+aluminijum, PVC, Aluminijum, polustrukturalne fasade, ulazna i unutrašnja vrata.Vjerujemo da možemo uspostaviti poslovnu saradnju.Srdačan pozdrav!Nevenka AćimovićFagus haus d.o.o.78000 Banja Luka00387-51-320-13200387-65-685-100www.fagushaus.biz\nDali ste zainteresovani za saradnju ?Neznam kolika je cena komletnog projekta zgrada a koliko kuca?Imam predlog da projektovanje kompletno radite kod nas,jer su cene nize,a iskustvo inzenjera je na zavidnom nivou.Projektanti su sa 30 godina iskustva?Hvala ako se javite.


Bolnica Trebinje: Značajno povećan broj oboljelih od karcinoma pluća\nPostavio: eTrebinje Četvrtak, 31.01.2019. Četvrtak, 31.01.2019. 0\nNa Plućnom odjeljenju Bolnice Trebinje značajno je povećan broj oboljelih od karcinoma pluća, među kojima je prethodne godine bilo dosta žena, ali i mlađih osoba do 40 godina.\nU prošloj godini na osnovu patohistoloških nalaza evidentirano je 50 dokazanih karcinoma kod pacijanata sa područja Istočne Hercegovine, što je za sedam više nego 2017. godine.\nOvo je povodom 31. januara, Nacionalnog dana bez duvanskog dima, za portal Radio Trebinja, rekla Zdravka Vreća, specijalista pulmolog Bolnice Trebinje. Ona smatra da je broj oboljelih od ove teške bolesti u Istočnoj Hercegovini još veći.\n„Ovo nisu konačni podaci jer kod nekih pacijenata nije patohistološki dokazan tip karcinoma , a ima i onih koji se liječe u nekim drugim zdravstvenim ustanovama jer na to imaju pravo“, pojašnjava doktorica Vreća.\nNedjelja, 25.10.2020. 37\nNedjelja, 25.10.2020. 208\nNedjelja, 25.10.2020. 55\nLeotar pobjednik 13. Memorijala “Ljubinko Akšam”\nNedjelja, 25.10.2020. 93\nOna navodi da je glavni uzročnik za obolijevanje o karcinoma pluća i hronične opstruktivne bolesti pluća – duvanski dim.\n„Brojni su faktori koji utiču na pojavu ovih bolesti, ali glavni uzročnik je pušenje i katran koji se oslobađa iz cigarete. Ta cigareta, kod HOBP dovodi do destrukcije same strukture pluća. Funkcija pluća se može malo popraviti ali struktura veoma teško“, jasna je doktorica Vreća.\nStatistika je do sada pokazivala da od ove bolesti češće obolijevaju muškarci, međutim, u prethodnoj godini broj oboljelih žena je znatno povećan.\n„Razlika između oboljelih muškaraca i žena se smanjila. Sve je više i mladih, do 40 godina, kojima je dijagnostikovan karcinom pluća“, kaže Zdravka Veća.\nProsvijećenost ljudi o štetnosti duvanskog dima po zdravlje je, kaže doktorica Vreća, podignuta na viši nivo, ali je još uvijek dosta onih koji, iako im je dijagnostikovana teška bolest, ne odustaju od ove loše navike.\n„Rijetki su pacijenti koji se potpuno odreknu cigareta. To je bolest zavisnosti koju je teško pobijediti. Samo ako je pacijent, zaista, odlučan, bude rezultata“, ističe Zdravka Vreća.\nBosna i Hercegovina je među 20 vodećih zemalja svijeta po konzumiranju cigareta, a prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije broj umrlih od posljedica duvanskog dima u svijetu, do 2030. godine biće povećan na više od osam miliona.\nbolnica trebinjerak pluća\nZaražena tri zdravstvena radnika u bolnici u Trebinju\nCIJELA PORODICA U BOLNICI ZBOG ZARAZE Na korona virus pozitivna i šestomjesečna beba\neTrebinje Nedjelja, 17.05.2020.\nBolnica u Trebinju dobila respirator\neTrebinje Petak, 24.04.2020.\nDarija Kisić-Tepavčević novi ministar u Vladi Srbije\nKako pomjeranje sata utiče na naš organizam: Evo savjeta kako biste sigurno ustali odmorni


Dobra knjiga - Ilustrovana istorija Srba - Istorija, mitologija -\nSveobuhvatna istorija Srba od dalekih staroslovenskih korena i Seobe naroda do tridesetih godina 20. stoleća i događaja kojima je sam pisac bio svedok kad je pred kraj života završavao rukopis knjige.\nKnjiga za čijim je rukopisom tragala nemačka tajna policija, Gestapo, neposredno po ulasku u Beograd aprila 1941. godine.\nIstorijsko delo o jednom narodu do čijeg štampanja nije došlo u Kraljevini Jugoslaviji, bilo je nezvanično zabranjeno tokom više od pola stoleća komunističke vlasti da bi konačno prvo izdanje bilo priređeno tek 1989, godine.\nPisac koji je 1908. godine proglašen za najboljeg studenta Univerziteta u Beču zbog slobodarskih političkih uverenja i aneksije njegove rodne Bosne i Hercegovine odbio da primi zlatan prsten austrougarskog cara Franca Jozefa koji mu je sledovao.\nIstoričar koji je aktivno sarađivao sa Mladom Bosnom, bio uhapšen i tamnovao u austrougarskom zatvoru, a posle Drugog svetskog rata posthumno i nepravedno proglašen za „krvavog rektora”. Besprekorni analitičar političkih i diplomatskih procesa na Balkanu, odličan poznavalac kako srednjevekovnih društvenih i kulturnih pojava tako i novovekovnog procesa stvaranja i širenja srpske nacionalne ideje i države.\nPodjednako dobar i u razumevanju ličnosti i uloge Sv. Save i Karađorđa, književnosti, društvenih tokova i zamršenih međunarodnih odnosa u prvim decenijama 20. stoleća. Evropejac po širini i temeljnosti svog obrazovanja, do poslednjeg trenutka ubeđeni i iskreni Jugosloven, što mu ni jednog trenutka nije smetalo da bude isti takav Srbin.\nIlustrator: Andrej Jovanović


Za verske zajednice 12 miliona dinara iz budžeta grada Pirota | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Za verske zajednice 12 miliona dinara iz budžeta grada Pirota\nOve godine iz budžeta grada opredeljeno je 12 miliona dinara za konkursno finansiranje verskih zajednica na teritoriji grada Pirota. Ova praksa prisutna je više godina kaže, pomoćnik gradonačelnika Pirota, Bojan Ranđelović. Sredstvima grada Pirota do sada je obnovljen veliki broj verskih objekata, kako u gradu tako i selima.\nKada je reč o većim investicijama do sada Ranđelović navodi izgradnju Parohijskog doma u Tijabarskoj crkvi, počev od pretprošle godine kroz dve faze finansirana je i rekonstrukcija Parohijskog doma u Pazarskoj crkvi, s obzirom da je reč o objektu od izuzetne kulturne vrednosti i kao takav je pod zaštitom Zavoda za zaštitu spomenika kulture iz Niša. Jedan od velikih i vrlo skupih poslova, koji je započet i odvija se u kontinuitetu, jeste rekonstrukcija ikonostasa u Pazarskoj crkvi.\n“To je jedan od najznačajnijih ikonostasa, ne samo u Niškoj eparhiji već u celoj Srbiji. Izgradili su ga sredinom 19. veka čuveni majstori samokovske škole. Svojevremeno je plaćen zlatom, platili su ga donatori Piroćanci i ekvivalent koštanja danas bio bi oko milion evra. Taj podatak samo pokazuje koliko je on vredan i zato smo krenuli fazno u restauraciju i konzervaciju. Ovo će biti četvrta godina finansiranja, a ove godine ćemo malo veća sredstva izdvojiti za restauraciju. Da napomenem, to je dugotrajan postupak, potrebno je vreme za sam proces, a ukupna vrednost radova prema predračunu, koji je napravljen pre četiri godine, je oko 200 hiljada evra” – izjavio je Ranđelović.\nS obzirom da je ovih dana završen konkurs za finansiranje verskih zajednica sledi formiranje konkursne komisije koja će pregledati prispelu dokumentaciju i doneti odluku o raspodeli raspoloživih sredstava.\nbojan ranđelović istaknuto rekonstrukcija ikonostasa verske zajednice


akupunktura psa | Pas za vas\nDa li akupunktura može biti primenjena na životinjama? Odgovor na ovo pitanje dobićete od veterinara koji je obučen za lečenje životinja tradicionalnim kineskim metodama.Adekvatna primena ovih metoda, koje uključuju akupresuru, akupunkturu, kineske biljke i terapiju hranom, može biti integrisana u konvencionalne zapadnjačke metode lečenja, pošto neki aspekti ove dve perspektive mogu funkcionisati u sinergiji. Osim toga, integracijom ovih pristupa veterinar može da napravi evaluaciju stanja čitavog organizma životinje.Akupunktura je pogodna za sva starosna doba i razliita stanja. Jedan od glavnih aspekata akupunkture predstavlja utvrđivanje i otklanjanje glavnih uzroka oboljenja,jer ova metoda može da redukuje kumulativni efekat hroničnih oboljenja. Pošto je većina zdravstvenih problema kod kućnih ljubimaca dijagnostifikovana u kasnijim stadijumima,…\nGodinama unazad, na Veterinarskom fakultetu „Princ Albert“ u Torontu postoji posebno odeljenje koje se bavi akupunkturom na psima i konjima. Načelnik odeljenja, doktor Art Ortenburger, izjavio je da ga je višegodišnje praktikovanje akupunkture na ljudima uverilo u efikasnost ove tehnike kod određenih oboljenja.Kao vlasnik psa sa teškom displazijom kukova, u saradnji sa prijateljem veterinarom, pokušao je da pomogne svom ljubimcu i ublaži negove bolove koji su iz dana u dan postajali sve jači.Pošto je dobro proučio anatomiju i muskulaturu pasa, otpočeo je sa akupunktruom. Naravno, prvi tretmani nisu urodili plodom, a jedan od problema predstavljale su i igle koje se primenjuju u humanoj terapiji.Upornost je pobedila – posle nekog vremena, bolovi psa…\nDa li znate kako i zašto štene postaje rahitično? ova bolest nije iskorenjena, jer se razvija kod mladih pasa u rastu kao posledica nedostatka kalcijuma, fosfora i vitamina D.Uglavnom oboljevaju štenci većih rasa – bernardinac, nemački ovčar, kane korso, doga…Rahitis nastaje kao posledica više faktora. Pre svega – neadekvatna ishrana. Štenad velikih rasa imaju povećane potrebe za kvalitetnom i potpuno izbalansiranom ishranom u toku njihovogintenzivnog rasta.Ukoliko je hrana deficitarna mineralima i vitaminima, vrlo brzo se mogu razviti simptomi rahitisa. To se često dešava kada se štenci hrane ostacima od ručka, hlebom, mesom i iznutricama, koje u sebi ne sadrže dovoljne količine minerala.Sledeći mogući uzrok je prisustvo crevnih parazita. Čak i…


Džez podiže libido: Uz ovu muziku imaćete intenzivniji seks | musicpocket\nOni poručuju da prijatni i nežni zvuci deluju kao afrodizijak. Prema istraživanju koje su radili, pokazalo se da parovi koji tokom seksa uživaju uz takve melodije imaju u proseku 34 procenta više odnosa od onih kojima je pop-muzika “pratnja”.\nPsiholozi smatraju da je za sve “kriv” saksofon, čiji prodoran zvuk podiže adrenalin, a samim tim i libido. Većina osoba najbolje se oseća slušajući muziku u ritmu od 70 do 100 udaraca u minuti, jer je to najbliže otkucajima srca, dok tehno-haus muzika ima između 125 i 128. Hevi-metal uzrokuje ljutnju i depresiju.