Sjedenje ubrzava starenje\n14/02/2017 | 17:04 ⇒ 17:18 | Izvor: RTRS\nRezultati su pokazali da su kod fizički neaktivnih žene ćelije u prosjeku osam godina starije od ćelija njihovih aktivnih vršnjakinja\nPreviše sjedenja ubrazava starenje ćelija pokazalo je istraživanje američkih naučnika sa Univeziteta Kalifornija, objavljeno u časopisu American journal of epidemiology.\nPodaci su prikupljeni od oko 1.500 učesnica starosti od 64 do 95 godina kod kojih je proces starenja praćen uz pomoć analize tjelomjera odnosno zašitnih nastavaka koji se nalaze na krajevima hromozoma.\nRezultati su pokazali da su kod fizički neaktivnih žene ćelije u prosjeku osam godina starije od ćelija njihovih aktivnih vršnjakinja. Naučnici ove nalaze tumače kao potvrdu da životne navike ubrzavaju proces starenja, i savjetuju starijim ljudima da se češće bave fizičkim aktivnostima.


KONTROLA POSTOVANJA MJERA U KAFICIMA | Info | Društvo\n22. January, 21:03\nI OVOG VIKENDA POJAČANE KONTROLE POŠTOVANJA MJERA - FOKUS NA KAFIĆE U KOJIMA SE PLANIRAJU PROSLAVE 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nI OVOG VIKENDA POJAČANE KONTROLE POŠTOVANJA MJERA - FOKUS NA KAFIĆE U KOJIMA SE PLANIRAJU PROSLAVE\n23.12.2021. / 12:37\nAutor Gordana Bojanić 23.12.2021. / 12:37\nMinistarstvo zdravlja, Uprava za inspekcijske poslove i Uprava policije i ove sedmice, od petka do nedjelje veče, organizovaće akciju pojačane kontrole poštovanja propisanih epidemioloških mjera u svim gradovima Crne Gore, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja.\nKako se dodaje u saopštenju tog vladinog resora poseban fokus će biti na opštine u kojima je zabilježen porast broja zaraženih koronavirusom, kao i na ugostiteljske objekte u kojima je planirano organizovanje kolektivnih proslava.\nKontrolom će, kako su katali, na terenu rukovoditi Uprava za inspekcijske poslove, uz asistenciju Uprave policije i u saradnji sa lokalnim samoupravom.\n"Sprovodiće se provjera posjedovanja Nacionalne digitalne COVID potvrde u ugostiteljskim objektima i ostalim mjestima gdje se okuplja veći broj ljudi, kao i da li se krši mjera zabrane organizovanja svadbi i drugih porodičnih veselja", navodi se u saopštenju..\nLIJEPE VIJESTI: OD 24. DECEMBRA SLOBODNIJE PUTOVANJE U DRŽAVE EU!\nSMANJEN BROJ NEPRAVILNOSTI I KRIVIČNIH PRIJAVA\nBARSKA NADBISKUPIJA I KOTORSKA BISKUPIJA: Nećemo tražiti kovid potvrde kao uslov za ulazak u vjerske objekte


Hotel Amic Miraflores 3* - Majorka - Španija leto 2018 - Robinson\nIzaberi destinaciju! Active holidays Art and Culture Beč bus Biserna jezera Austije Budimpešta bus Costa Brava - avio Costa Brava - bus Delta Dunava Discover Cities Drakula tura Family club Hercegovina Hungaroring 2018 Kefalonija Krakov Krf Krit Lefkada Lido Di Jesolo Majorka Moto GP 2017. - Misano Obilazak Grčke Oktobarfest Minhen Olimpska regija Parga Pilion Prag bus Rimini Rivers Sightseeing and Boat Trips Rodos Sivota Skrivena Srbija Tasos The Colors Of Balkan Venecija bus Zakintos\nKrstarenje Dunavom 05.10.


Alen Zulić - Grad Bihać\nNezavisni klub Una\nPitanje za direktora JU „Zavod za prostorno uređenje“: Kada će se dovesti u red ulica Karlovačka u MZ Vedro Polje ?\nRadovi na sprečavanju plavljenja stambenih objekata u Karlovačkoj ulici, naselje Vedro Polje, realizirani su u augustu u okviru Ugovora broj 01/03-10-04-4186/21 od 23.07.2021.godine – hitne intervencije ( Program uređenja i održavanja vodotoka i drugih voda, izgradnju, rekonstrukciju i održavanje vodnih objekata za 2021.godinu ). Na predmetnoj lokaciji u okviru radova odvodnje oborinskih voda izvršena je nabavka doprema i postavljanje betonskih ivičnjaka u dužini od cca 11,50m; ugradnja tri slivnika, izrada upojnog bunara od betonskih cijevi profila 1000mm.\nPostavljam vijećničko pitanje dokle se došlo sa inicijativom vezanom za promjenu naziva ulice u MZ Ripač. Naime, pokrenuta inicijativa je podnesena prije godinu dana a radi se o ulici Željeznička koja bi po navedenoj inicijativi trebalo da nosi ime ulica „ Šehida Asima i Fuada“?\nOdluka o nazivima ulica, trgova i mostova na području Grada Bihaća (“Službeni glasnik Grada Bihaća” broj: 3/16, 6/16 ) usvojena je od strane Gradskog vijeća Bihać uz provođenje svih propisanih radnji i postupaka (priprema Nacrta Odluke, provođenje javne rasprave i izrada Prijedloga Odluke), čime je u donošenju iste obezbjeđeno i učešće zainteresirane javnosti (građana, organizacija civilnog društva, predstavnika akademske zajednice, javnih ustanova i preduzeća, boračkih kategorija, osoba sa invaliditetom i drugo). Dakle, Odluka o nazivima ulica, trgova i mostova na području Grada Bihaća donesena je po propisanoj proceduri, javno, transparentno i zakonito. Učestalo mijenjanje naziva ulica, trgova i mostova predstavljalo bi dodatne poteškoće, nesnalaženja i troškove prvenstveno našim sugrađanima, a potom i Ministarstvu unutrašnjih poslova USK-a, Sektoru za pravne poslove, CIPS evidenciji, Agenciji za identifikacijske isprave, evidenciju i razmjenu podataka BiH, te posebno poteškoće kod provođenja lokalnih i općih izbora na što nas je upozoravala i Izborna komisija. Inicijativu za izmjenu naziva ulice Željeznička uputio je vijećnik Adnan Habibija dana 29.10.2019. godine, a istu je Gradonačelnik Grada Bihaća prihvatio 07.01.2020.godine sa obrazloženjem da će u narednom periodu, kada se ukaže potreba, predložiti Gradskom vijeću formiranje Komisije čiji će zadatak biti da, u skladu sa donešenim kriterijima, razmotri sve pristigle prijedloge, inicijative i sugestije, i o njima zauzme konačan stav koji će biti osnov za eventualnu pripremu Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o nazivima ulica, trgova i mostova na području Grada Bihaća.\nInicijativa sa 6. sjednice GV održane 19.03.2021. godine : Inicijativa da se u ulici Karlovačka riješi problem na način da se u prvoj fazi a shodno programu rada Savjeta MZ Vedro Polje naspe pomenuta ulica a da se u drugoj fazi ista asfaltira kako je to u samom programu vremenski i definisano.


SRPSKI GLADIJATORI Magični Lajović, pa maraton Đokovića za finale! | MeridianBetSport\nNaslovna Tenis ATP SRPSKI GLADIJATORI Magični Lajović, pa maraton Đokovića za finale!\nPomeren početak ATP Kupa (Photo by Matt King/Getty Images)\nSrpski teniseri prošli su u finale ATP Dejvis kupa maksimalnom pobedom nad selekcijom Rusije! Dušan Lajović i Novak Đoković ponovo sjajni!\nPočeo je Duci, kao i prethodne večeri. I ponovo bio fenomenalan, ovoga puta protiv Karena Hačanova. Dobio je 17. tenisera sveta 2:0 (7:5, 7:6), a ponovo nije dozvolio brejk rivalu.\nOvoga puta ni brejk priliku! U poslednjem gemu prvog seta iskoristio je svoju jedinu na meču, a u drugom setu bio mirniji i bolji u taj-brejku – 7:1.\nTa pobeda Lajovića stavila je Srbiju u pol poziciju, a na teren su izašli Novak Đoković i Danil Medvedev.\nPublika u Sidneju je očekivala spektakl, i dobila ga je! Gotovo tri sata fantastičnog tenisa u pravom sidnejskom maratonu, na kraju je dobio Novak (6:1, 5:7, 6:4). I tako doneo finale u prvom ATP Dejvis kupu.\nPublika je ponovo bila na nivou, pa ko nije upućen mogao je da pomisli da se igra u našoj zemlji. To je sigurno dalo vetar u leđa i Lajoviću i Đokoviću!\nSrpski broj jedan je prvi set dobio vrlo lako, rutinski i brzo – ali Medvedev se nije predavao. Posle velike borbe i niza preokreta, dobio je drugi deo igre.\nA onda – borba do poslednjeg daha. Pri rezultatu 5:4 Novak je servirao za pobedu, a Rus pretio. Imao je čak tri brejk lopte, ali nije uspeo da se vrati u meč. Đoković je iskoristio svoju drugu meč priliku i poslao Srbiju u finale!\nAll for one, one for all ?@DjokerNole #TeamSerbia #ATPCup pic.twitter.com/0arFuByPlq\nDa ugođaj bude potpun pobrinuo se dubl, Viktor Troicki i Nikola Čačić!\nNjih dvojica su 2:0 (6:4, 7:6) savladala Kravčuka i Gabašvilija.\nU finalu srpski tim igraće protiv boljeg iz duela Australija – Španija.\nATP Dejvis kup\nPrethodni tekstŠtimac opet koban po Asvel: Zvezda slavila u Francuskoj posle minus 21\nSledeći tekstISPISANA ISTORIJA Lebron bolji od Džordana, Bobijeva trojka i dabl-dabl


I najveći autoprevoznik u Srbiji ide u ruke Vučićevog brata\nLastavica u Lasti\nPosle smene rukovodstva, na mesto generalnog direktora, umesto Velibora Sovrovića, postavljen je Marinko Ljumović, čovek dokazanih sposobnosti za mešetarenjem. Od tada počinje sunovrat ovog preduzeća koje je već viđeno za jeftinu privatizaciju u korist nekoga ko će vlastodršcima umeti finansijski da se zahvali. Najvećeg autoprevoznika u Jugoistočnoj Evropi, pod vlašću naprednjaka, očekuju crni dani, tvrdili su sindikalci koji su posetili redakciju Magazina Tabloid. Kako je danas u Lasti?\nOvu tvrdnju objavili smo u broju 326, u tekstu pod naslovom "Lasti potkresuju krila'', a izrečena je iz usta tadašnjeg sindikalnog tribuna Bojana Bojanića, čije ime tada nismo naveli, iz razumljivih razloga.\nSaobraćajno preduzeće Lasta iz Beograda je drugi najveći autoprevoznik u Evropi, i najveći u Jugoistočnoj Evropi. Ove godine je, rekao je Bojanić, u kompaniji zaposleno ukupno 4.052 radnika, od kojih je u matičnom preduzeću radilo njih 3.590, i dobitkom od 27.599.000 dinara. Sa neraspoređenim dobitkom u visini od 253.169.000 dinara knjigovodstvena vrednost Laste na kraju 2013. iznosila je 11.681.363.000 dinara.\nSve prethodne vlasti su nalazile načina da iz ovog velikog i poslovno uspešnog sistema izvuku novac za sopstvene, i potrebe svojih funkcionera, ali ovo što se dešava, od kako Srbijom upravlja Srpska napredna stranka, nije nikada ranije viđeno, rekao je Bojan Bojanić\nUrušavanje Laste počelo je 22. jula 2014. godine, kada je za vršioca dužnosti direktora, postavljen Marinko Ljumović, dotadašnji izvršni direktor za saobraćaj. Sovrovića i njegove direktore funkcije je koštalo razbacivanje parama Nemanje Tomovića, gradskog funkcionera SNS-a i izvršnog direktora u Lasti: on je samo u jednom mesecu za reprezentaciju potrošio 390.000 dinara, a Lasta je mesečno plaćala i oko 200 litara goriva, koje je trošio njegov službeni auto.\n''...Ljumović i Velja Vinjak se naglas hvale kako su nesmenjivi, i kako uživaju punu podršku Aleksandra Vučića i Alekse Jokića. Upućeni tvrde da Ljumović lično ne poznaje nijednog od njih dvojice, ali niko to ne može ni da proveri" - tvrdio je tada Bojan Bojić.\nDržava je većinski akcionar Laste i samo ona može da smenjuje i postavlja generalnog direktora i ostale rukovodioce, ali ona nije zainteresovana da poboljša stanje ovog preduzeća. Očigledno je da se sprema privatizacija Laste, a da bi je neko od zaslužnih tajkuna, bliskih vladajućoj garnituri kupio za male pare, potrebno je prvo da ovaj gigant bude poslovno ruiniran. A ko to može bolje da uradi od Ljumovića i njegovih pajtaša?\n„Akcijski fond" iz Beograda ima 44,6 odsto akcija Laste, Republika Srbija poseduje 10,93 odsto akcija, a PIO Fond je vlasnik još 8,9 odsto akcija bez prava glasa. Ostalo je u rukama malih akcionara od kojih niko pojedinačno nema ni jedan odsto akcija! U „Akcijskom fondu" jedini akcionar je Republika Srbija.\nZašto smo, prvi put, odlučili da otkrijemo ko nam je bio insajder?\nPomenuti Bojan Bojanić je nekoliko nedelja nakon objavljenog teksta izabran za generalnog direktora SP Lasta. Zaboravio je na sve reči i tvrdnje koje je izrekao.\nSP Lasta je lider u drumskom prevozu putnika u Srbiji i Jugoistočnoj Evropi i jedan od vodećih brendova u našoj zemlji.\n''...Sa dugom tradicijom, iskusnim osobljem i našom flotom koja danas broji 900 autobusa, godišnje pređemo preko 80 miliona kilometara i prevezemo više od 100 miliona putnika.'' stoji i danas na sajtu SP Lasta.\n- Svest o socijalnoj odgovornosti kao i prosperitet u poslovanju pruža nam mogućnosti angažovanja u mnogim sportskim, kulturnim, umetničkim i humanitarnim aktivnostima koje su od značaja za celu društvenu zajednicu. Naši planovi usmereni su na dalje širenje kapaciteta, nastavak angažovanja na poslovima vezanim za investiciono održavanje i povećavanje udobnosti i kvaliteta rada u svim segmentima, kao i primenu inovativnih tehnologija, u cilju stalnog poboljšanja kvaliteta usluga našim korisnicima i unapređenja odgovornosti prema svim učesnicima u saobraćaju. Uvek idemo u susret zahtevima i potrebama naših prijatelja, korisnika i tržišta,uvek za radost novih putovanja... - još stoji na sajtu SP Lasta.\nNažalost, ništa više od ovog nije tačno. Privatizacija koju je po modelu naprednačkog kartela, koju je tada najavio Bojan Bojanić, nastavljena je, ali sada pod njegovom palicom. Već mesecima zaposleni u Lasti nemaju zdravstveno i socijalno osiguranje. Vozačima je često potrebna lekarska pomoć. U direkciji Lasta na autoputu za Niš ukinuta je ambulanta.\nZaposleni ne mogu da idu na preglede, jer nam ne daju overene knjižice. Ako se vozač razboli, nema ko da mu otvori bolovanje. A bez doznaka gubi posao. Generalni direktor Bojanić i još 19 rukovodilaca sa enormnom platom, ne mare što je plata u preduzeću oko 200 evra. Na veći broj zaposlenih vrši se pritisak da uzmu otpremninu i napuste preduzeće koje treba da se preda u ruke poznatom kupcu. Bezecovano je za Andreja Vučića!\nSvega čega se naprednjački kartel dohvati, uništava ga kao Bog Šiva. Treba upamtiti ime Bojana Bojanića, koji je dao dupe pod kriju. Za velike pare.


Trazim Mirno Mesto Na Ovom Svetu - EL MUNDO SEFARAD\nTrazim Mirno Mesto Na Ovom Svetu\nTomislav Osmanli, pisac iz Makedonije\nTražim mirno mesto na ovom svetu\nNikada neću saznati prezime svoje junakinje što je, možda, čini više književnim, fikcionalnijim, ali i nezaboravljenim stvarnim likom\nSkoplje – Na makedonskoj kulturnoj sceni dvadesetak godina unazad Tomislav Osmanli (1956), kao retko koji njegov sunarodnik, u kontinuitetu, u pristojnim razmacima podaruje književna dela (priče, romane, drame, scenarije, eseje…) kojima pomera granice umetničkog izražavanja.Ovih dana,gotovo u isto vreme (izdavač „Blesok”) objaviomu je zbirku priča „Kapriča” i roman „Dvadeset prvi”, o kojima su već izrečene laskave ocene koje se poklapaju sa međunarodnim odjekom koji je doživela njegovazbirkapriča „Svetiljka za Hanuku”, koja je predstavljena i na nedavnom Beogradskom sajmu knjiga. I upravo je „Svetiljka…”povod za razgovor sa svestranim i darovitim makedonskim piscem Tomislavom Osmanli Za „Svetiljku…”ste proletos dobili nacionalno priznanje „Prozni majstori”, knjiga je ušla u finale kandidata za nagradu „Balkanika” i, jasno je, svojevrsnije događaj i izvan makedonskog prostora.\nMože biti da sam uspeo da upalim književnu hanukiju jačeg sjaja. Verujem u stvaralaštvo koje se prosejava kroz osećanje, znanje i talenat. Ova prozapočiva na širokom istraživanju, knjigama koje sam čitao na makedonskom i srpskom, ali i na ona koje sam dobijao na engleskom, grčkom, judeo-španskom, velikom broju skinutih internet stranica, otkrivanjuzapretanih slojeva hebrejskih verskih pojmova i termina. Bila je to avantura ronjenja u more starih znanja i veoma slobodne, ipak stilski suvisle fikcionalnosti i obilazak arhipelaga jevrejskogprisustva u Beogradu, na Dorćolu i Jaliji kako se u doba Hajima Daviča govorilo. Zatim –u predratnim i ratnim Bitolju, Skoplju, Štipu, pa na Zakintosu i u Solunu, u prošlosti tih mesta gde defiluju mali ljudi, ljubavnici, grešnici, izdajnici i pravednici, njihovi strahovi, stradanja, strasti…\nGde su koreni vašeg zanimanja za stradanje Davidovih potomaka na ovim balkanskim prostorima?\nU osnovi – u jednoj staroj priči moga oca koju sam ispripovedao u formi novele „Slika teta Rašele” o devojci, kućnoj pomoćnici u domu mojih predaka u Bitolju. Ta devojka, iako skrivena, u noći 11. marta 1943.odlučuje da se pridruži dugim umuklim kolonama svojih sunarodnika koje je fašistička policija odvodila pred oborenim očima neusnulog grada, na zborišta bez povratka. Kao što je poznato, skoro svi makedonski Jevreji, njih sedam hiljada, bili su poslati u logor Treblinka gde su do jednog pobijeni. Dakle,i ta devojka izočeve priče koja se starala o kući i učestvovala u staranju i nad njime. Da bi ironija bila veća,nikada nisam saznao puni identitet te prilježne devojke. Imam dve njene fotografije iz zajedničkih fotosa porodice mogadede, predratnog knjižarskog trgovca i posednika „Povlašćene knjižare Dijamandija Đorđa Osmanlijevića” u centru Bitolja. Uzalud sam se dopisivao sa veteranima iz Muzeja holokausta u Vašingtonu. Tako, po svoj prilici,nikadaneću saznati prezime svoje junakinje što je, možda, čini više književnim, fikcionalnim,ali i nezaboravljenim stvarnim likom.\nŠta za Vas znači informacija da su vas već svrstali među klasike „jevrejskog pitanja” kakvi su Sol Belou, Eli Vizel…?\nTo,jednostavno,nije tačno. Jedino što bih sa tim velikanima književnosti i teme mogao da imamjeste da je deo „Rašele” pod nadnaslovom „Holokaust priča iz Makedonije” bila objavljena u renomiranom nedeljniku „Forward” koji već stotinu godina izlazi u Njujorku i u kojem je svojuprozuobjavljivao Isak Singer, a još uvek objavljuje i drugi nobelovac Eli Vizel. Istina je da je nedavno moju knjigu „Svetiljka za Hanuku” trenutno najistaknutiji sefardski autor knjiga i izdavač Moise Rahmani uvrstio u selekciju od tri knjige po njegovom izboru i to objavio u časopisu za kulturu i umetnost „Kore”…\nPisac Venko Andonovski vaš novi roman „Dvadeset prvi”najavljuje kao elegantan, mističan, intelektualno rafiniran, raskošno strukturiran…\nReč je o pokušaju pronalaska mirnog mesta u ovom svetu u kojemse najedanput sve tako uskomešalo i izokrenulo da nigde više nema ni mira, ni spokoja, pa ni tamogde se činida je mirno. U romanu čiji se naslov, dakako, odnosi na stoleće koje je bilo najavljivano kao početak ere harmonije, a počelo je kao nagoveštaj epohe međuljudskih katastrofa, istražujem uzroke saplitanja toka vremena na samom pragu veka… Te 1999. godine i ja sam strepeo za ljude, građevine i mostove Beograda kojijako volim,i shvatio da je počela nova, strašno neizvesna etapa.\nDa nije književne nagrade „Balkanika”, dela savremenih makedonskih pisaca ostala bi za domaću upotrebu. Šta treba uraditi da bi makedonski autori i njihova dela češće izlaziliu svet?\nNedostajuprevodii afirmacija. „Balkaniku” je dobio Venko Andonovski koga ste upravo pomenuli, ali Srbija ne poznaje njegov, još bolji,roman „Veštica”. Srećan sam da je na srpskom objavljen Aleksandar Prokopiev čiji je „Posmatrač” prošle godine bio makedonski kandidat za nagradu „Balkanika”, a očekujem da će srpskom čitateljstvu biti predstavljeni Goce Smilevski,doajen Blagoja Ivanov sa svojim novim,kratkim,uzbudljivim romanima i Ermis Lafazanovski čiji je roman „Nedelja” nedavno bio predstavljenna Beogradskom sajmu knjiga. Tu su i Sašo Kokalanov sa romanom „Izabela, Išmaela i ja” i roman Lidije Dimkovske „Skrivena kamera”, da nabrojim samo autore relevantnijih proznih radova koji mi se posebno dopadaju.\nobjavljeno: 13/12/2009 http://www.politika.rs/rubrike/Kultura/Trazim-mirno-mesto-na-ovom-svetu.lt.html


Nemačka: Remi Bajerna i Šalkea\nNaslov: Nemačka: Remi Bajerna i Šalkea Sub Sep 15, 2007 9:26 pm\nFudbaleri Bajerna i Šalkea odigrali su nerešeno, 1:1, u derbiju 5. kola Bundeslige. Pred oko 66,000 navijačam, gosti iz Gelzenhkirhena poveli su u 36. minutu, pogotkom Rakitića, posle udarca sa oko 25 metara, a bod vodećoj ekipi lige doneo je Miroslav Klose, udarcem glavom, devet minuta posle velikog odmora. Bajern sada ima samo jedan bod prednosti na vrhu tabele. Drugo mesto dele Arminija i Ajntraht.\nArminija je zabeležila impresivnu pobedu nad Hanzom, sa 4:2, zahvaljujući autogolu Agalija, dva pogotka Ajglera i jednom Vihnareka.\nSa druge strane, Ajntraht je u Frankfurtu, posle uzbudljivog finiša, savladao Hamburger sa 2:1. Domaći su poveli u 8. minutu pogotkom Majera, izjednačio je Van der Vart iz penala u 82-om, da bi Majer drugim pogotkom, samo tri minuta pre kraja, doneo Ajntrahtu dramatičnu pobedu.\nČetvrto mesto zauzima Borusija, koja je u petak savladala Verder sa 3:0, dok je na petoj poziciji sada Bajer, posle pobede nad Bohumom, sa 2:0. Slede Šalke i Štutgart, koji je zabeležio pobedu nad Energi Kotbusom sa 3:0.\nRezultati, 5. kolo, subota:\nArminija – Hanza 4:2\nBajer – Bohum 2:0\nBajern – Šalke 1:1\nAjntraht – Hamburger 2:1\nNirnberg – Hanover 2:2\nŠtutgart – Energi 3:0\nBorusija – Verder 3:0\nDuizburg – Herta\nVolfsburg – Karlsrue\n» Nemačka, Švedska, Češka i Makedonija u Nišu


Konkurs za oglas "Vozač, magacioner" kompanije Kuba sistem d.o.o. je istekao i konkurisanje na oglas je onemogućeno!\nPrimamo u radni odnos na neodređeno vreme dva izvršioca na radno mesto\nVozača i magacionera\nu salonu keramike.\nVozačko iskustvo od minimum godinu dana na poslovima distribucije robe u Beogradu\nPoznavanje prodajnog programa opreme za kupatilo


NEMA POPUSTA Dečko klizećim startom oborio predsednika UEFA (VIDEO) - MaxBet Sport\nNEMA POPUSTA Dečko klizećim startom oborio predsednika UEFA (VIDEO)\n26.09.2019. Ažurirana vest: 26.09.2019. u 08:29\nTo što je neko predsednik UEFA ništa ne znači ako odluči da igra fudbal… Na revijalnoj utakmici mladih slovenačkih igraa i bivših zvezda, učestvovao je i Aleksandar Čeferin. Dobro, on nije baš bivša zvezda, ali jeste veteran…\nKvota naše kladionice na pobedu Sevilje protiv Eibara je 2.30.\nTokom meča jedan dečak je bez pardona uklizao Čeferinu u noge i tom prilikom ga oboroio. Nije to izazvalo nikakvu lošu reakciju, naprotiv, čelnik UEFA se nasmejao i pomilovao dečaka po kosi.\n– Nas su roditelji terali da iuđemo u kuću, a danas decu teraju da izađu iz kuće. To je veliki problem. Svi su zalepljeni za mobilne telefone i računare, a bojim se da neće da se vrate ona vremena kada smo svi bili na ulici i bavili se nekim sportom – poručio je Čeferin posle utakmice.\nInače, za bivše zvezde igrali su, između ostalih, Luis Figo, Floran Maluda i bivši reprezentativac Slovenije koji je nosio i dres Crvene zvezde, Milenko Aćimović.\n😬 When you foul the UEFA President…#FootballinSchools #UEFAgrassroots pic.twitter.com/CDgOzxdJKN\nTagovi:Aleksandar ČeferinLuis FigoMIlenko AćimovićTop2Top3\n26.09.2019. at 09:51\nTrebao je da mu uelti kramponima u glavu


SJAŠITE, AMAN VIŠE! PODELU BIH NIJE LANSIRAO DODIK - TO JE IDEJA ALIJE IZETBEGOVIĆA! Da se zna, kampanja protiv Srpske je prešla svaku meru! - Informer Ad\nSOS/Fakti | 19. 10. 2021.\nStrategija da se Dejtonski sporazum urušava na štetu srpskog naroda nije od juče. Još 2008. godine tadašnji predsednik Stranke demokratske akcije (SDA) Sulejman Tihić ukazivao je na sastancima sa ambasadorima pojedinih zapadnih zemalja da „Dejton treba ukidati postepeno, uz doradu", u čemu je uvijek bio podržan od prisutnih\nAmbasadori su podržavali i Tihićevu tezu da „OHR ne treba da ode dok se Dejton ne sprovede u celosti, a kada OHR ode ovlasti OHR-a treba preneti na BiH".\nTihićev naslednik na poziciji „prvog u Bošnjaka", Bakir Izetbegović, držao se utvrđene strategije, uz smernice koje je delio saradnicima: „Sa Srbima treba polako, nekoga potkupiti, nekog uceniti".\nReakcija iz Srpske, a koja se svodi na zahtev za povratak otetih nadležnosti i primenu izvornog Dejtonskog sporazuma, naišla je na osudu u Sarajevu, uz optužbe Milorada Dodika da „ruši Dejton" i da se zalaže za podelu BiH.\nU tadašnjoj Skupštini SR BiH Izetbegović je izjavio: „Žrtvovaću mir za suverenu BiH". Izetbegovićevo žrtvovanje mira odnelo je hiljade života već 92. godine pa se novi pokušaj dolaska do mirnog rešenja dogodio u Ženevi 16. septembra 1993. godine. Deklaraciju o Uniji Republika potpisali su Izetbegović i Silajdžić sa bošnjačke strane, a sa srpske Karadžić i Krajišnik, i Slobodan Milošević kao svedok.\nNakon toga Dženeti je otišao u Zagreb, gde je održavao zanimljive kontakte u vili Vajs, a imao je vrlo zapaženu ulogu u organizovanju dolaska dobrovoljaca iz arapskog sveta u BiH, kao i dostavi oružja, što je bilo direktno kršenje embarga UN.\nO navedenom se šire može pročitati u knjizi dr Ive Komšića „Preživljena zemlja - Ko je, kada i gde delio BiH", a na Deklaraciju o Uniji Republika krajem jula 2020. godine podsetio je poznati britanski list Gardijan, uz predočene dokumente.\nPodelu BiH kao političko rešenje višedecenijskog sukoba nije lansirao Dodik. To je ideja Alije Izetbegovića i njegovih savremenika s kojima je ratovao, ali se povremeno i dogovarao o podeli BiH, kao političkom rešenju.\nInformer.rs/Vesti online/Srpska Info | Petak, 15. 10. 2021.\n21:21 Balkan 3\npodela BiH Republika Srpska Milorad Dodik Alija Izetbegović


ODLUKA O IZMENI OSNIVAČKOG AKTA DRŽAVNE LUTRIJE SRBIJE D.O.O. BEOGRAD | od 03.02.2017.\nODLUKA O IZMENI OSNIVAČKOG AKTA DRŽAVNE LUTRIJE SRBIJE D.O.O. BEOGRAD ("Sl. glasnik RS", br. 8/2017)\no izmeni osnivačkog akta Državne lutrije Srbije d.o.o. Beograd\nOvom odlukom vrši se usklađivanje osnivačkog akta Državne lutrije Srbije d.o.o. Beograd sa odredbama Zakona o javnim preduzećima („Službeni glasnik RS”, broj 15/16).\nDržavna lutrija Srbije organizovana je kao jednočlano društvo sa ograničenom odgovornošću, u skladu sa Odlukom o osnivanju Državne lutrije Srbije, kao jednočlanog društva sa ograničenom odgovornošću („Službeni glasnik RS”, br. 95/04 i 120/04, u daljem tekstu: Društvo).\nRešenjem Trgovinskog suda u Beogradu br. XI. Fi. 11930/04 od 29. novembra 2004. godine upisano je osnivanje preduzeća – „Državna lutrija Srbije” društvo sa ograničenom odgovornošću, Beograd, na osnovu Odluke o osnivanju Državne lutrije Srbije kao jednočlanog društva sa ograničenom odgovornošću 05 broj 023-5852/2004-02 od 19. avgusta 2004. godine („Službeni glasnik RS”, broj 95/04) i Odluke o izmenama i dopunama Odluke o osnivanju Državne lutrije Srbije kao jednočlanog društva sa ograničenom odgovornošću 05 broj 110-7346/2004 od 5. novembra 2004. godine („Službeni glasnik RS”, broj 120/04).\nRešenjem Agencije za privredne registre BD broj 6275/2005 od 11. jula 2005. godine izvršeno je prevođenje privrednog subjekta „Državna lutrija Srbije” kao jednočlanog društva sa ograničenom odgovornošću u Registar privrednih subjekata, pod matičnim brojem 17590987.\nOdlukom o izmenama osnivačkog akta Državne lutrije Srbije 05 broj 023-3704/2012 od 24. maja 2012. godine („Službeni glasnik RS”, broj 55/12) izvršeno je usklađivanje poslovanja Društva sa odredbama Zakona o privrednim društvima („Službeni glasnik RS”, br. 36/11 i 99/11).\nOsnivač Društva je Republika Srbija, za koju na osnovu zakonskog ovlašćenja, osnivačka prava vrši Vlada, Beograd, Nemanjina broj 11, matični broj 07020171 (u daljem tekstu: Osnivač).\nDruštvo posluje pod poslovnim imenom: „Državna lutrija Srbije” društvo s ograničenom odgovornošću Beograd.\nSkraćeno poslovno ime Društva glasi: „Državna lutrija Srbije” d.o.o. Beograd.\nDruštvo može izvršiti promenu registrovanog poslovnog imena, uz saglasnost Osnivača.\nPromena registrovanog poslovnog imena upisuje se u Registar privrednih subjekata.\nSedište Društva je u Beogradu, Uskočka 4–6.\nDruštvo može izvršiti promenu registrovanog sedišta, uz saglasnost Osnivača.\nPromena registrovanog sedišta upisuje se u Registar privrednih subjekata.\n4. Uslovi i način zaduživanja Društva\n5. Zastupanje Društva\nU pravnom prometu sa trećim licima Društvo istupa u svoje ime i za svoj račun, a preko zakonskog zastupnika i ovlašćenih punomoćnika.\nZa obaveze prema trećim licima nastale u poslovanju Društva, Društvo odgovara svojom celokupnom imovinom.\nOsnivač kao jedini član Društva ne odgovara svojom imovinom za obaveze Društva, osim do iznosa eventualno upisanog, a neunetog uloga u osnovni kapital Društva, kao i u drugim slučajevima predviđenim zakonom.\n6. Delatnost Društva\n– Šifra delatnosti: 92.00,\n– Naziv delatnosti: Kockanje i klađenje, koja po odredbama Uredbe o klasifikaciji delatnosti („Službeni glasnik RS”, broj 54/10) obuhvata: prodaju listića lutrije (lozova i slično), eksploataciju automata za igre na sreću, aktivnosti u vezi sa održavanjem virtuelnih kockarskih veb sajtova, klađenje i druge slične aktivnosti, klađenje izvan terena na kojima se odvijaju događaji u vezi s čijim se ishodima sprovodi klađenje, rad kazina, uključujući i rad kazina na plovnim objektima, odnosno priređivanje igara na sreću u svemu u skladu sa Zakonom o igrama na sreću („Službeni glasnik RS”, br. 88/11 i 93/12 – dr. zakon).\nZakonom o igrama na sreću je propisano da priređivanje igara na sreću predstavlja delatnost od opšteg interesa za Republiku Srbiju.\nDruštvo može obavljati i druge delatnosti utvrđene Uredbom o klasifikaciji delatnosti, uključujući i spoljnotrgovinsku delatnost u skladu sa zakonom.\nDruštvo posluje, odnosno zaključuje pravne poslove i preduzima pravne i faktičke radnje u pravnom prometu u okviru svoje registrovane delatnosti.\nDruštvo može izvršiti promenu ili dopunu pretežne delatnosti, uz saglasnost Osnivača.\nPromena pretežne delatnosti upisuje se u Registar privrednih subjekata.\nDruštvo može uz prethodnu saglasnost Osnivača i u skladu sa načinom i uslovima koje propiše Vlada, za priređivanje određenih klasičnih igara na sreću, u skladu sa Zakonom o igrama na sreću, ugovorom angažovati određena pravna lica – operatere.\nDruštvo može uz prethodnu saglasnost Osnivača priređivati klasične igre na sreću u saradnji sa inostranim organizacijama za priređivanje igara na sreću, na koje je strana država prenela pravo priređivanja igara na sreću, a u svemu u skladu sa Zakonom o igrama na sreću.\n7. Prava, obaveze i odgovornosti Osnivača prema Društvu\ni Društva prema Osnivaču\n2) o raspolaganju (pribavljanje i otuđenje) sredstvima u javnoj svojini koja su preneta u svojinu Društva, velike vrednosti, koja je u neposrednoj funkciji obavljanja delatnosti od opšteg interesa, utvrđenih ovom odlukom;\n3) o ulaganju kapitala;\n4) o statusnim promenama;\n6) druge odluke, u skladu sa zakonom kojim se određuje obavljanje delatnosti od opšteg interesa i ovom odlukom.\nNa akte kojima se odlučuje o statusnim promenama i ulaganju kapitala Osnivač daje prethodnu saglasnost.\nZabranjeno je korišćenje imovine, aktivnosti, imena i vizuelnog identiteta Društva u svim aktivnostima vezanim za političke stranke i izborne kampanje, kao i svaka druga upotreba Društva u političke svrhe.\nDruštvo koje nema konkurenciju na tržištu u delatnosti od opšteg interesa, ne može se oglašavati bez saglasnosti Osnivača.\nPlan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću\nZa svaku kalendarsku godinu, Društvo je dužno da donese godišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću, u skladu sa elementima koje propisuje zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća i drugih oblika organizovanja koji obavljaju delatnost od opšteg interesa.\nGodišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću dostavlja se Osnivaču, najkasnije do 1. decembra tekuće godine za narednu godinu.\nGodišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću smatra se donetim kada na njega saglasnost da Osnivač.\nIzmene i dopune godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću mogu se vršiti isključivo iz strateških i državnih interesa ili ukoliko se bitno promene okolnosti u kojima Društvo posluje.\nUkoliko u Društvu, do početka kalendarske godine nije donet godišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću, do donošenja tog plana, zarade se obračunavaju i isplaćuju na način i pod uslovima utvrđenim godišnjim planom poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću za prethodnu godinu.\nDruštvo je dužno da ministarstvu nadležnom za poslove privrede dostavlja tromesečne izveštaje o realizaciji godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću, na obrascima propisanim od strane ministra nadležnog za poslove privrede.\nIzveštaj iz stava 1. ovog člana se dostavlja u roku od trideset dana od dana isteka tromesečja.\nDruštvo mora imati izvršenu reviziju finansijskih izveštaja od strane ovlašćenog revizora.\nFinansijski izveštaj sa izveštajem ovlašćenog revizora Društvo dostavlja Osnivaču, radi informisanja.\nDruštvo je dužno da pre isplate zarada overi obrazac za kontrolu obračuna i isplate zarada.\nUkoliko Društvo ne sprovodi usvojen godišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću u delu koji se odnosi na zarade ili zapošljavanje, ministarstvo nadležno za poslove finansija i ministarstvo nadležno za poslove rada i zapošljavanja neće izvršiti overu obrasca za kontrolu obračuna i isplate zarada.\n8. Osnovni kapital Društva\nUkupan upisani novčani deo osnovnog kapitala Društva iznosi 78.844.893,36 dinara (slovima: sedamdeset osam miliona osamsto četrdeset četiri hiljade osamsto devedeset tri i 36/100 dinara).\nUkupan uplaćeni novčani deo osnovnog kapitala Društva iznosi 78.844.893,36 dinara (slovima: sedamdeset osam miliona osamsto četrdeset četiri hiljade osamsto devedeset tri i 36/100 dinara) i to: 39.000.000,00 dinara (slovima: trideset devet miliona i 00/100 dinara) uplaćeno dana 16. novembra 2004. godine i 39.844.893,36 dinara (slovima: trideset devet miliona osamsto četrdeset četiri hiljade osamsto devedeset tri i 36/100 dinara) uplaćeno dana 15. marta 2005. godine.\nDruštvo nema upisan ni unet nenovčani kapital.\nOsnivač Društva kao njegov jedini član je Republika Srbija sa upisanim novčanim ulogom od 78.844.893,36 dinara (slovima: sedamdeset osam miliona osamsto četrdeset četiri hiljade osamsto devedeset tri i 36/100 dinara) i uplaćenim novčanim ulogom od 78.844.893,36 dinara (slovima: sedamdeset osam miliona osamsto četrdeset četiri hiljade osamsto devedeset tri i 36/100 dinara), a što čini 100% udela u ukupnom kapitalu Društva.\nOsnivač može raspolagati svojim udelom na način i pod uslovima utvrđenim zakonom.\n9. Imovina Društva i imovina koja se ne može otuđiti\nImovinu Društva čine pravo svojine na pokretnim i nepokretnim stvarima, novčana sredstva, hartije od vrednosti i druga imovinska prava koja su preneta u svojinu Društva u skladu sa zakonom, uključujući i pravo korišćenja na stvarima u javnoj svojini.\n10. Uslovi i način utvrđivanja i raspoređivanja dobiti\ni način pokrića gubitaka i snošenje rizika\nOsnivač kao jedini član Društva ima pravo na isplatu dobiti, u skladu sa zakonom.\nRezultati poslovanja Društva iskazuju se u finansijskim izveštajima u skladu sa zakonom.\nFinansijski izveštaj za svaku poslovnu godinu Skupština usvaja, utvrđuje rezultat poslovanja, odnosno dobit ili gubitak za istu poslovnu godinu i vrši raspodelu dobiti, odnosno utvrđuje način pokrića gubitaka u skladu sa zakonom.\nOdluku o raspodeli dobiti Društva donosi Skupština, uz saglasnost Osnivača i njome se određuje deo sredstava koji se uplaćuje u budžet Republike Srbije, u skladu sa zakonom.\nDruštvo je dužno da deo ostvarene dobiti uplati u budžet Republike Srbije, po završnom računu za prethodnu godinu.\n11. Organi Društva i njihova nadležnost\nUpravljanje Društvom je organizovano kao jednodomno.\nOrgani Društva su Skupština i Direktor.\nOvlašćenja i delokrug rada organa Društva utvrđuju se ovom odlukom, a u skladu sa zakonom kojim se uređuje pravni položaj privrednih društava i zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća i drugih oblika organizovanja koji obavljaju delatnost od opšteg interesa.\nSkupština Društva ima najmanje tri ovlašćena predstavnika Osnivača, od kojih je jedan predsednik.\nOvlašćene predstavnike u Skupštini imenuje Osnivač na period od četiri godine.\nZa ovlašćene predstavnike Osnivača u Skupštini imenuju se lica koja ispunjavaju uslove propisane zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća.\nOvlašćeni predstavnici Osnivača u Skupštini dužni su da se dodatno usavršavaju u oblasti korporativnog upravljanja.\nOvlašćeni predstavnici Osnivača u Skupštini imaju pravo na odgovarajuću naknadu za rad u Skupštini, u skladu sa zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća.\nMandat ovlašćenim predstavnicima Osnivača u Skupštini prestaje na način i pod uslovima predviđenim zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća.\nOvlašćeni predstavnici Osnivača u Skupštini razrešavaju se pre isteka perioda na koji su imenovani ukoliko:\n1) Društvo ne dostavi godišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću u rokovima propisanim Zakonom o javnim preduzećima;\n2) Skupština propusti da preduzme neophodne mere pred nadležnim organima u slučaju postojanja osnovane sumnje da odgovorno lice Društva deluje na štetu Društva nesavesnim ponašanjem ili na drugi način;\n3) se utvrdi da deluju na štetu Društva nesavesnim ponašanjem ili na drugi način;\n4) u toku trajanja mandata budu osuđeni na uslovnu ili bezuslovnu kaznu zatvora.\nOvlašćeni predstavnici Osnivača u Skupštini kojima je prestao mandat, dužni su da vrše svoje dužnosti do imenovanja nove Skupštine, odnosno novih ovlašćenih predstavnika Osnivača u Skupštini, a najduže šest meseci.\n1) predlaže Osnivaču izmene osnivačkog akta;\n2) donosi dugoročni i srednjoročni plan poslovne strategije i razvoja i odgovorna je za njihovo sprovođenje;\n3) donosi godišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću, usklađen sa dugoročnim i srednjoročnim planom poslovne strategije i razvoja;\n4) usvaja izveštaj o stepenu realizacije godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću;\n5) usvaja tromesečni izveštaj o stepenu usklađenosti planiranih i realizovanih aktivnosti godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću;\n6) usvaja finansijske izveštaje, kao i izveštaje revizora ako su finansijski izveštaji bili predmet revizije;\n7) nadzire rad Direktora, usvaja izveštaje Direktora o poslovanju;\n8) odlučuje o povećanju i smanjenju osnovnog kapitala Društva;\n9) odlučuje o raspodeli dobiti i načinu pokrića gubitaka;\n10) u slučaju potrebe daje Direktoru smernice za ostvarivanje poslovne politike;\n11) odlučuje o statusnim promenama i ulaganju kapitala;\n12) daje saglasnost na sticanje, prodaju, davanje u zakup, zalaganje ili drugo raspolaganje imovinom velike vrednosti Društva, odnosno donosi investicione odluke velike vrednosti u smislu člana 470. Zakona o privrednim društvima („Službeni glasnik RS”, br. 36/11, 99/11, 83/14 – dr. zakon i 5/15);\n13) donosi poslovnik o svom radu;\n14) zaključuje ugovore o radu sa Direktorom, u skladu sa zakonom kojim se uređuju radni odnosi;\n15) predlaže Osnivaču donošenje odluke o promeni pravne forme Društva;\n16) vrši druge poslove i odlučuje o drugim pitanjima u skladu sa zakonom i ovom odlukom.\nSkupština ne može preneti pravo odlučivanja o pitanjima iz svoje nadležnosti na Direktora ili drugo lice u Društvu.\nOdluke iz stava 1. tač. 2), 3), 8) i 9) ovog člana Skupština donosi uz saglasnost Osnivača.\nOdluke iz stava 1. tačka 11) ovog člana Skupština donosi uz prethodnu saglasnost Osnivača.\nDirektora imenuje Osnivač na period od četiri godine, na osnovu sprovedenog javnog konkursa u skladu sa zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća.\nZa direktora može biti imenovano lice koje ispunjava uslove predviđene zakonom kojim se uređuje pravni položaj javnih preduzeća.\nDirektor Društva je funkcioner koji obavlja javnu funkciju.\nDirektor Društva ne može imati zamenika.\nDirektor Društva ima pravo na zaradu, a može imati pravo i na stimulaciju.\nAkt o isplati stimulacije direktora donosi Skupština, uz saglasnost Osnivača.\n1) predstavlja i zastupa Društvo i utvrđuje i sprovodi utvrđenu poslovnu politiku Društva u skladu sa zakonom i ovom odlukom;\n2) vodi poslovanje Društva;\n3) organizuje i rukovodi procesom rada;\n5) predlaže Skupštini finansijske izveštaje i izveštaj o poslovanju Društva i odgovoran je za njihovo sprovođenje;\n6) predlaže Skupštini dugoročni i srednjoročni plan poslovne strategije i razvoja i odgovoran je za njihovo sprovođenje;\n7) izvršava odluke Skupštine;\n8) predlaže Skupštini godišnji, odnosno trogodišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću i odgovoran je za njegovo sprovođenje;\n9) predlaže Skupštini tromesečni izveštaj o stepenu usklađenosti planiranih i realizovanih aktivnosti godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću;\n10) predlaže Skupštini izveštaj o stepenu realizacije godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću;\n11) imenuje ovlašćenog revizora radi vršenja revizije finansijskih izveštaja Društva, u skladu sa postupkom propisanim zakonom kojim se uređuju javne nabavke;\n12) donosi investicione odluke koje nisu u nadležnosti Skupštine;\n13) donosi opšte akte Društva, osim izmena osnivačkog akta, koji može predložiti Skupštini;\n14) utvrđuje pravila igara na sreću i donosi pojedinačne odluke u domenu priređivanja igara na sreću u skladu sa utvrđenim pravilima;\n15) donosi i sprovodi odluke o davanju prokure, uz prethodnu saglasnost Skupštine;\n16) donosi akt o organizaciji i sistematizaciji poslova;\n17) vrši i druge poslove u skladu sa zakonom i ovom odlukom.\nPredlog za razrešenje direktora Društva podnosi ministarstvo nadležno za poslove privrede (u daljem tekstu: ministarstvo).\nPredlog za razrešenje direktora mora biti obrazložen, sa precizno navedenim razlozima zbog kojih se predlaže razrešenje i dostavlja se direktoru koji ima pravo da se u roku od 20 dana izjasni o razlozima zbog kojih se predlaže razrešenje.\n1) u toku trajanja mandata prestane da ispunjava uslove za direktora propisane Zakonom o javnim preduzećima;\n2) Društvo ne dostavi godišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću u rokovima propisanim Zakonom o javnim preduzećima;\n3) se utvrdi da je, zbog nestručnog, nesavesnog obavljanja dužnosti i postupanja suprotnog pažnji dobrog privrednika i propusta u donošenju i izvršavanju odluka i organizovanju poslova u Društvu, došlo do znatnog odstupanja od ostvarivanja osnovnog cilja poslovanja Društva, odnosno od plana poslovanja Društva;\n4) se utvrdi da deluje na štetu Društva kršenjem direktorskih dužnosti, nesavesnim ponašanjem ili na drugi način;\n5) izveštaj ovlašćenog revizora na godišnji finansijski plan bude negativan;\n6) u toku trajanja mandata bude pravosnažno osuđen na uslovnu ili bezuslovnu kaznu zatvora;\nDirektor može biti razrešen pre isteka perioda na koji je imenovan ukoliko:\n1) Društvo ne dostavi tromesečni izveštaj u roku propisanom Zakonom o javnim preduzećima;\n2) Društvo ne ispuni planirane aktivnosti iz godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću;\n3) Društvo utroši sredstva za određene namene iznad visine utvrđene planom poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću za te namene, pre pribavljanja saglasnosti na izmene i dopune godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću;\n4) Društvo ne sprovodi usvojen godišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću, u delu koji se odnosi na zarade i zapošljavanje iz Zakona o javnim preduzećima;\n5) Društvo vrši isplatu zarada bez overe obrasca za kontrolu obračuna i isplate zarada;\n6) ne primeni računovodstvene standarde u pripremi finansijskih izveštaja;\n7) Društvo ne postupi po preporukama iz izveštaja ovlašćenog revizora;\n8) ne izvršava odluke Skupštine;\n12. Sukob interesa\n13. Promena pravne forme Društva\nOsnivač odlučuje o promeni pravne forme Društva.\n14. Prestanak Društva\nDruštvo prestaje da postoji brisanjem iz Registra privrednih subjekata u slučajevima predviđenim zakonom i u skladu sa odlukom Osnivača.\n15. Javnost u radu\n1) radne biografije ovlašćenih predstavnika Osnivača u Skupštini i direktora;\n3) godišnji plan poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću i finansijski plan za realizaciju programa priređivanja igara na sreću, kao i sve njegove izmene i dopune, odnosno izvod iz tog programa ako Društvo ima konkurenciju na tržištu;\n4) tromesečne izveštaje o realizaciji godišnjeg plana poslovanja sa programom priređivanja igara na sreću;\n16. Ostvarivanje prava na štrajk\n17. Zaštita životne sredine\n18. Opšti akti Društva\nOpšti akti Društva su osnivački akt i drugi opšti akti utvrđeni zakonom i kao takvi ne smeju biti u suprotnosti sa zakonom.\n19. Prelazne i završne odredbe\nIzmene ove odluke vrše se u pisanoj formi, odlukom Osnivača, koja se objavljuje u „Službenom glasniku Republike Srbije” i registruju se u Registru privrednih subjekata, u skladu sa zakonom.\nZakonski zastupnik Društva je u obavezi da nakon svake izmene osnivačkog akta, sačini i potpiše prečišćeni tekst istog, koji se registruje u Registru privrednih subjekata.\nDruštvo nastavlja sa radom u skladu sa Zakonom o igrama na sreću („Službeni glasnik RS”, br. 88/11 i 93/12 – dr. zakon), Zakonom o javnim preduzećima („Službeni glasnik RS”, broj 15/16), Zakonom o privrednim društvima („Službeni glasnik RS”, br. 36/11, 99/11, 83/14 – dr. zakon i 5/15) i ovom odlukom.


Naknadni termini upisa na osnovne akademske studije - Savez studenata Saobraćajnog fakulteta\nNaknadno upisivanje u narednu školsku godinu 2017/2018, za studente osnovnih akademskih studija odvijaće se prema sledećem rasporedu. Potrebno je pre pristupanja upisu popuniti indeks predmetima. Bez prethodno popunjenog indeksa ne može se pristupiti upisu naredne školske godine.\nStudenti na upis moraju da ponesu elektronski popunjen i odštampan ŠV20 obrazac. Samofinansirajući studenti moraju da popune i Izjavu o stečenim ESPB kreditima.\nStudenti pristupaju upisu godine tako što se u periodu od 08:00 do 09:00 časova, predaju indeks radnicima ispred studentske službe. Nakon toga studenti odlaze na pohađanje nastave. Spisak upisanih indeksa će biti objavljen na ovom sajtu. Procesuirani indeksi se mogu preuzeti u pauzama od 11:00 do 13:00 časova.\nUpis studenata iz prve u drugu godinu (Budžet i samofinansiranje 37+)\n23.10.2017. i 24.10.2017.\nUpis studenata iz drugu u treću godinu (Budžet i samofinansiranje 37+)\nUpis studenata iz treće u četvrtu godinu (Budžet i samofinansiranje 37+)\nUpis studenata u produženu godinu (Budžet i samofinansiranje 37+)\nUpis studenata – obnova prve godine\n30.10.2017. i 31.10.2017.\nUpis studenata – obnova druge godine\nUpis studenata – obnova treće godine\nUpis studenata – obnova četvrte godine\nStudenti koji su budžetski mogu izabrati 60 ESPB iz godine koju upisuju i sve zaostale ispite za slušanje i polaganje za narednu školsku godinu.


Naslovna Ostalo Rukomet Miloš Krivokapić novi igrač RK Bosna Visoko!\nMiloš Krivokapić novi igrač RK Bosna Visoko!\nCrnogorski internacionalac Miloš Krivokapić je danas postao novi igrač rukometaškog kluba Bosna Visoko.\nMiloš je jedan od najboljih rukometaša Prve lige Crne Gore.\nProšlu sezonu završio kao drugi najbolji strijelac sa nevjerovatnom statistikom od 148 golova u 22 utakmice.\nOvo će značiti veliko pojačanje za klub iz Bosne.\nA post shared by RK Bosna Visoko (@rkbosnavisoko.official)\nPrethodni tekstZvanično – Rikardo Gomeš potpisao ugovor sa Partizanom!\nSljedeći tekstČonsi Bilaps novi trener Portlanda!\nSamir 28/06/21 16:28\tAt\tPonedjeljak, 28 Juna 2021, 16:28\nNe pratim rukomet ali sam cuo za momka\nA.M. - 23/01/22 22:07 0\nL.V. - 4/12/20 11:26 23


[es] - HP 635 na suse 11-ki kako je zamijeniti sa w7\nHP 635 na suse 11-ki kako je zamijeniti sa w7\n[es] :: Linux desktop okruženja :: HP 635 na suse 11-ki kako je zamijeniti sa w7\nHP 635 na suse 11-ki kako je zamijeniti sa w7 17.10.2011. u 23:43 - pre 101 meseci\nNe znam je li temu postavljam na pravu adresu ali neka ide, sorry na degradaciji linux-a, klijent traži win. Trebam skinut suse 11-ku, tj formatirati hdd i na novo ubaciti windows 7, na laptopu hp 635, na laptopu je suse 11 koju ne mogu nikako da uklonim razlog je što ne mogu ući u standardni bios, da boota-m sa dvd-ija. na F2 (druge opcije na postoje, kao na x-laptopa i pcijeva sa F12 ili delete itd.) ulazi u neki hp-ov meni kao boot ili tako nešto, gdje ima niz opcija za sistem status, tastovi memorije i hdd-a i još nekih ali ne i boot opcija mislim na first boot da bi pokrenu w7. Kako je laptp pod garancijom nema otvaranja, da bi formatirao hdd. Mada i kada bi mogao formatirati hdd ne znam na koji nacin bi podigao win os.\nPitanje kako da skinem suse a da poslije toga instaliram w7. Karakteristike laptopa na ninku. Hvala svima.\nRe: HP 635 na suse 11-ki kako je zamijeniti sa w7 18.10.2011. u 05:56 - pre 101 meseci\ndjelimična naznaka o čemu se radi :D\nRe: HP 635 na suse 11-ki kako je zamijeniti sa w7 18.10.2011. u 07:21 - pre 101 meseci\nF10 je ono što tebi treba :)\nRe: HP 635 na suse 11-ki kako je zamijeniti sa w7 18.10.2011. u 09:37 - pre 101 meseci\nHvala buraz, radi. Fazon je sto se nije vidjelo nigdje da šta treba pritisnuti.\n13.02.2007. Problem sa instalacijom SUSE 10.2\n24.07.2008. tigar hitris, tigar 635 ili barum briliantis 185..\n15.04.2009. Dlink Dir 635 router - pokretanje\n02.09.2010. Gdje Zamijeniti objektiv na Samsungu L700\n23.03.2011. Kako da instaliram XP, imam samo SUSE na laptop-u..\nRegistrovani: 17 ( SASA M., SG kamikaza, bakara, ClydeNit, vucko47, bojanum, marendica, Java Beograd, tuxserbia, rafiki, Alen23, djoka_l, kajgo, Miroslav Cvejić, griva, Monac2012, nenandi )


Objavljen Zbornik studentskih radova o EU 2019. : Inkluzija\nPreuzmite novo izdanje zbornika sa najboljim studentskim radovima o Evropskoj uniji pod nazivom „Srbija na putu ka EU“, koji je rezultat trećeg po redu konkursa Ministarstva za evropske integracije Republike Srbije.\nKada je Ministarstvo za evropske integracije i ove godine objavilo poziv mladim pripadnicima/ama akademske zajednice da se uključe u debatu odgovarajući na zadate teme, namera mu je bila da studente i studentkinje podstakne da promišljaju o EU, o procesima i promenama koje integracija Srbije u ovu zajednicu podrazumeva, kao i da ukaže na značaj akademskog pisanja i pristupa temama koje su od suštinskog značaja za društvo.\nKonkursna komisija, koju su činili profesori i profesorke Univerziteta u Beogradu: prof. dr Jelica Stefanović – Štambuk (Fakultet političkih nauka), prof. dr Vladimir Vuletić (Filozofski fakultet) i prof. dr Maja Lukić Radović (Pravni fakultet), ocenila je da su tekstovi pristigli na konkurs, posmatrano u celini, na zadovoljavajućem akademskom nivou, da su originalni i da značajan broj radova problematizuje pitanja evropskog identiteta i njegov odnos prema nacionalnom identitetu, kao i pitanja ključnih izazova sa kojima se danas suočava EU.\nZa tri najbolja proglašeni su radovi studenata Pravnog fakulteta u Beogradu i Fakulteta političkih nauka u Beogradu. Prvu nagradu dobio je rad „Jedinstveno tržište radne snage: El Dorado ili lažna nada“, Marije Ralević, studentkinje osnovnih studija Pravnog fakultetu u Beogradu. Druga nagrada pripala je Miroslavu Goluboviću, studentu osnovnih studija Pravnog fakulteta u Beogradu za rad „Pregovaračko poglavlje osam kao razvojna šansa u procesu evropskih integracija Republike Srbije”, dok je treća nagrada dodeljena za rad „Pitanje održivog razvoja u procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji“ Luki Milovanoviću, studentu osnovnih studija sa Fakulteta političkih nauka u Beogradu.\nNa konkurs je u predviđenom roku stiglo 12 radova, a pored tri prvorangirana, u ovom zborniku je objavljeno još šest radova koji su zadovoljili kriterijume konkursa i koje je konkursna komisija pozitivno ocenila.\nKliknite da preuzmete zbornik studentskih radova „Srbija na putu ka EU” (.pdf).


Memorijalni turnir - Blic Sport\nVelikani EKS JU fudbala u subotu u Užicu: Dejo, Kule, Šele, Uške, Brna na memorijalu "Srboljub Srbo Stamenković"\nUžice će u subotu biti domaćin trećeg memorijalnog turnira u malom fudbalu "Srboljub Srbo Stamenković".\nBKK Radnički organizuje 17. memorijalni turnir "Slobodan Piva Ivković", koji će se održati ovog vikenda u hali na Crvenom krstu.\nMEMORIJALNI TURNIR Drugari igrali fudbal za stradalog Tomu Savića i prijatelje /VIDEO/\nMemorijalni turnir “Tomislav Toma Savić” održan je proteklog vikenda po treći put u OŠ “Marija Bursać” na Zvezdari.\nMemorijalni turnir "Tomislav Toma Savić": Drugari igrali fudbal u čast poginulog dečaka\nMemorijalni turnir “Tomislav Toma Savić”, održan je proteklog vikenda po drugi put u OŠ “Marija Bursać” na Zvezdari.\nOdbojjkaška reprezentacija Srbije zauzela je drugo mesto na 14. “Memorijalu Hubert Jerži Vagner” nakon što je u Krakovu, u poslednjem, 3. kolu, savladala Poljsku sa 3:2, po setovima 17:25, 22:25, 25:18, 25:19 i 15:11.\nMemorijal "Nikola Sekulić" okupio preko 40 futsal ekipa\nMemorijalni turnir "Nikola Sekulić", koji će ove godine biti održan 11. put zaredom, startuje u subotu i okupiće 44 ekipe.\nĆapin: Budućnost ima veliki potencijal\nKošarkaši podgoričke Budućnosti osvojili su Memorijalni turnir “Ljubo Jovanović” koji je Košarkaši savez Crne Gore organizovao u znak sećanja na tragično stradalog crnogorskog košarkaša.\nMemorijalni turnir u čast sportiste koji je stradao u požaru u "Kontrastu"\nU znak sećanja na Renata Vukovića, koji je stradao u novosadskoj tragediji kada je 31. marta 2012. izgorela diskoteka "Kontrast", njegov nekadašnji klub američkog fudbala će na godišnjicu održati memorijalni turnir, i to za devojke.\nKošarkaši Crvene zvezde i Radničkog u finalu memorijalnog turnira\nKošarkaši Crvene zvezde i Radničkog iz Kragujevca igraće u finalu memorijalnog turnira u Kraljevu, pošto su Beograđani savladali Slogu sa 99:81 (22:24, 25:28, 23:19, 29:10).\nKadeti Partizana osvojili Turnir Haris Brkić\nKadeti Partizana, dečaci rođeni 1995. godine, novi su stari osvajači X Memorijalnog turnira Haris Brkić. Drugog takmičarskog dana u finalu i borbi za prvo mesto savladali su vršnjake čačanskog Borca rezultatom 83:38 (22:5, 22:10, 19:13, 20:10).


Panonika Sojenice - NEOLITSKO NASELJE\nPočetak neolita je vezan uz pojavu novih manifestacija u životu prethistorijskog čovjeka, odnosno uz početak zemljoradničke i stočarske proizvodnje, te uz izradu keramičke robe i glačanih kamenih oruđa.\nPredmeti izrađeni od pečene zemlje, prvenstveno keramičko posuđe, osnovni su putokaz kulturnog razvoja u neolitu. Oblici posuđa, kao i način njegovog ukrašavanja, ukazuju na rasprostranjenost pojedinih kulturnih grupa, pravce širenja, kao i međusobne uticaje. Zbog značaja keramike za neolit, austrijski arheolog Richard Pittioni u prethistorijsku terminologiju, za neolitsko doba Evrope uvodi naziv “Keramikum” (Gavela, 1968: 7.).\nU širenju neolitskih grupa u Bosni i Hercegovini najvažniju ulogu odigrale su dvije prirodne komunikacije: doline rijeka Bosne i Neretve, koje su spajale Jadransko more s Podunavljem. Izvan ovih glavnih komunikacija ostao je jedan neolitski džep u sjeveroistočnoj Bosni sa centrom u današnjoj Tuzli, gdje su u nemirnom periodu našli utočište nosioci starčevačke i vinčanske neolitske kulturne grupe.\nIako je ova oblast udaljena od glavnih centara neolitskog perioda, njen periferni položaj nikako ne pretpostavlja i siromaštvo u kulturnom sadržaju. Naprotiv, istraživanja su pokazala da je ova sredina u ranom i srednje neolitskom periodu imala specifičan, samo sebi svojstven razvoj, što pokazuju pojave u starčevačkom materijalu Gornje Tuzle i sojeničkog naselja u Tuzli, kojih nema na ostalim starčevačkim lokalitetima na Balkanu. Specifičnosti u razvoju se ogledaju najprije, u mlađoj neolitskoj vinčanskoj kulturi, što je i uslovilo postojanje termina “istočnobosanska varijanta” vinčanske kulture.\nArheološki posebno zanimljiv i jedinstven za ove prostore je lokalitet sojeničkog naselja koje se nalazilo u historijskoj jezgri grada Tuzle. Lokalitet nije samo jedinstven po svom načinu gradnje i izgledu naselja, već i po do sada otkrivenoj najstarijoj proizvodnji soli i eksploataciji slanice u Evropi.\nTotal Visits: 173.157


KADIROV KAŽNjAVA POMPEA: Američki državni sekretar iznenada se našao na udaru sankcija iz Čečenije | Novosti.RS\n25. 07. 2020. u 00:19\nNA "tuk na luk" se svode mere kojima je, što direktno, što indirektno, izložen američki državni sekretar Majk Pompeo.\nS jedne strane, lider Čečenije Ramzan Kadirov je na Pompeove kazne prema njemu i njegovoj porodici odgovorio uvođenjem "svih sankcija" američkom državnom sekretaru. S druge strane, Peking, na koji se Pompeo obrušio, pošto je Vašington zatvorio konzulat Kine u Hjustonu, naložio je Amerikancima da stave katanac na konzulat SAD u Čengduu, na zapadu Kine.\nKad je Stejt department 20. jula uveo sankcije za vize Kadirovu, njegovoj supruzi i kćerkama, čečenski lider pozvao je Pompea da dođe u njegovo rodno selo i sam se uveri u to kakvo je stanje ljudskih prava u Čečeniji. Ali predomislio se, ljutito pitajući kako je njegova porodica povezana sa onim što je on, navodno, učinio.\nAmerički predsednik Donald Tramp otkazao je centralni predizborni skup, konvenciju Republikanske stranke na Floridi sledećeg meseca, zbog pandemije virusa korona, u danu kada je broj zaraženih u SAD prešao četiri miliona. "Nije vreme za to", rekao je Tramp, i dodao da će održati govor, ali u drugačijoj formi.\n- Pozvao sam gospodina Pompea da dođe, ali sada kažem da nemam pravo to da uradim u ime svih. Povlačim poziv i uvodim sve sankcije protiv njega koje se mogu uvesti u regionu, do blokiranja svih njegovih računa. Oni su isto učinili prema meni - saopštio je Kadirov, dodavši da je, ipak, i ponosan zato što SAD znaju za njih.\nIstovremeno, Kina je naredila SAD da zatvore konzulat u Čengduu, kao odgovor na optužbe Vašingtona da iz diplomatskog predstavništva u Hjustonu Kinezi kradu rezultate medicinskih istraživanja.\n- Trenutni odnosi Kine i SAD nisu onakvi kakve bi Kina želela. SAD su odgovorne za to - saopštilo je kinesko ministarstvo spoljnih poslova.\nSAD u Kini imaju ambasadu u Pekingu i konzulate u pet strateških gradova - Šangaju, Guangdžou, Čengduu, Šenjangu, Vuhanu i Hongkongu. Konzulat u Čegduu, prestonici Sečuana, strateško je mesto za "nadgledanje" Tibeta, ali i za unapređenje trgovine u ovom velikom privrednom centru.\nSAD Kina Majk Pompeo Ramzan Kadirov lider Čečenije\nPREDSEDNIK SAD Donald Tramp uskoro će preduzeti korake protiv kineskih softverskih kompanija koje prenose podatke direktno vladi u Pekingu, izjavio je danas državni skretar Majk Pompeo.\nREAGUJUĆI na nove sankcije koje je američki Stejt department uveo protiv njega zbog navodnih kršenja ljudskih prava u Čečeniji, lider te ruske republike Ramzan Kadirov pozvao je državnog sekretara SAD Majka Pompea u svoje rodno selo na razgovor o tome ko zapravo krši ljudska prava.\n21. 07. 2020. u 16:32


Danas 22 novooboljela u Nikšiću | onogošt.me\nU Nikšiću je trenutno inficirano 330 osoba. Oporavilo se njih 2.571, a preminule 34.\nOd jučerašnjeg presjeka Institutu je prijavljeno pet smrtnih ishoda povezanih sa COVID-19 infekcijom i to kod pacijenata iz Ulcinja (2), Berana, Nikšića i Podgorice, rođenih 1967, 1955, 1939, 1948. i 1951. godine a koje su prijavili OB Bar (2), OB Berane, OB Nikšić i Klinički centar Crne Gore.\nUzimajući u obzir sve novootkrivene slučajeve kao i broj oporavljenih u protekla 24 časa, ukupan broj trenutno aktivnih slučajeva COVID-19 u Crnoj Gori iznosi 3.565.


MyCity » Hardware -> Procesori i matične ploče » Gigabyte GA-8I865GME-775-RH (rev. 6.6) pomoc?\nPoslao: 29 Nov 2007 21:37\nPotrebna mi je informacija koje sve memorije(DDR) mogu da stavim na ovu maticnu,tj da li mogu sve memorije ili ima zahteva?\nPoslao: 29 Nov 2007 22:40\nNe pise se Gigabayte vec Gigabyte i proveri da li si lepo naveo model?\nPoslao: 29 Nov 2007 22:44\nAko je to ova ploca:\nonda imas dva DDR2 slota za RAM memoriju...\nu ovu plocu moze da stane DDR2 240-Pin DIMM na primer ovi:\nja imam ovaj od 800MHz i super mi radi...\nPoslao: 29 Nov 2007 23:34\nDr SiGn ::ispravite me ako gresim....\nGresis . Ova ploca je sa i865 chipsetom i nema podrsku za DDR II, vec samo za DDR i to sve DDR "brzine". Ploca podrzava do 2GB rama koji moze da radi u dvokanalnom modu.\nManual skini ga i u njemu ce lepo pisati koje su to memorije podrzane, mada slobodno mozes da stavis neki malo "bolji" brend i neces imati problema, recimo Kingston-a, Transcend-a i slicno, naravno postoje i mnogo bolje memorije, ali su i znatno skuplje, a na toj ploci se ta razlika nece bas mnogo osetiti.\nPoslao: 30 Nov 2007 00:57\nCitat:Gresis . Ova ploca je sa i865 chipsetom i nema podrsku za DDR II, vec samo za DDR i to sve DDR "brzine". Ploca podrzava do 2GB rama koji moze da radi u dvokanalnom modu.\nda,sad sam i ja video...\nevo pise na vrhu sta sve podrzava\nGigabyte GA-8I865GME-775 Socket 775T motherboard, DDR, Serial ATA, 6 Channel Audio, 10/100 Lan, USB 2.0, Integrated Intel Graphics and 8X Agp Micro Atx - In Stock\nPoslao: 30 Nov 2007 11:13\nHvala momci na pomoci\nUkupno su 1118 korisnika na forumu :: 94 registrovanih, 9 sakrivenih i 1015 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije


Radio televizija Rožaje - Odgođeni lokalni izbori u Tivtu\nPetak, 20 Mart 2020 22:28\nOdgođeni lokalni izbori u Tivtu\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović donio je večeras odluku da se odgađaju lokalni izbori u Tivtu, koji su bili raspisani za 5. april ove godine.\n"Cijeneći postojeću epidemiološku situaciju u Crnoj Gori, i imajući u vidu Naredbu za preduzimanje privremenih mjera za sprječavanje unošenja u zemlju, suzbijanje i sprječavanje prenošenja novog koronavirusa, koje je, saglasno Zakonu o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, donijelo Ministarstvo zdravlja na predlog Instituta za javno zdravlje Crne Gore, odlučio sam da odgodim održavanje izbora za odbornike u Skupštini opštine Tivat", saopšteno je iz Kabineta Predsjednika.\npogledano 190 puta


Šta mi treba za prirodan izgled i kada se šminkam i kada se ne šminkam? La Roche-Posay Toleriane teint tečni korektivni puder. -\nOvaj puder ni po izgledu ni po sastavu ne spada u standardne pudere. Medicinski je puder/fluid “namenjen manjim nepravilnostima na osetljivoj ili netolerantnoj koži”. Sa ovim manjim se ne slažem jer jednostavno savršeno pokriva sve, što znači i veće nepravilnosti, a pritom ne ostavlja tragove. Koža je matirana, ali na lep i suptilan način, tako da sa ovim proizvodom koža izgleda prirodno i negovano.\nPošto je dosta gust (iako ga proizvođač naziva penastim), a lako razmaziv, potrebna vam je vrlo mala količina za celo lice, a savetujem i da je brzinski razmažete, jerse brzo stapa sa kožom, odnosno fiksira. Takođe, mislim da jenajbolje nanositi ga prstima, što zbog brzine što zbog efekta koji tako postižete. Koža prosto postaje baršunasta i mekana.\nPuder sadrži i zaštitni faktor SPF 20 ☼. A kako kaže La Roche Posay, kontroliše i postojanost i kvalitet šminke, kao i znojenje, što je i potvrđeno. Uz njega dobijate i priručnik sa savetima zakorišćenje i nanošenje.


Novi zglobni traktori za šumarije u Bugojnu i Fojnici – RTV Bugojno\nNovi zglobni traktori za šumarije u Bugojnu i Fojnici\n10 Januara, 2018\nŠumsko-privredno društvo „Srednjobosanske šume“ realizovalo je u proteklom periodu brojne aktivnosti, radi nabavke nove mehanizacije za potrebe 12 organizacionih jedinica tog preduzeća.\nNa lageru bugojanske „Šumarije“ ovih dana upriličena je prigodna svečanost povodom primoporedaje novih mašina za potrebe šumarija u Bugojnu i Fojnici.\nKako je, tom prilikom, kazao direktor ŠPD „Srednjobosanske šume“ Vildan Hajić, cilj je da se stvore uslovi za efikasniji rad uposlenih, i postignu još bolji rezultatu u budućnosti.\n-Nadam se da će novi traktori koristiti uposlenima u postizanju još boljih rezultata – kazao je direktor ŠPD „Srednjobosanske šume“ Vildan Hajić.\nPo njegovim riječima, Sektoru za iskorištavanje šuma-uslužnim djelatnostima u Bugojnu dodijeljena je kombinirana radna mašina – skip bager.\n– Modernizaciji mehanizacije planiramo posvetiti pažnju i u budućem radu Društva. Jer, dosadašnje aktivnosti na tom planu doprinijele su dobrim dijelom uspjehu, koji je postignut posljednjih godina – naglasio je Hajić.\nUpravnik fojničke „Šumarije“ Almir Dugonja ukazao je, također, na značaj stavljanja u funkciju nove mehanizacije, koja je obezbjeđena za potrebe šumarija.\nŠPD „Srednjobosanske šume“ osnovano je Odlukom Vlade SBK-a 7. maja 2004. godine sa sjedištem u općini Donji Vakuf. Iz godine u godinu bilježi sve bolje poslovne rezultate čemu je, po mišljenju nadležnih, doprinijela upravo modernizacija mašina, koje uposleni u šumarijama koriste u svom radu.\nNa tom planu su već postignuti impozantni rezultati, no bez obzira na tu činjenicu u ovom kolektivu će i u 2018. godini raditi na poboljšanju svih segmenata djelovanja.\nServisne informacije za 08. 01.2017.god.\n8. Januara 2017.\nIzbor sportiste SBK 2019 : Bugojnu 15 nagrada\nPromovisana knjiga “Svjedoci zla” autora Faruka Vele i Akifa Agića


Instagram biznisi - Akti point\nRešenje za vaš instagram biznis.\nOstvarite bolje rezultate i predstavite vaš biznis na profesionalniji način.\nInstagram u službi biznisa\nInstagram je društvena mreža, namenjena deljenu fotografija i video zapisa. Od kako se razvijao uvodio je nove stvari, pa sada možete deliti vaše video zapise kao instagram story. Medjutim u poslednje vreme instagram ne služi samo za zabavu i dokolicu.\nSvedoci smo vrtoglave moći i uticaja koji instagram ima na ljude, pa se tako preko njega sprovode razne akcije (humanitare, političke, biznis…).\nOsvrnimo se na biznis. Svako može da otvori instagram profil i predstavi svoji proizvod, uslugu ili servis. Ljudi će vas pratiti, komunicirati sa vama i kupiti vaš proizvod ili uslugu.\nVreme je da im ponudite profesionalniji način.\nOd nas, dobićete jedinstveno, efikasno i pristupačno rešenje za Vaš biznis.\nVaše je da preko instagram korisnika dovedete na vašu novu aplikaciju, ostalo je naša briga!\nPonuda za instagram biznise\nDirektna podrška vašem biznisu.\nImate razvijen biznis prodaje (patika, majica, kozmetike…) putem instagrama. Vreme je da vašim klijentima ponudite nešto profesionalnije. U isto vreme sakupljate informacije o vašim potrošačima i unapredite vaše poslovanje.\nNudite usluge putem instagrama. Komunikaciju vodite kroz DIRECT. Omogućite sebi i svojim klijentima profesionalnost na visokom nivou.\nPosedujete pretplatni servis? Mesečna, godišnja, polugodišnja pretplata? Tu smo da vam omogućimo profesionalniji odnos prema klijentima, kroz izradu, web, android ili iOS aplikacija. Vaši korisnici će videti vaš proizvod/uslugu, moći će da je instaliraju na svoj pametni telefon. Vi čete dobiti novi način komunikacije sa vašim klijentima.\nŽelim rešenje za moj biznis\nKontaktirajte nas i raspitajte se o unapredjenju vašeg biznisa još danas.\nVaša mail adresa (required)\n---Imam instagram prodajuImam instagram uslugeImam pretplatni servis


Omladinska zadruga Grof - rad u call centru\nOmladinskoj zadruzi ,,Grof,, potrebne studentkinje/ studenti osobe za rad u call centru.\nMob. 063/655-664, 065/354-1176


Oglasi za prodaju prekidača za automobile 1. strana\nPočetna > Automobili | Delovi i alati > Auto | Prekidači\nSvi delovi za Seat Ibiza Arosa VW Lupo Skoda Fabia ...\nkonzola za alfu 156\nkonzola za alfu 156 sa kozicom i elektricnim prekidacem za ...\nAudi A6 96 prekidaci\nIspravni. Radi se iskljucivo o ORIGINALNIM delovima. Delovi su polovni, ...\nCitreon Xsara Picasso prekidaci\nPrekidac svetla za Volkswagen Golf 5 , Golf 6\nNOVO ! NAJPOVOLJNIJA CENA NA SAJTU, samo 1599 rsd ...\nMercedes 190 prekidac svetla\nPrekidac svetla mercedes 190 je polovan . prekidac svetla mercedes ...\nFord Focus 01 prekidaci\nIspravno. Radi se iskljucivo o ORIGINALNIM delovima. Delovi su polovni, ...\nAudi A4 96 prekidaci podizaca stakla\nCena za komad. Radi se iskljucivo o ORIGINALNIM delovima. Delovi ...\nCitroen Saxo 01 prekidaci\nRadi se iskljucivo o ORIGINALNIM delovima. Prodat je prekidac ...\nPrekidac za svetlo za Volkswagen Golf 5, Passat B6\nPolovno Volkswagen Za: Golf 5, Passat B6 Elektrika i elektronika ...\nPresostat VW prekidac klime 3 pina\nPresostat 3 pina VW Volkswagen prekidac pritiska klime 3 izvoda ...\nScenic 2 spulna volana sa tempomatom\nPrekidac za svetla vw, skoda, audi, seat\npase na vise modela, golf, pasat, bora, audi a4, skoda, ...\nAlfa Romeo 166 ventilacije niklovane\nAlfa Romeo 166 niklovane ventilacije. I svi drugi originalni polovni ...\nAlfa Romeo 166 - prekidaci podizaca\nAlfa Romeo 166 prekidaci podizaca. I svi drugi originalni polovni ...\nPrekidaci podizaca Audi A4 B6\nPrekidaci za elektro podizace stakala za Audi A4 B6 ...\nPrekidac PILOT sa poklopcem i diodom 5 boja\nPrekidač sa zaštitnim poklopcem U ponudi su 5 prekidaca sa ...\nPrekidac svetla Opel Astra G\nprekidac podizaca stakla mercedes 190 stari tip debele buksn\nPREKIDAC PODIZACA STAKLA za mercedes 190 nemackog je nov ...\nPrekidač stakla polo\nPrekidač stakla polo 2000god\nPrekidaca podizaca za BMW E36 / E39 / E46 / E53 / E90 / E91\nPrekidaca podizaca za BMW E36 E39 E46 E53 E90 E91 ...\nPrekidaci za BMW E36 / E46 / E53 / E90 / E91 / E92 / E93\nPrekidaci za BMW E36 E46 E53 E90 E91 E92 E93 ...\nPrekidac prozora VW Golf 4 NOVO\nPrekidac prozora za golfa 4 NOVO U ponudi jos ...\nAudi a6 prekidac svetla(obloga)\nPrekidac svetla(obloga za audi a6 2001 do 2004god) Svi ...\nAudi a4 obloga prekidaca svetala\nObloga prekidaca svetala za Audi a4 novo\nPanel manuelne klime Stilo\nOriginalni polovni delovi Stilo, Punto, Brava, Marea. Cena dogovor ...\nPeugeot 407 Pezo prekidac stop svetla\niz prve ugradnje SKINUTO SA AUTA U VOZNOM STANJU PROVERENO ...\nPasat b4 ablender\nIspravan. Pasat b4. . Poziv, sms, viber, kp poruke. ...


Home / 2016 / јул / 30 / O hostelima\nSvi pričaju o hostelima, a Vama nije jasno šta je tačno hostel i po čemu se razlikuje od hotela.Hosteli su mesta susreta koja omogućavaju individualnu raznolikost, jednostavnu i prijateljsku atmosferu, a sve to po niskim cenama. Hosteli su idealna mesta za individualne putnike, porodice sa decom i razne grupe (školske, sportske i dr.).\nHostel je vrsta smeštaja koji najčešće posećuju bekpekersi ili ti pretežno mlađi ljudi koji sa rancem na leđima putuju gde žele i kada žele, nastojeći da količinu novca kojom raspolažu iskoriste tako da njihov put traje što duže. Baš zbog toga su hosteli interesantni, jer su cene noćenja višestruko manje nego u hotelima. Druga stvar koja ih razlikuje od hotela je to što su, uslovno rečeno, manje komforni. Oni su manje formalni oblik smeštaja i atmosfera je većinom opuštena. Dok hotel obezbeđuje izvesnu dozu privatnosti, hostel ima upravo suprotan cilj: da omogući upoznavanje i druženje gostiju iz bukvalno svakog kutka sveta.\nI sama infrastruktura hostela je podređena tome i nude prvenstveno čist i jeftin smeštaj u sobama u kojima možete da birate između jednokrevetnih, dvokrevetnih, trokrevetnih ili četvorokrevetnih soba, soba sa kupatilom koje su pogodne za manja društva i između spavaonica u kojima se broj kreveta penje i do 20. U ovoj zadnjoj varijanti je neizbežno da ćete doživeti nezaboravne trenutke. Što se tiče stvari, tu uvek postoje ormarići na zaključavanje i sefovi za vrednosti. Što je sigurno, sigurno je!\nPostoji veća interakcija između gostiju u hostelima nego u tradicionalnim hotelima, a mnogi hosteli nude razne aktivnosti za svoje goste po maloj ili gotovo nikakvoj ceni. Uobičajeno je videti da neki gosti ostaju i po nekoliko meseci u jednom hostelu jednostavno uživajući u atmosferi. Hosteli takođe nude razne usluge poput kuhinje, praonice rublja, internet pristupa, popust za razne turističke atrakcije i sl. Zaposleni vam često mogu dati korisne savete o stvarima koje treba napraviti i videti, kao i o najboljim mestima za noćni život. Zbog svoje dobre lokacije i mogućnosti upoznavanja i druženja gostiju iz celog sveta, hosteli predstavljaju omiljeno mesto boravka omladine. Vremenom starosna struktura gostiju se menja, pa nije nikakvo iznenađenje što su sve češće i “starije osobe” gosti hostela. Starosna granica da bi neko bio gost hotele ne postoji. To je lični stav prema tom načinu smeštaja.\nHosteli mogu biti zgrade studentskih i učeničkih domova u koje se, kada u njoj nema đaka (zimski i letnji raspust) smeštaju gosti koja putuju. Međutim i drugi se objekti koriste u te svrhe (hoteli niže kategorije, privatne kuće, odmarališta i drugo) pa je odsedanje u njima moguće i tokom cele godine.\nPostoje predrasude da su to „loši hoteli“, ali bi se mnogi od pristalica tog mišljenja zadivili pred nekim od njih. Hosteli su smešteni u najrazličitijim zgradama, bilo da se radi o starim i relativno renoviranim građevinama ili u novim, specijalno za tu namenu građenim prostorima koji će vas svojim enterijerom prijatno iznenaditi. Očekujte svašta, ponuda je zaista šarolika, a stalno rastuća konkurencija je ipak dovela do poštovanja određenih standarda kada su usluga i higijena u pitanju.\nNa osnovu svega treba reći da nema mesta predrasudama prema ovom načinu smeštaja, budući da veliki broj hostela po dizajnu , kvalitetu i čistoći u velikoj meri prevazilazi mnoge hotele. Ukoliko niste preterani komformista, komunikativni ste i ne želite da svoj novac trošite nepotrebno na smeštaj u glamuroznim hotelima za vas je rešenje hostel. Mislim, da kada god ste u mogućnosti smeštaj prvo treba potražiti u hostelu, a hotel neka vam bude kao drugo rešenje. Čuvajte svoj novac niste ga našli na ulici….


Postavljanje podnih obloga | Alpod Flooring\nTehnička uputstva > Postavljanje drvenih podnih obloga\nPOSTAVLJANJE DRVENIH PODNIH OBLOGA\n1. PRE POSTAVLJANJA PODNIH OBLOGA\ncementna košuljica do 2,0%, cementna košiljica s podnim grejanjem do 1,8%\nanhidridna košuljica do 0,5%, anhidridna košuljica s podnim grejanjem do 0,3%\n1.2. Podloga mora biti izrađena u skladu sa predviđenim propisima:\npodloga mora biti ravna, a nivo prilagođen vrsti podne obloge koja se montira,\npovršina na koju se montira obloga mora biti čista, kompaktna, glatka, odgovarajuće apsorpcije i bez pukotina,\ntemperatura podloge u toku polaganja i 48 sati nakon montaže mora biti od 15 °C do 18 °C,\nu slučaju da postoji podno grejanje: pre polaganja podne obloge neophodno je postepeno zagrevanje sistema po propisanim pravilima o uključivanju podnog grejanja.\nInvestitor mora da obezbedi betonsku košuljicu koja odgovara standardima. Parketar ima pravo i obavezu da vizuelno kontroliše gore navedene parametre i upozori na eventualne nepravilnosti. Parketar u okviru svog delokruga (po dogovoru) može da sarađuje u pripremi podloge ili njenoj sanaciji.\n1.3. Prostorije i parket moraju biti aklimatizovane:\nprostorija ne sme biti izložena promaji, temperatura mora biti od 15 do 18 °C i relativna vlažnost vazduha od 50 do 60%;\npodna obloga od drveta mora biti skladištena na sredini prostorije u kojoj će se montirati bar 48 sati pre polaganja;\npakete otvarati neposredno pre polaganja.\nDužnost investitora je da obezbedi određene uslove na objektu - naručilac dela. Izvođač je (osim ako nije drugačije dogovoreno) dužan da robu dopremi do objekta, investitor je dužan da na mestu polaganja robu preuzme s prevoznog sredstva i uskladišti u prostor da se odgovarajuće aklimatizuje. U slučaju kada podnu oblogu na objekat dostavlja montažer, investitor je dužan da ponudi pomoć pri skladištenju parketa. Za materijal koji je uskladišten na objektu odgovoran je naručilac-investitor.\n1.4. Naručilac je dužan da proveri da li je isporučen parket u skladu s narudžbom. Do trenutka montaže, materijal čuvati u originalnoj ambalaži. U koliko se parket otvori neophodno je da ga isti dan ponovo vakumski zapakirati.\n1.5. Dozvoljena vlažnost parketa je 7% ±2%. Parket koji se ugrađuje u objekat mora da ima vlažnost što bližu ravnotežnoj vlažnosti drveta s obzirom na klimu u objektu.\nParketar je dužan da proveri pre početka polaganja uslove na objektu, vlažnost podne obloge od drveta i da napravi zapisnik.\n1.6. Pre polaganja podnih obloga od drveta ostali građevinski radovi, osim ugradnje dovratnika, poslednje faze krečenja i montiranja grejnih tela, moraju biti završeni. Izuzeti radovi se mogu obaviti nakon polaganja podne obloge.\n1.7. Prostorije u koje se montira podna obloga moraju biti zatvorene. U njima se ne smeju odvijati drugi radovi – ne sme biti drugih izvođača. Naručilac - investitor je dužan da polagaču garantuje odgovarajuće uslove rada i pristup izvoru električne energije.\n1.8. Primopredaja posla se obavlja odmah nakon završetka posla.\n2. NAKON MONTAŽE PARKETA\n2.1. Nakon montaže po površini se ne sme hodati ili je opterećivati bar 24h.\n2.2. Montirane podne obloge u prvom periodu nakon polaganja ne smeju se delimično ili potpuno pokrivati ili površinu upotrebljavati za odlaganje stvari.\n2.3. Prostor se mora zaštititi od vlage. Nakon polaganja moraju se obezbediti sledeći klimatski uslovi:\ntemperatura prostorije od 15 °C do 25 °C,\nrelativna vlažnost vazduha od 50 do 60%.\n3. BRUŠENJE I POVRŠINSKA ZAŠTITA PARKETA (važi za neobrađen parket)\n3.1. Parket nakon polaganja mora da miruje od 5 do 14 dana (ocena proizvođača). U tom periodu u prostoriji ne treba izvoditi radove koji bi mogli da oštete parket ili da ga isprljaju (upotreba silikona, ulja...). Budite pažljivi i kada hodate po parketu.\n3.2. Nakon perioda mirovanja parketa parketar mora da oceni da li su uslovi povoljni za kvalitetan nastavak radova ili da predloži investitoru odgovarajuća rešenja.\n3.3. Uvažavajte tačke 1.5.,1.6. i 1.7.\n3.4. U prostoriji u kojoj se odvijaju radovi moraju se obezbediti sledeći uslovi:\nrelativna vlažnost vazduha od 50 do 60%,\nprostor ne sme biti prašnjav, ne sme biti izložen promaji i suncu,\nslojevi laka se nanose u razmaku od najmanje 48 h.\n3.5. Upotreba lakiranih površina:\nnakon 48h može da se hoda po parektu,\nnakon 7 dana površinu parketa možete mehanički opteretiti.\n3.6. Pri primopredaji radova ne mogu se očekivati savršeno lakirane površine jer uslovi rada nisu jednaki uslovima u fabrici. Kvalitet lakiranja se ocenjuje sa visine stajanja i zavisi od svetlosti (DIN standard).


Aktuelno – CRTA\nS obzirom da pitanje broja birača postaje aktualno tokom izbora a da je pitanje uređenosti biračkog spiska od važnosti za javnost i integritet izbornog procesa, CRTA je od septembra 2017. godine sistematski prikupljala podatke o\nGradska izborna komisija (GIK) je izdala akreditacije predstavnicima CRTE, CeSID-a, Građana na straži i YUCOM posle mesec dana i tako omogućila domaćim posmatračima da prisustvom na sednicama prate rad ovog organa. CRTA, CeSID, Građani na\nPrvih mesec dana zvanične kampanje za beogradske izbore obeleženo je onemogućavanjem domaćih posmatračkih misija da prate rad Gradske izborne komisije, pojačanom funkcionerskom kampanjom i slučajevima indirektnog potkupa glasova deljenjem humanitarne pomoći ili besplatnih programa u\nby CRTA\ton 02/08/2018\nBeograd, 8. februar 2018. - Gradska izborna komisija (GIK) ni posle više od 20 dana nije omogućila domaćim posmatračima da prisustvom na sednicama prate rad ovog organa. Iako je GIK još 17. januara konstatovala da\nby mihajlo\ton 02/06/2018\nNakon akcije Nezavisnog udruženja novinara Srbije i organizaciji CRTA, na adresu REM-a pristiglo je više od 300 prijava. Epilog akcije očekuje se nakon sledeće sednice. Organizacije CRTA i NUNS su u ponedeljak 29.01. pozvale novinare\nby CRTA\ton 02/01/2018\nCRTA posmatračka misija “Građani na straži” od danas počinje dugoročno posmatranje izbornog procesa u 17 beogradskih opština. 50 dugoročnih posmatrača, obučenih po najvišim međunarodnim standardima, posmatraju i prikupljaju informacije o sprovođenju izborne kampanje, eventualnim nepravilnostima\nBudi CRTIN posmatrač na dan izbora\nby CRTA\ton 01/30/2018\nNezavisne, građanske posmatračke misije su deo izbornog procesa u brojnim zemljama u Evropi i svetu, bez obzira na stepen kvaliteta demokratije i stanja ljudskih prava. Mi, u CRTI, ćemo u svojstvu domaće nezavisne posmatračke misije posmatrati\nREAKCIJA POVODOM NAPADA TV PINK NA POSMATRAČKU MISIJU CRTE I ČLANICU UPRAVNOG ODBORA CRTE\nby CRTA\ton 01/25/2018\nTelevizija PINK je u jučerašnjem prilogu emitovanom u Nacionalnom dnevniku iznošenjem netačnih informacija i namernim izvrtanjem konteksta pokušala da diskredituje posmatračku misiju CRTE kao i članicu Upravnog odbora CRTE novinarku Tamaru Skrozza. CRTA, u svojstvu\nby CRTA\ton 01/23/2018\nIako su beogradski izbori raspisani 15. januara, izborna kampanja počela je nezvanično još na jesen jer je u prethodna tri meseca svakodnevno objavljivano u proseku oko 20 medijskih priloga koji su se bavili temom beogradskih\nCRTA najavila posmatranje BG izbora, upućen predlog GIK-u za uređenje statusa posmatrača\nby CRTA\ton 01/15/2018\nCRTA najavljuje da planira da posmatra celokupan izborni proces beogradskih izbora u skladu sa međunarodnim standardima što podrazumeva praćenje izborne kampanje, izbornog dana i procesa nakon izbornog dana do zaključenja konačnih rezultata izbora. Objektivno i\nUpravni sud presudio – OIK Pećinci prekršila zakon kada je odbila prigovor na odbijanje CRTE da posmatra izbore\nby CRTA\ton 12/28/2017\nUpravni sud doneo je presudu kojom se utvrđuje da Opštinska izborna komisija Pećinci nije postupila po zakonu kada je bez obrazloženja odbila prigovor birača iz Pećinaca na odluku OIK o uskraćivanju ovlašćenja CRTI da posmatra izbore.\nIstraživanje Učešće građana u demokratskim procesima u Srbiji 2017\nby CRTA\ton 12/27/2017\nCilj istraživanja je da utvrdi stepen spremnos građana i građanki Srbije da učestvuju u demokratskim procesima koji podrazumevaju razne oblike učešća građana, od glasanja na izborima do pokretanja i učešća u konkretnim akcijama, i pra\nby CRTA\ton 12/24/2017\nCRTA posmatračka misija odlučila je da prekine posmatranje današnjih vanrednih lokalnih izbora u Pećincima koje je posmatrala izvan biračkih mesta iz bezbednosnih razloga. Nepoznata grupa muškaraca počela je da prati članove CRTA mobilnih timova zbog\nIzborni dan u Pećincima ne protiče u atmosferi slobodnih izbora\nCRTA posmatra današnje vanredne lokalne izbore u Pećincima samo izvan biračkih mesta nakon što Opštinska izborna komsija (OIK) Pećinci nije dozvoila CRTI da posmatra izborni dan na biračkim mestima. Izborni dan u Pećincima ne protiče\nGrubo kršenje zakona od strane opštinske izborne komisije u Pećincima\nby CRTA\ton 12/23/2017\nOrganizacije civilnog društva zahtevaju od opštinske izborne komisije u Pećincima da odmah promeni nelegalnu odluku kojom je zabranila udruženju CRTA status posmatrača na lokalnim izborima u toj opštini. OIK Pećinci odbio je da udruženju CRTA\nCRTA podnosi krivične prijave protiv predsednice i sekretarke Opštinske izborne komisije Pećinci\nby CRTA\ton 12/22/2017\nPovodom neobrazloženog odbijanja prijave CRTE da u svojstvu domaćeg posmatrača posmatra izborni dan na vanrednim lokalnim izborima u Pećincima 24. decembra, CRTA je podnela prigovor Opštinskoj izbornoj komsiji (OIK) ali podnosi i krivične prijave protiv\nOPŠTINSKA IZBORNA KOMISIJA U PEĆINCIMA SPREČAVA CRTU DA POSMATRA IZBORNI DAN 24. DECEMBRA\nby CRTA\ton 12/21/2017\nOpštinska izborna komisija (OIK) Pećinci odbila je prijavu CRTE za praćenje rada biračkih odbora i Opštinske izborne komisije na vanrednim lokalnim izborima 24. decembra 2017. godine jer kako navode "CRTA ne ispunjava uslove za posmatranje\nCRTA POSMATRA IZBORNI DAN U PEĆINCIMA\nCRTA posmatračka misija “Građani na straži” posmatraće izborni dan na vanrednim izborima za odbornike u Pećincima 24. decembra. Posmatrači će biti raspoređeni na svih 30 biračkih mesta i pratiće celokupan proces glasanja - od početka priprema za otvaranje\nOdgovor CRTE na poziv predsednice i tri potpredsednika Narodne skupštine da se kandiduje na izborima\nby CRTA\ton 12/15/2017\nKao odgovor na poziv predsednice i tri potpredsednika Narodne skupštine da se CRTA kandiduje na izborima i proveri svoju političku platformu povodom odluke CRTE da zatamni svoj sajt Otvoreni parlament zbog urušavanja institucije parlamenta, smatramo\nSAJT OTVORENI PARLAMENT DO DALJNEG NEĆE OBJAVLJIVATI INFORMACIJE O AKTIVNOSTIMA POSLANIKA\nby CRTA\ton 12/14/2017\nUsvajanje najvažnijeg državnog zakona, republičkog budžeta za 2018. godinu, bez rasprave i vremena da se obrazlože amandmani, predstavlja nastavak urušavanja institucije parlamenta kao najvišeg predstavničkog tela. Zloupotreba parlamentarnih procedura i pravila od strane vladajuće većine\nGRAĐANI ZA DEMOKRATIJU ALI NE VERUJU U PROMENE\nby CRTA\ton 12/07/2017\nTek svaki četvrti građanin Srbije je zainteresovan za politiku, dok je uverenje da svojim angažmanom mogu da utiču na promene u društvu na najnižem nivou u poslednjih pet godina, pokazuju rezultati istraživanja javnog mnjenja "Učešće\nPrilika za posao- Istinomer se pojacava\nby CRTA\ton 11/23/2017\nAko mislite da su istina i činjenice važni, ako vam je potrebna sloboda dok pišete, ako je u vašem vrednosnom sistemu demokratija visoko rangirana, ako vas zanima da izbrusite veštinu fact-checkinga, ako vam je rad\nBEZ DIJALOGA NEMA DEMOKRATIJE\nby CRTA\ton 11/17/2017\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić, rekla je na konferenciji “Dobra uprava i efikasnost građanskog učešća”, koju su organizovali Wilton Park i CRTA uz podršku Britanske ambasade, da su građanska angažovanost i učešće javnosti u\nCRTA raspisala konkurs za stažiranje – Prijavite se!\nby CRTA\ton 11/07/2017\nU KIKINDI ODRŽAN JOŠ JEDAN U NIZU DOGAĐAJA „DEVOJČICE IMAJU REČ” U OKVIRU KAMPANJE „INSPIRING GIRLS“\nby CRTA\ton 10/31/2017\nKikinda, 31. oktobar 2017. – Devojčice i dečaci iz osnovne škole “Sveti Sava” iz Kikinde na događaju “Devojčice imaju reč” u okviru kampanje “Inspiring Girls” (Inspiracija za devojčice) su se kroz druženje sa uspešnim i\nOBELEŽEN MEĐUNARODNI DAN DEVOJČICA DOGAĐAJEM „DEVOJČICE IMAJU REČ” U OKVIRU KAMPANJE „INSPIRING GIRLS“ (INSPIRACIJA ZA DEVOJČICE)\nby CRTA\ton 10/11/2017\nDogađajem “Devojčice imaju reč” u okviru kampanje “Inspiring Girls” održanom u Osnovnoj školi “Drinka Pavlović”, organizacija CRTA iz Beograda obeležila je Međunarodni dan devojčica. Na događaju „Devojčice imaju reč“, sa devojčicama i dečacima osnovne škole\nby CRTA\ton 09/29/2017\nU četvrtak, 28. septembra, sprovedena je prva akcija Grupe za slobodu medija - Stop medijskom mraku!, tokom koje su građani i građanke, mediji i organizacije civilnog društva pozvani da u podne zacrne svoje profile na\nby CRTA\ton 09/24/2017\nObaveštavamo domaću i međunarodnu javnost da je u petak, 22. septembra, doneta odluka da se krene sa zajedničkim aktivnostima medija, novinarskih asocijacija, novinara i organizacija civilnog društva u borbi za slobodu medija u Srbiji. Grupa\nby CRTA\ton 09/22/2017\nNa osnovu sprovedenih analiza i istraživanja ogranizacija CRTA je, u saradnji sa parterima iz regionalne mreže organizacija civilnog društva „ActionSEE“, izradila Mapu puta dobre uprave za državne organe u Republici Srbiji. Mapa puta sadrži set konkretnih\nKonkurs za polaznike druge generacije Škole demokratije\nby mihajlo\ton 08/15/2017\nDa li želite da naučite više o osnovnim pojmovima vezanim za politički i izborni sistem Srbije i kako se usvajaju zakoni, šta sadrže važeće parlamentarne procedure i kako se primenjuju u praksi? Da li želite\nby CRTA\ton 07/14/2017\nUkupan indeks otvorenosti lokalnih samouprava u Srbiji je na veoma niskom nivou jer lokalne samouprave ispunjavaju ukupno 39 procenata postavljenih indikatora, zaključak je analize «Otvorenost lokalnih samouprava u Srbiji i regionu». Analiza otvorenosti lokalnih samouprava\nNEDOVOLJAN STEPEN OTVORENOSTI SUDOVA I TUŽILAŠTAVA\nby CRTA\ton 07/11/2017\nPravosudni organi u Srbiji i regionu ispunjavaju manje od polovine indikatora otvorenosti što ukazuje da je potrebno hitno preduzeti konkretne korake ka unapređenju otvorenosti zaključak je istraživanja “Otvorenost pravosudnih organa u regionu i Srbiji”. Istraživanje,\nSTRANAČKO PRELETANJE U TREĆINI GRADOVA I OPŠTINA, PORTAL “KO JE NA VLASTI” BELEŽI PRELETAČE\nby mihajlo\ton 06/30/2017\nU skoro trećini gradova ili opština u Srbiji zabeleženo je preko 100 slučajeva stranačkog preletanja nakon poslednjih lokalnih izbora. Najviše slučajeva da su lokalni odbornici prešli iz jedne u drugu stranku zabeležno je Kragujevcu 11,\nPREDSTAVLJANJE INICIJATIVE “KO JE NA VLASTI” U NIŠU U PETAK 30. JUNA\nby CRTA\ton 06/28/2017\nStranačko preletanje, umesto izuzetka, postalo je pravilo. Građanima je teško da isprate ko je od lokalnih odbornika promenio “stranački dres” i koje ideje i politiku zastupaju odbornici koji su “preleteli” iz stranke kojoj su dali\nby CRTA\ton 06/02/2017\nUsvajanje dugo najavljivanih zakona, žustre rasprave u plenumu i na odborima, prekid rada Parlamenta tokom trajanja kampanje za predsedničke izbore obeležili su prvih godinu dana rada Jedanaestog saziva Narodne skupštine Republike Srbije. Za godinu dana\nPreduzeti konkretne korake ka uređenju izbornih pravila u skladu sa standardima za fer i slobodne izbore\nby mihajlo\ton 05/30/2017\nKvalitet izbora ocenjuje se sagledavanjem celokupnog izbornog procesa, a ne samo posmatranjem izbornog dana. Izborna kampanja nije bila u skladu sa standarima za slobodne i fer izbore dok su sam izborni dan 2. aprila, kao\nSledeće nedelje počinje POINT – najveća konferencija o političkoj odgovornosti u regionu\nby CRTA\ton 05/21/2017\nŠesta, po redu, POINT konferencija održava se u Sarajevu od 24. do 28. maja u Art kinu Kriterion, koja će se kroz preko 20 panel diskusija i prezentacija baviti najaktuelnijim svetskim i regionalnim temama kao\nAmid Political Tensions, CRTA’s PVT Confirms Preliminary Results\nby mihajlo\ton 05/12/2017\nPreuzeto sa www.gndem.org Serbians turned out to vote on April 2, 2017 to elect their next president. With elections called only a month before the date, the political stakes were high between then Prime Minister Aleksandar\nKAMPANJA „INSPIRING GIRLS“ PREDSTAVLJENA I U NIŠU\nby CRTA\ton 05/12/2017\nDogađajem “Devojčice imaju reč” održanom u Deli prostoru u Nišu, organizacija CRTA iz Beograda najavila je pokretanje kampanje “Inspiring girls” po uzoru na istoimenu kampanju iz Velike Britanije, čije je cilj osnaživanje devojčica. Ova kampanja poziva žene\nSUTRA PREDSTVALJANJE KAMPANJE “INSPIRING GIRLS” U NIŠU\nby CRTA\ton 05/09/2017\nNakon Beograda i Novog Sada gde su održani prvi u nizu javnih događaja, u sredu 10. maja u 18 časova u Deli prostoru predstavićemo kampanju “Inspiring girls” i u Nišu. Od kako je pokrenuta u\nPOTREBNO UNAPREDITI OTVORENOST ZAKONODAVNIH ORGANA U SRBIJI\nby mihajlo\ton 04/26/2017\nParlamenti u regionu u proseku ispunjavaju 63 procenata kriterijuma otvorenosti što nije zadovoljavajući rezultat, pokazalo je istraživanje «Regionalni indeks otvorenosti» koje je sprovela CRTA u saradnji sa parterima iz regionalne mreže „ActionSEE". Kao ni u\nNA LOKALNIM IZBORIMA U ZAJEČARU GLASALO 43,2 GRAĐANA, NAJVIŠE GLASOVA OSVOJILA LISTA ‘BOŠKO NIČIĆ – POKRET ZA KRAJINU’\nby CRTA\ton 04/23/2017\nNa lokalnim izborima u Zaječaru glasalo je ukupno 43,2 odsto građana. Prema preliminarnim rezultatima za izborni dan CRTA posmatračke misije «Građani na straži», najviše glasova osvojila je lista grupe građana «Boško Ničić – Pokret za\nDO 19 ČASOVA NA LOKALNIM IZBORIMA U ZAJEČARU GLASALO 39,1 ODSTO GRAĐANA\nDo 19 časova na lokalnim izborima u Zaječaru glasalo je ukupno 39,1 odsto građana saopštila je CRTA posmatračka misija «Građani na straži». CRTA je, i kroz svoje mobilne timove, pratila i dešavanja van biračkih mesta.\nDO 16 ČASOVA NA LOKALNIM IZBORIMA U ZAJEČARU GLASALO 29 ODSTO GRAĐANA\nDo 16 časova na lokalnim izborima u Zaječaru glasalo je ukupno 29 odsto građana saopštila je CRTA posmatračka misija «Građani na straži». Na ukupno 13 biračkih mesta su zabeležene ozbiljnije nepravilnosti poput glasanja bez utvrđivanja\nU Zajecaru do 13h izlaznost 18,7 odsto gradjana na lokalnim izborima\nDo 13 časova na lokalnim izborima u Zaječaru glasalo je ukupno 18,7 odsto građana upisanih u birački spisak saopštila je CRTA posmatračka misija «Građani na straži». Pravo glasa na lokalnim izborima u Zaječaru ima ukupno\nDO 10 ČASOVA NA LOKALNIM IZBORIMA U ZAJEČARU GLASALO 6,5 ODSTO GRAĐANA\nDo 10 časova na lokalnim izborima u Zaječaru glasalo je ukupno 6,5 odsto građana upisanih u birački spisak saopštila je CRTA posmatračka misija «Građani na straži». Pravo glasa na lokalnim izborima u Zaječaru ima ukupno\nOTVORENA BIRAČKA MESTA U ZAJEČARU ZA GLASANJE NA LOKALNIM IZBORIMA\nBiračka mesta u Zaječaru otvorena su za glasanje na lokalnim izborima saopštila je CRTA posmatračka misija «Građani na straži». Na svim od 69 biračkih mesta posmatračima je dozvoljen pristup i posmatranje izbornog dana. Pravo glasa\nby CRTA\ton 04/22/2017\nCRTA posmatračka misija «Građani na straži» posmatraće lokalne izbore u Zaječaru koji se održavaju sutra. CRTA posmatrači biće raspoređeni na svih 69 biračkih mesta u Zaječaru dok će mobilni timovi pratiti izborni dan van biračkih\nNEOPHODNO JE RADITI NA UNAPREĐENJU OTVORENOSTI IZVRŠNE VLASTI\nby CRTA\ton 04/21/2017\nIndeks otvorenosti organa izvršne vlasti u Srbiji je 56 procenata što ukazuje da je neophodno uložiti dodatne napore za dostizanje pune otvorenosti organa javne vlasti u Srbiji. Otvorenost institucija izvršne vlasti (Vlade, Ministarstva, Vlade AP\nby CRTA\ton 04/17/2017\nDo 20 časova na glasanje za ponovljene predsedničke izbore na tri biračka mesta u Novom Sadu, Leskovcu i Trsteniku su izašla ukupno 1.033 birača odnosno 32,8 odsto građana upisanih u birački spisak saopštila je CRTA


Bakir Izetbegović i Fadil Novalić najavili veću podršku Kantonalnoj bolnici Zenica i ZDK-u (VIDEO)\nPredsjedavajući Doma naroda BiH i predsjednik SDA Bakir Izetbegović i premijer FBiH Fadil Novalić, boravili su u posjeti Zeničko-dobojskom kantonu te su obišli i Kantonalnu bolnicu Zenica.\nPredsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i predsjednik Stranke demokratske akcije Bakir Izetbegović i premijer Federacije BiH Fadil Novalić, boravili su u posjeti Kantonalnom odboru SDA Zeničko-dobojskog kantona i Glavnom odboru SDA Zenica, nakon čega su obišli i Kantonalnu bolnicu Zenica (KBZ).\nU delegaciji su bili i ministri u Vladi FBiH, kadrovi SDA Amir Zukić i Šemsudin Dedić, a direktor KBZ-a Rasim Skomorac tom je prilikom izvršio i prezentaciju projekta „Poboljšanje energetske efikasnosti KBZ-a“, za koji je već raspisana tenderska procedura za početak radova.\n– Došli smo da vidimo kako se može ostvariti još uspješnija saradnja, šta, praktično, federalni nivo može dodatno pomoći. Oni su, već, u jakom kontaktu sa Federalnom vladom – kazao je Izetbegović, koji je podvukao kako je dobro da rastu ekonomski parametri.\nSvuda gdje su došli, ističe Izetbegović, ekonomski parametri su u naglom porastu te smatra kako će brzo sustići te doći na predpandemijski nivo. Broj zaposlenih bi, najavljuje, već jesenas mogao biti izjednačen, a kada su u pitanju BDP, prikupljanje poreza, industrijska proizvodnja, uvoz-izvoz…već u proljeće 2022. godine.\n– Ali, sve to treba snažno, još, podržati. Zato smo tu. Što se tiče same bolnice, ona traži potporu. Prezentiran nam je projekat utopljavanja zgrada, uvođenja nove kotlovnice, izrada novih fasada, krovova, dogradnje… koji je jako dobar i koji će biti poduprt kreditom EBRD-a. Ali je potrebna i dodatna finansijska podrška za nabavku opreme. Recimo, novog linearnog arceleratora. Tu se očekuje potpora federalnog nivoa, koja neće izostati – obećao je Izetbegović.\nPremijer FBiH Fadil Novalić najavio je kako za 10-ak dana za KBZ šalju 3.610.000 KM te još 700.000 KM za Opću bolnicu Tešanj.\n– To je naš udio, kada je u pitanju direktni transfer. Međutim, indirektno, kada gledate, mi smo prošle godine transferirali u ZDK, čini mi se, 34 miliona KM, koji je imao samo tri namjene – prevazilaženje problema od pandemije u ekonomskom, zdravstvenom i socijalnom smislu. U ta 34 miliona, morao je biti dio za zdravstva i jeste. Koliko znam, bio je 6,5 miliona KM- kazao je Novalić.\nDodao je kako je njegova vlada, još prije tri godine, izradila Zakon o restrukturiranju zdravstvenih ustanova, koji je, u predpandemijsko vrijeme, „bio potpuno postavljen drukčije“.\n– On je težak 210 miliona KM i bio je usmjeren prema tercijarnom zdravstvu. Međutim, pandemija je pokazala da su teret, ravnopravno, nosile i bolnice koje su sekundarno zdravstvo. Ako ste primjetili, ja sam taj zakon pred samo usvajanje povukao. To je moja ustavna nadležnost i mogućnost – podsjetio je Novalić, koji je dodao da se na takav korak odlučio zbog činjenice da taj zakon “ne odgovara vremenu u kojem živimo”.\n– Apsolutno, tih 210 miliona KM, mora da završi- dominantno, čak, u objektima sekundarne medicinske zaštite, kao što je bolnica Bihać, Zenica, Travnik, Mostar… Jer se pokazalo, naime, da su nosile isti teret kao i klinički centri. Onda se postavlja pitanje: Odgovara li taj zakon potpore samo kliničkim centrima? Tako da sam, ovdje, danas najavio značajanu potporu i u tom vidu. Kolika će biti potpora, zavisi od Parlamenta FBiH. Mi ćemo, vrlo brzo, vratiti taj zakon – najavio je Novalić.\nProšle je godine, napomenuo je Novalić, Vlada FBiH grant-sredstvima potpomogla ZDK s ukupno 60,3 miliona KM.\n– To je, s obzirom da imate dobru privredu- kroz korona zakone, uredbe i kroz direktni transfer kantonalnoj vladi, to je asimetrično više, ali to je dobro- meni je to drago, zato što je to „povukla“ privreda. Naročito u Tešnju, Visokom, Zenici… – kazao je Novalić.\nDirektor KBZ-a Rasim Skomorac istakao je kako je gostima prezentirao plan rekonstrukcije KBZ-a te aktivnosti tokom Covid-pandemije, odnosno ukupni angažman zeničke bolnice.\n– Na neki način, tražili smo od Federalne vlade da se poveća količina sredstava koja se usmjeravaju prema drugim bolnicama, ne samo kliničkim centrima, pa i prema ovoj bolnici. Tražili smo razumjevanje za, određene, buduće investicije koje su potrebne ovoj ustanovi i građanima ovog kantona – kazao je Skomorac.\nKBZ je predviđena da bude nastavna baza za Medicinski fakultet Univerziteta u Zenici, a Skomorac ističe da su u komunikaciji sa Fedralnim ministarstvom zdravstva.\n– Pri kraju smo sa prikupljanjem dokumentacije i očekujemo da će se iduće sedmice, možda, moći biti u prilici da uputimo ovu, potrebnu dokumentaciju prema Federalnom ministarstvo i da čekamo njihovu odluku da se, eventualno, dodijeli status univerzitetske bolnice za određeni broj klinika – najavio je Skomorac.\nRazvitak KBZ-a, osim što bi osigurao bolje uslove za liječenje pacijenata, podvukao je skomorac, osigurao bi i bolje uslove rada za zaposlenike te njihovu veću motivaciju za ostanak u toj ustanovi.


U LIDL katalogu pronađite:\nChoco nussa lešnik krem 400 g samo 169,99 din! Svetlo pivo Deep 0,5 l samo 39,99 din! Toaletni papir Floralys 10 rol. samo 249,99 din! Crveni krompir 1 kg samo 59,99 din! Iceberg salata 1 kom. samo 89,99 din! Cvekla 1 kg samo 39,99 din! Mini sobno cveće više boja, više vrsta u dekorativnoj keramičkoj saksiji samo 449,99 din! Orhideja više vrsta u dekorativnoj keramičkoj saksiji samo 1099,99 din! Kaktusi i sukulenti u dekorativnoj saksiji od cinka samo 269,99 din! Jesenji buket više vrsta, vaza nije uključena u prodaju samo 499,99 din! Buket ruža, 11 ruža u buketu, vaza nije uključena u prodaju samo 349,99 din!