You searched for - Stranica 773 od 826 - Istinomer\nPredsednik SPS-a je isticao da bivši članovi njegove stranke ne mogu da računaju na povratak, ukoliko su u međuvremenu osnovali drugu stranku. „- U partiji na čijem sam ja čelu uvek ima mesta za one koji hoće da se vrate. I svako kome je SPS u srcu ovde je dobrodošao… Da li se to odnosi […]\nKrkobabić je tada rekao i da će grad nastojati da pojednostavi proceduru davanja socijalne pomoći i da omogući da se ona ostvaruje u opštinama gde su korisnici prijavljeni. Od najave je prošlo više od godinu dana, pomoć za nezaposlene porodilje jeste porasla sa 40 na 50 hiljada dinara, ali je i dalje – jednokratna. „Šta je […]\nNovi parking za Novi Beograd\nAktuelni gradonačelnik Beograda je za vreme kampanje za lokalne izbore obećao da će, ukoliko njegova lista bude osvojila većinu u gradskom parlamentu, tokom 2009. godine napraviti 1.000 parking mesta u Novom Beogradu. „Planirana je izgradnja 4.700 parking mesta na 208 lokacija u ovoj opštini što će uticati na povećanje bezbednosti dece i olakšati parkiranje stanarima […]\nPropadosmo ako pobede demokrate!\nTog 11. maja 2008. Demokratska stranka jeste pobedila, ali od tada nijedna teritorija koje je Nikolić pominjao nije izgubljena. Čak i da neko dovede u pitanje status Kosova i Metohije, ta teritorija je proglasila nezavisnost tri meseca pre nego što su održani izbori u Srbiji. Što se tiče EU, Srbija jeste nastavila da se kreće […]\nPredsednik Skupštine Vojvodine žestoko se 2007. godine protivio odluci Vlade Srbije da potpiše ugovor o dodeli koncesije na izgradnju autoputa Horgoš – Požega i pozivao je građane Vojvodine da se suprotstave „kabadahijskom ponašanju“ republičkih vlasti. On je obećao da će koncesija kasnije sigurno biti raskinuta. „Davanje koncesije na već izgrađeni deo autoputa znači uzimanje 450 […]\nFenjer (ni)je sramota\nPredsednik Nove Srbije je u kampanji za parlamentarne izbore 2008. najavio brzo rešavanje dugogodišnjeg problema stanovnika sela Stublo na Zlatiboru. On je, kao tadašnji ministar za infrastrukturu, obećao da će odmah izdvojiti novac i poslati stručnjake da uvedu struju u to planinsko selo. Međutim, iako je Ilić bio na funkciji sve do izbora nove vlade […]\nIako je, uz najave većih socijalnih izdvajanja za 2010. godinu, bilo reči i o tome da će nezaposlene porodilje dobijati i mesečnu naknadu, to se nije desilo. Međutim, jednokratna naknada za njih jeste povećana sa 40.000 na 50.000 dinara. „Odlukom gradonačelnika Dragana Đilasa nezaposlene porodilje iz Beograda dobijaće za decu rođenu u ovoj godini jednokratnu […]\n1 … 771 772 773 774 775 … 826


Jagodić: Ne želim ništa obećavati, ali s Jedinstvom će imati svako problema…\n/ INSTANT / Jagodić: Ne želim ništa obećavati, ali s Jedinstvom će imati svako problema…\nsportsport.ba28.07.2018. u 10:51\nŠef stručnog štaba NK Jedinstvo za SportSport.ba\nNakon nešto više od dvije sedmice igrači Jedinstva vratili su se u Bihać. Crveno-bijeli su posljednjih 15 dana naporno trenirali na Jahorini, igrali pripremne utakmice i ‘brusili’ formu za novu sezonu u 1. ligi FBiH.\nJagodić: Ne želim ništa obećavati, ali s Jedinstvom će imati svako problema\nOnim što je odrađeno na olimpijskoj planini novoizabrani šef stručnog štaba Vlado Jagodić je prilično zadovoljan. Iako posljednjih sedmica kroz bihaćki klub “pušu neki novi vjetrovi”, bombastične najave ovaj nekadašnji selektor mlade reprezentacije BiH uoči sezone ne želi davati, no poručuje da će s Jedinstvom imati svako problema. Naravno, na zelenom terenu.\n“Uzimajući obzir da smo sa zakašnjenjem počeli pripreme, moram reći da sam zadovoljan. Predsjednik nam je omogućio da odmah nakon tri dana rada u Bihaću odemo na petnaestodnevne pripreme na Jahorinu, a svi koji se bave ovim poslom, znaju šta to znači. Od velike važnosti je da pravimo socijalnu grupu, da igrači zajedno spavaju, jedu, treniraju… Smatram da smo na dobrom putu. Naravno, da to uvijek može bolje, pogotovo u ovom trenutku, ali Jedinstvo je trenutno u tranziciji. Radi se na stvaranju infrastrukturnih, organizacionih, pa onda i rezultatskih ciljeva. Svako radi svoj dio posla i mislim da možemo pozitivno zaključiti ovu priču. Treninzi koje smo odradili na Jahorini i kontrolne utakmice su mi dale jasnu sliku o igračkom kadru”, kazao je šef stručnog štaba Vlado Jagodić za SportSport.ba.\nJedinstvo su u ovom prijelaznom roku pojačali brojni fudbaleri. Posljednji su stigli Ilče Petrovski i Slađan Antić.\n“Dolazak golmana Petrovskog i Antića su puni pogoci za nas. Ostao je i veliki broj fudbalera iz prošle sezone, a koncept kluba je takav da im se pruži prilika i da na zimu donesemo odluku da li je to grupa igrača koja može da nosi teret onoga što Jedinstvo želi ili ne.”\nPriznaje da s onim mlađim igračima nije u potpunosti zadovoljan.\n“Propis nalaže svakom timu u ligi da trojica igrača do 21 godinu moraju igrati u prvih jedanaest, a mladi koje mi trenutno imamo na raspolaganju me nisu pretjerano oduševili. Pojedinci nisu iskoristili datu ruku od strane mene, odnosno nisu pokazali da mogu da se ravnopravno nose s ovim iskusnijim, što me u ovom trenutku najviše muči. Ali, još nije završen prijelazni rok. S predsjednikom sam stalno u kontaktu, pokušavamo pronaći barem još jedno rješenje s tim igračem do 21 godine.”\nOsvrnuo se i na ono što čeka Jedinstvo do početka prvenstva.\n“Čeka nas turnir u Gradišci, zatim utakmica u Novom Gradu protiv Slobode i generalka 4. augusta. Radimo vrijedno kako bismo nadoknadili zaostatak, jer imamo sve perfektno organizovano. Nadam se da će se kroz predstojeće pripremne utakmice iskristalisati tim, a također u planu nam je i jedan meč za 8. august na kojem bi priliku dobili oni igrači koji nisu u prvom planu.”\nBombastične najave, kaže, ne želi davati.\n“Ne bih se baš bavio bombastičnim najavama. Došao sam da radim, a koliko ćemo napraviti, to će pokazati vrijeme. Najlakše bi bilo davati obećanja, pa to ne uraditi, ali ja više volim uraditi suprotno. Vodit ćemo se činjenicom da smo u tranziciji, radi se uporedo i na organizacijskom i infrastrukturnom sređivanju stanja, ali naša obaveza je svakako da navijače obradujemo dobrim rezultatima. To što imamo malo bolji raspored u startu ne mora da znači ništa ako ekipa ne bude igrala kako očekujemo. Međutim, kao trener osjetim kroz utakmice da rastemo kao tim. U ovom momentu je realno da ulogu favorita prepustimo ovima koji već bombastično najavljuju povratak u elitu, no sa Jedinstvom će imati svako problema, naravno na zelenom terenu”, poručio je Jagodić.


Linije fronta – Francusko-srpski strip | style.rs\nLinije fronta – Francusko-srpski strip\ndana Oct22 2014\nTema stripa Linije fronta bavi se životom na frontu i svakodnevnim životom ljudi tokom Velikog rata. Album se sastoji od deset kratkih priča koje je napisalo pet francuskih i pet srpskih scenarista, sve to u ilustraciji deset srpskih crtača. Ukrštanjem njihovih pogleda na sukob koji se dogodio vek ranije, Linije fronta istražuju ostatke kolektivnog nesvesnog i materijal i teme prenete sa kolena na koleno. Među autorima se nalaze zvučna imena evropskog stripa, poput Rodolfa (Rodolphe), Bruna Falbe (Bruno Falba), Filipa Zitke (Philippe Zytka), Alekse Gajića, Zorana Janjetova, Zografa, Dražena Kovačevića, Darka Perovića… Predgovor za album Linije fronta pisao je istoričar Žan-Pjer Verne (Jean-Pierre Verney), ujedno i scenarista albuma Prokleti rat! proslavljenog francuskog strip autora Žaka Tardija (Jacques Tardi). Strip će biti objavljen na srpskom i na francuskom jeziku.\nDana 23. oktobra 2014. godine u 19:00, strip Linije fronta biće predstavljen ovdašnjoj publici u okviru izložbe Žak Tardi: prokleti rat!, priređene u Francuskom institutu (Knez Mihailova 31). Pored izloženih tabli Žaka Tardija, deo izložbe biće posvećen i albumu Linije fronta, koji će biti predstavljen sa deset tabli.\nDana 24. oktobra 2014. godine u 19:00 u Francuskom institutu u Srbiji, biće održan razgovor na temu albuma Linije fronta i o temi Prvog svetskog rata u stripu uopšte, u prisustvu uredničkog tima stripa i nekoliko autora koji su učestvovali u njegovom stvaranju.\nZa kraj ovog zanimljivog projekta, autori Linija fronta crtaće u omaž Žaku Tardiju i Prvom svetskom ratu u prostorijama Francuskog instituta, 27. novembra u periodu od 13:00 do 17:00.\nTokom čitavog trajanja predstojećeg Beogradskog sajma knjiga crtači Linija fronta potpisivaće primerke albuma na štandu izdavačke kuće System Comics, kao i i na štandu EUNICa (štand evropskih kulturnih centara u Srbiji) 27. oktobra od 18:00 do 20:00 i 31. oktobra od 17:00 do 19:00.\nstylers je | na twitter-u | facebook-u | tema: najnovije vesti | tagovi: Francusko-srpski strip, Linije fronta\nOdgovori na “Linije fronta – Francusko-srpski strip”\n« PURE by Mirjana Vujčić


BH Telecom: Samsung Galaxy Note20\nVeličanstven i moćan\nSamsung Galaxy Note20 je moćan telefon koji zauvijek mijenja način na koji radite i igrate igre.\nPrvi uređaj koji je olovku spojio s telefonom, Note je donio cijeli novi svijet u Vaš džep. Ovo je računarski paket u Vašem džepu. Igranje igara na telefonu je na potpuno novom nivou. Profesionalna kamera je rezolucije 8K i paket za uređivanje sadržaja. Sofisticiran je i izuzetno udoban u ruci.\nPoboljšana S-Pen olovka donosi realističniji osjećaj kod pisanja po ekranu te omogućava rješavanje svakodnevnih poslovnih obaveza s bilo kojeg mjesta u bilo koje vrijeme. Pored baterije koja traje cijeli dan, Galaxy Note20 omogućava Vam da brzo dodatno napunite uređaj pomoću super brzog punjača od 25W koji dolazi u pakovanju.\nDisplay (rezolucija / broj boja) 2400 x 1080 (FHD+) / 16M\nMemorija 8 GB RAM 256GB ROM\nRezolucija kamere 12.0 MP + 12.0 MP + 64.0 MP / 10.0 MP\nDimenzije (mm) / Težina (g) 161.6 x 75.2 x 8.3 mm, 192 g\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 993,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 943,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 968,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 843,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 953,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 743,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 853,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 553,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 733,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 183,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 633,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 983,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 888,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 963,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 863,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 813,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 873,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 833,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 893,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 583,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 798,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 783,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 913,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 793,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 933,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 753,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 803,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 1 483,00 KM.\nCijena uređaja sa uračunatim PDV-om i popustom na odabrani paket iznosi 2 033,00 KM.


Akademija Oxford Beograd | Sudski tumači | Prevodi sa jednog stranog jezika na drugi | Sudski\nTelefon 2: 069 308 0584\nRadno vreme: Monday Tuesday Wednesday Thursday Friday 08:00 19:00 Radni dan: 08:00-19:00;\nKneza Miloša 15, Čačak; 066 917 4162;\nTrg Lazara Nešića 5, Subotica; 066 917 4162;\nKneginje Milice 210/8, Jagodina; 060 455 5584;\nTrg Marije Trandafil 14, Novi Sad; 066 917 4162;\nHajduk Veljkova 2, Kraljevo; 069 109 0584;\nAkademija Oxford - Prevodi sa jednog stranog jezika na drugi\nAkademija Oxford radi prevođenje i overu svih vrsta dokumenata i tekstova. Svi sudski tumači Akademije Oxford su sa višegodišnjim iskustvom.\nUsluge koje radi Akademija Oxford su: simultani i konsektivni prevodi, prevodi sa jednog stranog jezika na drugi, hitne prevodilačke usluge.\nZa svaki od preko 30 svetskih jezika, za koje Vam mogu ponuditi uslugu prevođenja, nude Vam i mogućnost overe pečatom ovlašćenog sudskog tumača.\nOvlašćeni sudski tumači su diplomirani filolozi koji rade kao: sudski tumači za engleski jezik, sudski tumači za nemački jezik, sudski tumači za italijanski jezik, sudski tumači za francuski jezik, sudski tumači za norveški jezik, sudski tumači za holandski jezik, sudski tumači za švedski jezik, sudski tumači za mađarski jezik, sudski tumači za španski jezik, sudski tumači za grčki jezik, sudski tumači za češki jezik, sudski tumači za turski jezik, sudski tumači za japanski jezik, sudski tumači za kineski jezik, sudski tumači za ruski jezik, sudski tumači za makedonski jezik, sudski tumači za bugarski jezik, sudski tumači za slovenački jezik, sudski tumači za hrvatski jezik, sudski tumači za poljski jezik, sudski tumači za danski jezik, sudski tumači za albanski jezik, sudski tumači za rumunski jezik, sudski tumači za slovački jezik, sudski tumači za latinski jezik, flamanski hebrejski, sudski tumači za arapski jezik, sudski tumači za portugalski jezik, sudski tumači za belgijski jezik, sudski tumači za ukrajinski jezik...\nZa sve gradove u kojima nemaju predstavništvo rade dostavu prevoda.\nTagovi: sudski tumači za ukrajinski jezik, sudski tumači za turski jezik, sudski tumači za švedski jezik, sudski tumači za španski jezik, sudski tumači za slovenački jezik, sudski tumači za slovački jezik, sudski tumači za ruski jezik, sudski tumači za rumunski jezik, sudski tumači za portugalski jezik, sudski tumači za poljski jezik, sudski tumači za nemački jezik, sudski tumači za makedonski jezik, sudski tumači za mađarski jezik, sudski tumači za kineski jezik, sudski tumači za italijanski jezik, sudski tumači za hrvatski jezik, sudski tumači za holandski jezik, sudski tumači za grčki jezik, sudski tumači za francuski jezik, sudski tumači za engleski jezik, sudski tumači za češki jezik, sudski tumači za bugarski jezik, sudski tumači za arapski jezik, sudski tumači za albanski jezik\nDejan Jovanović - Preporuka za Sudski tumač Akademija Oxford\nPohvala za kurs\nZavrsio sam kurs engleskog jezika i skola je stvarno super, kao i profesori.\nBojan - Preporuka za Sudski tumač Akademija Oxford\nOvde sam na kursu nemačkog i moram da kažem da su ubedljivo najjeftiniji!!!\nGordana Jovic - Pitanje za Sudski tumač Akademija Oxford\nDobar dan, mene bi zanimala cena prevoda dokumenata na italijanski jezik. Da li se naplacuje po dokumentu ili po strani. I koja je tacno cena? Hvala!\nNina Radevic - Pitanje za Sudski tumač Akademija Oxford\nDa li se sertifikati koje dobijamo priznaju u inostanstvu?\nNigde nikog da pokaze vise bilo koju diplomu srednje skole akademije oxford niti svedocanstvo koje brani tu istu diplomu te iste akademije.Mozete na sajtu Oxford videti samo primer sertifikata i nista vise,e sad kolko je i on merodavan zna samo onaj ko je zavrsio neki kurs kod njih pa probao da se prekrsti u nekoj firmi sa tim sertifikatom koji se navodno upisuje u Rad.Knjizice-GARANT LAZ.Sa tim njihovim diplomama srednje skole,kursevima i sertifikatom mogu da vas posalju samo u wc da ga iskoristite posle velike nuzde.Prodavci magle u Srbiji rade punom parom.\nBranislav Stojić - Pitanje za Sudski tumač Akademija Oxford\nPitanje: Popust za velike dokumente\nUkoliko prevodim veliki dokument, mogu li dobiti popust?\nukoliko prevodite vise od 10 strana mozete dobiti popust, sve zavisi od broja dokumenata i jezika sa kog se prevodi ili na koji jezik se prevodi.\nTanja - Pitanje za Sudski tumač Akademija Oxford\nPitanje: Kada je upis?\nKada je upis i kada Vam počinju kursevi?\nOdgovor: Upis kurseva\nPoštovani, upis je uvek u toku. I sa kursem se kreće onda kada se javi dovoljan broj polaznika za oformiranje grupe. Srdačan pozdrav Miloš\nŽivko Arsić - Pitanje za Sudski tumač Akademija Oxford\nPotreban mi je prevod sa overom sudskog tumača na nemački jezik, koja je cena i kada može da bude gotovo?\ncena za prevod na nemacki jezik je 800rsd po prevodilackoj strani(koja broji 1800 karaktera).\nMarko Borojević - Pitanje za Sudski tumač Akademija Oxford\nPitanje: Suski tumači za sve jezike?\nImate li sudske tumače za sve jezike?\nOdgovor: Sudski tumači za sve jezike\nnaravno da imamo sudske tumače za više od 60 jezika.


Udruženja pisala šefu Delegacije EU: Stanje u BiH izaziva jezu\nPredstavnici udruženja koja okupljaju porodice žrtava i svjedoke genocida u Srebrenici zatražili su zaustavljanje aktivnosti na provođenju zaključaka Narodne skupštine bh. entiteta Republika Srpska (RS) koji se odnose na prenos nadležnosti s nivoa države Bosne i Hercegovine (BiH) na entitetski nivo.\nU pismu upućenom Johannu Sattleru, šefu Delegacije Evropske unije (EU) BiH, predstavnici Udruženja "Majke enklave Srebrenice i Žepe" i Udruženja žrtava svjedoka genocida naveli su da stanje u BiH podsjeća na predratni period i izaziva jezu.\n"I sama pomisao da će zločinci koji se kriju od pravde nesmetano ući u RS i biti nosioci formiranja vojske RS, u nama stvara strah i jezu da će se dešavanja iz 90-ih ponoviti. Zbog toga od vas tražimo, kao garanta Dejtonskog mirovnog\nsporazuma, da spriječite i onemogućite nastavak aktivnosti na provođenju\nzaključaka Narodne Skupštine RS", kaže se u pismu.\nSkupština RS o entitetskom Ustavu i nadležnostima države BiH\nIz udruženja su naveli da je vojska RS "odgovorna za najbrutalnije zločine na prostoru Evrope od Drugog svjetskog rata i da su dva suda UN-a dala svoje stavove da je bila sastavni dio udruženog zločinačkog poduhvata".\n"Ako neko želi da reafirmira vojsku za koju je Međunarodni sud pravde utvrdio da je odgovorna za počinjeni genocid, onda naravno da je za nas to\njeziva i pomisao. Za nas je to isto kao kad bi neko u Saveznoj Republici Njemačkoj pokušao da oživi SS jedinice", naveli su iz udruženja.\nNarodna skupština RS usvojila je 10. decembra pet zaključaka o prenosu nadležnosti s nivoa države BiH. Tiču se Oružanih snaga BiH, Državne agencije za istrage i zaštitu, Obavještajno-sigurnosne agencije i Uprave za indirektno oporezivanje BiH.\nKomšić najavio krivičnu prijavu zbog zaključaka RS o prenosu nadležnosti\nMinistrica financija RS, Zora Vidović izjavila je 15. decembra da u budžetu RS za iduću godinu postoje obezbijeđena sredstva za eventualne troškove ako naredne godine na snagu stupe akti o „vraćanju nadležnosti“ prenesenih na nivo BiH, te ako budu osnovane entitetske institucije u oblastima indirektnog oporezivanja, pravosuđa i vojske.\nPrema Ustavu BiH entiteti Republika Srpska i Federacija BiH ne mogu samostalno vraćati nadležnosti koje su u proteklom periodu prenesene na državu.\nUstav kaže da oba entiteta moraju biti suglasna da bi se nadležnosti prenijele na državni nivo ili formirale državne institucije. Mogućnost mijenjanja zakona o državnim institucijama ima isključivo Parlament BiH i visoki predstavnik.\nMogući scenariji nakon odluke Skupštine u Banjaluci


NAŠ GOST: mr Jelena Dobrilović Dragović mr sci. Nina Salkić i dr Aleksandar Grandić (VIDEO) | Herceg Televizija Trebinje\nNAŠ GOST: mr Jelena Dobrilović Dragović mr sci. Nina Salkić i dr Aleksandar Grandić (VIDEO)\nU emisiji NAŠ GOST koju uređuje i vodi Zoran Grgurević, govorili su mr Jelena Dobrilović Dragović, mr sci. Nina Salkić i dr Aleksandar Grandić. Emisija NAŠ GOST emituje se svakog petka u 20 časova samo na Herceg Televiziji.


Džipovi bez tablica kontrolisali da li izbori u Medveđi protiču u skladu sa zakonom - Njuz.netNjuz.net\nDžipovi bez tablica kontrolisali da li izbori u Medveđi protiču u skladu sa zakonom\nVozači džipova su potvrdili da su izbori protekli u skladu sa najvišim demokratskim standardima\nVučić posetio svoje najstarije glasače\nMEDVEĐA, 10. septembar 2019, (Njuz) – Lokalni izbori u Medveđi protekli su u skladu sa zakonom, potvrđuju izveštaji vozača džipova bez registarskih tablica koji su kontrolisali regularnost izbornog procesa.\n– Nama je jako važno da izbori proteknu u demokratskoj atmosferi, bez incidenata i sumnji u regularnost – objasnio je Dragan Šormaz poslanik SNS-a – Terenska vozila bez tablica su deo stranačke mašinerije koja je obilazila opštinu, kontrolisala situaciju na terenu i tako glasačima obezbedila da slobodno glasaju za SNS. Oni se nisu tu zadržali, već su dolazili ljudima na vrata i proveravali da li su svi ukućani ispunili građansku dužnost i, u skladu sa zakonom, na biračka mesta, odvodili sve koji to nisu uradili – opisao je Šormaz izborni dan u Medveđi.\nNjegove utiske deli i Miša Vacić, lider Srpske desnice koja je uspela da uđe u lokalnu skupštinu.\n– Lično sam nadgledao štampanje izbornih listića kako bih bio siguran da nema nikakvih neregularnosti. “Crveni krst” u Medveđi nam je čak omogućio da pogledamo spiskove korisnika njihovih usluga pa smo najugroženijim odneli pakete životnih namirnica. Tako smo sprečili potencijalnu kupovinu glasova i zloupotrebu teškog položaja u kome se nalaze ovi ljudi – istakao je Vacić i poručio da je njegovo zalaganje za slobodne izbore dobro razumeno od strane glasača koji su podržali njegovu listu.\nTagovi: crni džipovi, džipovi, džipovi bez tablica, izbori, lokalni izbori, medveđa\nscoby 10/09/2019 u 11:52\nA ovo je bilo tek zagrevanje pred naredne ”istorijske izbore”, na kojima će Veliki Vođa ostvariti veličanstvenu pobedu na kojoj će mu pozavideti i Kim lično…\nvoya montoya 10/09/2019 u 23:04\nA sve je proteklo u najboljem redu,zakljucise i asistenti iz MUPa,ovoga puta bez Dijane Hrkalovic…!! Nakon,ovog velikog dana,proslava je verovatno bila na vrhu Kopaonika…Samo su izostali telegrami podrske…???\nVlada 11/09/2019 u 09:30\nAko su bili džipovi bez tablica znači prošlo je sve u fer i demokratskoj atmosferi.


Milanović — može li mali političar da postane veliki državnik - 29.09.2015, Sputnik Srbija\nMilanović: „Neću da pričam više sa Vučićem, i ko je uopšte taj Tomislav Nikolić. Vučić: „Spreman sam da razgovaram i sa crnim đavolom za dobrobit Srbije.“... 29.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, svet, tomislav nikolić, zoran milanović, aleksandar vulin, aleksandar vučić, hrvatska, region\n08:04 29.09.2015 (Osveženo: 03:35 26.08.2021)\n© AP Photo / Boris GrdanoskiZoran Milanović\nMožda su granice između Srbije i Hrvatske otvorene, ali otrovne strelice sa obe strane i dalje lete.\nHrvatski premijer Zoran Milanović ne prestaje da provocira Srbiju. Osim što je poručio da ne zna ko je Tomislav Nikolić, poručio je i da više neće da razgovara sa srpskim premijerom Aleksandrom Vučićem.\n„Dođe mi da svoje oponente nosim kao orden na odelu. Ne želim uopšte više razgovarati sa Vučićem“, rekao je Milanović dodajući, povodom susreta hrvatske predsednice Kolinde Grabar Kitarović i predsednika Srbije Tomislava Nikolića, da ne zna ko je Nikolić.\n„Ja ne idem u šoping po Njujorku, a ko je uopšte taj Nikolić?“, upitao je Milanović.\nVučić je na ove Milanovićeve primedbe odgovorio da mu je žao, te da je Srbija uvek spremna na razgovore zarad regionalne stabilnosti i prijateljskih odnosa među narodima i državama. On je istakao i da je njegova lična, kao i politika Vlade Srbije, da sa svima razgovaraju.\n27 Septembar 2015, 18:46\n„Lično bih razgovarao i sa crnim đavolom ako je to korisno za Srbiju i regionalnu stabilnost, za dobre i prijateljske odnose među narodima i državama. Možda i nije loše da se vidi po tom pitanju razlika“, rekao je Vučić, ali je dodao da su neprihvatljive i nedopustive uvrede hrvatskog premijera na račun predsednika Srbije Tomislava Nikolića.\n„Kad neko vređa predsednika i institucije Republike Srbije govoreći da ne zna ko su ti ljudi i koji posao obavljaju, to mnogo više govori o onome ko ih je izgovorio, nego o onima na koje se te reči odnose“, istakao je Vučić.\nSrbija, ponovio je premijer, želi dobre odnose sa Hrvatskom, ali da po pitanju zatvaranja granice nije mogla da dozvoli da bude ponižavana, te da je samo štitila sebe i uspešno se odbranila.\nMilanović: Srbi nemaju većeg prijatelja od mene\n25 Septembar 2015, 20:43\n„Srbija je uvek spremna da razgovara i Srbija će uvek da razgovara, jer smatramo da je to jedini način na koji možemo da napravimo neuporedivo bolje odnose između naših zemalja i naših naroda“, zaključio je Vučić.\nMilanovićeve izjave prokomentarisao je i ministar Aleksandar Vulin, rekavši da Milanović priča sam sa sobom, ali i da zbog predizborne kampanje ugrožava odnose Hrvatske i Srbije.\n„Srpski premijer će razgovarati sa svima u interesu našeg naroda, dok će predsednik hrvatske vlade „izgleda razgovarati sam sa sobom“, naveo je Vulin uz konstataciju da će Vlada Srbije uvek poštovati Hrvatsku, kao i da će voditi računa da naši narodi i naše zemlje žive u najboljim mogućim odnosima.\nOn je poručio hrvatskom premijeru da svoje želje ostavi za sebe i svoju porodicu i „da je u interesu njegovog, kao i srpskog naroda, da predstavnici naših država uvek razgovaraju i u da će srpskoj strani uvek imati sagovornika“.\nVulin je ovome dodao i da „sa ljudima koji se ponašaju kao Milanović niko i ne želi da razgovara“.\n„Gospodin Milanović je pokazao je da je mali političar i da nikada neće postati veliki državnik“, zaključio je Vulin.


Ako se bude kažnjavao opozicioni bojkot skupštine, slede “mnogo oštrije akcije” - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Ako se bude kažnjavao opozicioni bojkot skupštine, slede “mnogo oštrije akcije”\nPetnaesta slobodna zona u Nišu posvećena netransparentosti rada gradske vlasti\nAko se bude kažnjavao opozicioni bojkot skupštine, slede “mnogo oštrije akcije”\nČlan Predsedništva Stranke slobode i pravde (SSP) Branislav Jovanović najavio je večeras u Nišu da će opozicija u tom gradu „najverovatnije preduzeti mnogo oštrije akcije“ ukoliko vladajuća većina u Skupštini grada usvoji izmene skupštinskog Poslovnika o radu koje će omogućiti sankcionisanje bojkota skupštinskih sednica od strane opozicije, što je nezvanično najavljeno na prošlom zasedanju niškog parlamenta.\n9Piše: Z. Miladinović 07. septembra 2019. 21.48 Izmenjeno: 08. septembra 2019. 11.11\nFoto: Savez za promene Niš\n– Nemamo nikakve zvanične informacije o takvoj promeni Poslovnika o radu, ali ukoliko se to bude dogodilo predložiću niškom Savezu za Srbiju (SzS) mnogo oštrije metode borbe od bojkota skupštinskih sednica, o kojima za sada ne bih govorio. Mi i bojkotujemo već pet skupštinskih sednica zbog suspendovanja demokratije u najvažnijem telu u gradu, u kojem, recimo, gradonačelnik može da govori neograničeno, dok je ukupno vreme za postavljanje odborničkih pitanja, koje uglavnom koristi opozicija, smanjeno je na svega deset minuta. Ukoliko se novim Poslovnikom omogući i sankcionisanje opozicionog bojkota sednica, koji je reakcija na takvo ponašanje vlasti, to će biti jedinstven slučaj u Srbiji, tako da mi moramo imati odgovor od kojeg će se „sve zatresti“- rekao je Jovanović.\nNa 15. slobodnoj zoni u Nišu, posvećenoj izveštaju Transparentnosti Srbije, po kojem je Niš jedan od najmanje transparantnih gradova, Jovanović je kazao da je odbornička grupa „Niš, moj grad“, kojoj kao odbornik pripada, zahtevala da se u dnevni red prošle sednice Skupštine grada uvrsti i tačka „utvrđivanje odgovornosti Gradskog veća i resornih većnika za stanje u gradu u pogledu transparentnosti“.\nOn je kazao da je zahtev odbijen jer je, kako je obrazloženo, „podnet sa zakašnjenjem“, što je “netačno”, a navodno zakašnjenje bilo je obrazloženje i za odbijanje prethodnih zahteva ove odborničke grupe za proširenje dnevnog reda, među kojima je utvrđivanje odgovornosti zbog zaduživanja gradskih javnih preduzeća i ustanova ili odsustvo borbe protiv korupcije.\nPrema njegovim rečima, Niš je u izveštaju Transparentnosti Srbija “zaslužio” lošu poziciju zbog „katastrofalnog stanja u transparentnosti rada Skupštine, trošenja novca iz gradskog budžeta i borbi protiv korupcije“.Dobio JE ocenu „nula“ za brojne ocenjivane kriterijume, a između ostalog i za to što na gradskom veb satu nema informacija o tome kako se troši gradski budžet, ili o javnim raspravama o budžetu, ili o konkursima za direktore javnih preduzeća i ustanova, a nema ni mogućnosti da građani prijave korupciju.\n– Leskovac i Vranje su, po izveštaju Transparentnosti Srbija, na sedmom, odnosno osmom mestu po transparentnosti u radu, dok je Niš na 106. mestu od ukupno 145 lokalnih samouprava. Ovo je samo još jedna ilustracija da je Niš zatvoren, blokiran, okupiran, jednopartijski grad, pri tom ophrvan korupcijom, javašlukom i strahom, u kojem vladaju mediokriteti, kupljene diplome , negativna selekcija kadrova i medijski mrak. Najveći problem je, ipak, što u Nišu nema odgovornosti za bilo šta od toga, pa ni za nameštanje tendera, lažni izveštaj o uspešnom poslovanju niškog aerodroma, gašenje kantine u gradskoj ustanovi Pčelica, zatvaranje odmarališta Divljana koje koriste đaci, gubitke u javnim preduizećima „Gorica“ ili „Tržnica“…- rekao je on.\n– A u takvom mraku se pri tom skraćuje i ukupno vreme za odbornička pitanja na neverovatnih deset minuta, te se ni na sednicama Skupštine, koje se direktno prenose, ne može čuti kritika na račun rada vlasti ili ukazivanje na njene greške- kazao je on.\nNišku zonu slobode organizuju SzS, Pokret slobodnih građana, Nova stranka, kao i Pokret mladih „Za Niš bez straha“, koji je bio formalni organizator protesta „1 od 5 miliona“. U niškom SzS su Demokratska stranka, SSP, Narodna stranka, Srpski pokret Dveri, Pokret za preokret, Zdrava Srbija, Narodni pokret Srba sa Kosova i Metohije „Otadžbina“ i sindikat „Sloga“.\nMeđu velikim gradovima po transparentnosti najgori Beograd i Niš\nPrema istraživanju Transparentnosti Srbija, u kojem je meren indeks transparentnosti lokalne samouprave u 2019. godini, najnižu tranparentnost u funkcionisanju ima Beograd, a odmah iza njega Niš, dok Novi Sad i Kragujevac u odnosu na njih imaju bitno bolji rezultat, mada se i on ne ubraja u dobre.\nNa listi 145 gradova i opština Beograd se nalazi na 118. mestu (sa 30 poena), Niš na 106. mestu (sa 34 poena), Kragujevac na 58. mestu (sa 42 poena) i Novi Sad na 52. mestu (sa 42 poena). Svi najveći gradovi imaju gori rezultat nego 2015. godine, kada je ova organizacija prvi put merila indeks transparentnosti u 145 gradova i opština u Srbiji.\nIndeks transprentnosti, inače, predstavlja zbir poena dobijenih ocenjivanjem 95 indikatora (indikatorskih pitanja), na koje su odgovori prikupljani pregledanjem zvaničnih internet prezentacija jedinica lokalne samouprave, posećivanjem svih uslužnih centara i prostorija uprave, dobijanjem informacija JLS po zahtevima za pristup informacijama od javnog značaja, kao i pribavljanjem podataka od drugih organa, kao što su Poverenik za informacije od javnog značaja ili Agencija za borbu protiv korupcije.\nEpidemiološka situacija u Nišu ‘složena’, problem što se mladi okupljaju, festivali odloženi\n07. septembra 2019. u 23.54\nDakle građani izaberu odbornike i poslanike da iz zastupaju u skupštini grada ili republike. A odbornici i poslanici sede kući primaju platu i „slede politiku svoje partije“.\nMene kao nezaposlenog bez primawa interesuje da li mogu da budem „bojkotaški odbornik2 i da primam i ja tu platu za sedenje kod kuće.\nNe pada mi na pamet da glsasm više ni za jednu stranku koja će da sedi kući i da prima platu umesto da se u skupštinama bori za moja i moja prava\n08. septembra 2019. u 08.04\nKoliko je grad Niš nevažan aktuelnom režimu vidi si po tome što ni jedan bot nije demantovao vesti iz ovog teksta.\n08. septembra 2019. u 08.24\nOpozicija vise nema nikakve sanse.\n08. septembra 2019. u 08.30\nproblem? ne, samo vratite mandate, i vi i svi ostali u svim skupštinama od republičke do opštinskih i srušite ih, jer ovo što radite poslednjih meseci nije bojkot , nego samo obično neprisustvovanje sednicama i čuvanje rezervnog položaja . za to, jer to je običan i neopravdan dolazak na posao bi i trebalo da postoje sankcije kao što postoje za ostale ostale zaposlene .\n08. septembra 2019. u 09.47\nGde ćete veću kaznu za bojkot opozicionih poslanika od toga što u narednom sazivu neće više biti poslanici.\n08. septembra 2019. u 10.25\n08. septembra 2019. u 10.28\nKada opozicija bojkotuje sednice zasto ne bojkotuju i plate koje uzimaju za nerad.\n08. septembra 2019. u 10.42\nPa i ovi vucicevi balvani uzimaju plate? A vise stete drzavi i drustvu nego koristi\n08. septembra 2019. u 13.57\nNeka vide koliko će imati glasača ali najverovatije 0,1 %.


Turska - Apollo Tours\nTurska je država koja se prostire većim delom u zapadnoj Aziji i sa nekih 3% u jugoistočnoj Evropi. Nalazi se na obalama Crnog, Mramornog, Egejskog i Sredozemnog mora. Predstavlja zemlju kontrasta, s jedne strane nastoji da sačuva tradiciju i običaje, dok sa druge, s nestrpljenjem žuri u savremenu budućnost. Zemlja koja spaja istok i zapad, dva kontinenta, bila je dom za mnoge značajne kulture i svetske civilizacije više od deset hiljada godina. Mnogi je nazivaju kolevkom civilizacije…\nLara je okrug Antalije. Poznata je po svojoj peščanoj plaži, koja je jedna od najdužih u čitavoj Turskoj. Lara hoteli su sa po 5* i 7* i uglavnom su smešteni u Kundu oblasti. Većina hotela su replike popularnih i širom sveta poznatih mesta i objekata, kao što su Venecija, Titanik, Konkord, Topcapi palata, Kremlj… Na ovoj se plaži nalazi paleta najluksuznijih hotela u Turskoj, a po mnogima i u svetu, što je dovelo do toga da ovu oblast nazivaju Las Vegasom Turske. Prosečne letnje teperature su od 20 do 30 stepeni,a dani su sunčani.Letnja sezona je toplija,čak i vrelija,od mnogih mesta na Mediteranu.Kiše,a pogotovo pljuskovi,su prava retkost.Lara postaje sve posećenija i u zimskim mesecima,zbog svoje prijatne i blage klime. Temperature su su u oktobru oko 20 stepeni,kiše nema,kao ni gužvi ,a i cene su daleko povoljnije nego u letnjem periodu godine.\nBodrum je elitno tursko letovalište na obali Egeja, leži na istoimenom poluostrvu uz zaliv Gekova, na razmeđu Egejskog i Sredozemnog mora, a naspram grčkog ostrva Kos. Smatra se da je Bodrum nastao još u antičkoj Grčkoj pod nazivom Halikarnas i čuven je po grobnici – mauzoleju kraalja Mausolusa (vladao u ime Persijanaca 377-353 pne), jednom od 7 svetskih čuda, toliko da je reč „mauzolej“ opšte prihvaćena za svaku veličanstvenu grobnicu. Tokom srednjeg veka po zamku Sv. Petra grad je nosio ime Petronium a odatle potiče današnji naziv – Bodrum.\nBodrum pripada provinciji Mugla i poseduje značajnu luku, pa je osim turističkog i jahting centar. Zaštitni simbol Bodruma je citadela Svetog Petra koju su u 1404 godine sazidali krstaši – vitezovi Svetog Jovana sa Rodosa. Sa tvrđave se pruža prelep pogled na grad specifične arhitekture (svi objekti bele boje, sa najviše dva sprata) i luku unutar koje je smešten muzej podvodne arheologije sa bogatom zbirkom amfora iz dubina Mediterana od kojih su neki primerci iz Bronzanog doba. Bodrum je rodno mesto „oca istorije“ antičkog pisca i grčkog filozofa Herodota, koji je napisao prvo istorijsko delo u 9 tomova, o događajima pre i za vreme grčko – persijskih ratova.\nNe zna se pouzdano kada je Marmaris nastao ali se zna da je u 6.veku pne lokalitet nosio naziv Physkos. U Herodotovim zapisima se pominje zamak koji potiče još iz 3000 god.pne. Oblast u kojoj se nalazio današnji Marmaris napao je Aleksandar Veliki 334 god.pne.,a zamak Physkosa je bio opsednut.Oko 600 stanovnika grada je bilo svesno da ne može da se suprotstavi tako jakoj vojsci ,pa su spalili sve vredne stvari u naselju pre nego što su pobeglu u brda sa svojim porodicama.Osvajači su renovirali deo kuća,kako bi smestili vojnike u njima pre nego što su se vratili kućama. Grad je nazvan Marmaris tokom vladavine Bejlika od Menteze. Naziv potiče od turske reči mermer,jer je oblast bogata ovim nemetalom i bio je ,a još uvek jeste,glavni izvozni artikal.Na grad su ostavili tragove i dešavanja iz Otomanskog perioda .Bio je glavna baza otomanske mornarice tokom vladavine Sulejmana Veličanstvenog.\nOzbiljna rekonstrukcija zamka je započeta 1979 godine,sa namerom da mu se povrati stari izgled.Pod uticajem ministarstva kulture,zamak je pretvoren u muzej.Sastoji se iz sedam galerija od kojih se najveća koristi kao izložbeni prostor .\nU blizini se nalazi i caravanserai ( prenoćište za umorne putnike) ,koji je podigla Sulejmanova majka Ajša Hafsa Sultan\nKušadasi (Ostrvo ptica – ovde se nastanjuju ptice selice tokom zimskog perioda u severnijim oblastima planete, odnosno poluostrvo je ornitološka stanica) se nalazi na zapadnoj obali Turske, 90 km južno od Izmira. Naziva se po poluostrvu na izlasku iz centra grada, koje je ranije bilo ostrvo (ostrvo-ada i ptica–kuš). Radom talasa nastao je peščani sprud, koji je povezao ostrvo sa obalom i pretvorio ga u poluostrvo. Taj sprud je tombolo (prevlaka) i redak je oblik reljefa i tip razuđenosti obale. Kušadasi predstavlja veoma značajno mesto na obali Egejskog mora sa bogatom istorijskom prošlošću, kulturom i tradicijom. Nalazi se u blizini Efesa, Artemidinog hrama, kuće device Marije, sedam spavača, Didime, Priene, Milete… što mu omogućava uključivanje u Egejsko krstarenje kroz istorijske lokalitete.\nSarimsakli (u prevodu sa turskog: zemlja belog luka) takav naziv nosi zahvaljujući znatnom uzgajanju ove kulture u regionu, danas je turistički centar a ujedno i vazdušna banja. Leži na obroncima planine Šejtan sofra (đavolja trpeza)u zapadnoj Turskoj (regija Ajvalik), na Egejskom priobalju, nasuprot grčkom ostrvu Lesvos. Oblast Ajvalik karakteriše zaliv i arhipelag koji osim najvećeg Lezbosa čine još 22 atraktivna ostrva. Čitava oblast Ajvalik je pod zaštitom države i leži na istoj geografskoj širini kao i Meteori i Larisa u Grčkoj. Naselje su osnovali Rimljani, a kroz istoriju su se smenjivali vladari i uprave. Zahvaljujući izuzetno povoljnom geografskom položaju i prirodnom zaklonu ovde su utočište pronalazili i gusari. U Sarimsakliju je živeo znatan broj Grka, sve do 1922 godine kada je Grčko-turskim sporazumom o razmeni stanovništva, Mustafa Kemal paša Ataturk vratio grad Turskoj, Grci odlaze i u njega dolaze Turci sa Krita i Egejske Makedonije.\nSarimsakli je nama najbliže tursko letovalište, od Beograda je udaljen oko 1200 km. pravcem preko Sofije, Plovdiva, Svilengrada, i Andrejeva. Od glavnog grada Turske, Istanbula, Sarimsakli je udaljen oko 300 km juzno.\nČuven je po jednoj od najboljih i najdužih plaža na Egejskom moru, dugoj oko 7, 5 km, po svežem i prijatnom vazduhu koji dopire iz obližnjih borovih šuma, zasadima maslina, smokava i uzgoju vinove loze.\nZbog vlažnosti vazduha od samo 0, 5 % Svetska zdravstvena organizacija je Sarimsakli uvrstila u listu za vazdušnih banja. Po blagotvornosti i efikasnosti banja je prva u Evropi a druga u svetu jer boravak od 21 dana u Sarimsakliju onima sa disajnim tegobama omogućuje spokojnu jesen i zimu\nSarimsakli je u više navrata naseljavalo stanovništvo iz naših krajeva (prvi talas pre jednog veka, poslednji pred Drigi svetski rat)pa je danas preko 80% meštana „naše gore list“. koji razumeju i služe se srpskim jezikom.\nDestinacija: Letovanje, Turska\nZa izbor ovogodišnjeg letovanja preporučujemo vam novu destinaciju u našoj ponudi – Španija letovanje 2018. Ukoliko pomešate duge peščanje plaže, ...


Žestoka poruka iz EP: CG institucije ne rade svoj posao\nTREĆI PUT ZABRANJENA POVORKA PONOSA\n„Povorka je zabranjena zbog navodnog bezbjedonosnog rizika. Pravoslavna crkva se mobilisala protiv povorke, dok su nacionalisti i fudbalski huligani prijetili ometanjem šetnje. Ranije šetnje u glavnom gradu, Podgorici, i Budvi su bile dobro zaštićene od strane policije“\nUlrike Lunaček, Foto: Ulrikelunacek.eu\n21.09.2015. 12:40h Ažurirano: 21.09.2015. 12:40h\nPotpuno je neprihvatljivo da policija, po već treći put, zabranjuje povorku ponosa u Nikšiću. Crnogorske vlasti su pokazale svoju sposobnost da zaštite šetnje ponosa, i da su savršeno sposobne da postupe isto i u Nikšiću. Crnogorske institucije jednostavno ne obavljaju svoj posao. Ovo je propuštena prilika da se pošalje jaka pozitivna poruka o posvećenosti crnogorskih lidera osnovnim pravima”, poručila je poslanica Evropskog parlamenta i kopredsjednica parlamentarne intergrupe o LGBT pravima Ulrike Lunaček povodom policijske zabrane održavanja Prajda u Nikšiću 18. septembra.\nU saopštenju Intergrupe Evropskog parlamenta za LGBT prava Evropskog parlamenta se ističe da je po treći put ove godine, policija zabranila povorku ponosa.\n„Povorka je zabranjena zbog navodnog bezbjedonosnog rizika. Pravoslavna crkva se mobilisala protiv povorke, dok su nacionalisti i fudbalski huligani prijetili ometanjem šetnje. Ranije šetnje u glavnom gradu, Podgorici, i Budvi su bile dobro zaštićene od strane policije“, navedeno je u saopštenju.\n“Od svih zemalja koje su u procesu pridruživanja, Crna Gora je razvila najšire tijelo zakona i politike, s ciljem da zaštiti LGBTI lica od nasilja i diskriminacije. Međutim, ove su riječi bezvrijedne, ukoliko u praksi policija nije sposobna ili nije voljna da zaštiti prava na okupljanje LGBT osoba. Ovo bi trebalo da igra veliku ulogu u pregovorima o pristupanju, i nadam se da će Komisija uzeti ovo u obzir u svom predstojećem izvještaju pridruživanja”, kazala je Tanja Fajon,poslanica Evropskog parlamenta, potpredsjednica LGBT intergrupe povodom zabrane prajda u Nikšiću.\nPovorka ponosaUlrike LunačekTanja Fajon


10. januar 2003.godine\nNedeljni list u izdanju Javnog preduzeca za informisanje ,,Ibarske novosti"- Kraljevo. Adresa Redakcije: ul, Cika LJubina br. 2. Direktor i glavni i odgovorni urednik: Slavko Janosevic. Odgovorni urednik: Ivan Rajovic. Redakcija: Zoran Bacarevic (sport), Dragan Vukicevic (privreda), Predrag Markovic (drustvo), Milan Pantovic (gradska i selo), Slobodan Rajic (politika), Marko Slavkovic (Strsljen i reportaze), Bojana Milosavljevic (kultura), Stojan Petkovic (sport), Milisav Radovanovic (fotoreporter). Predsednik Upravnog odbora: Gordana Vuckovic. Telefoni: direktor i glavni i odgovorni urednik 312-504, odgovorni urednik 312-507; Pravna i opsta sluzba 312-505; Oglasno odeljenje 312-503. Godisnja pretplata 1.040 dinara. Za inostranstvo - Evropa 3.120 dinara. Amerika i Australija 4.160 dinara. Ziro - racun: 41800- 603-5 - 21 kod Sluzbe za platni promet Kraljevo. Kompjuterska obrada ,,Ibarske novosti". Stampa DD ,, Slovo" Kraljevo, Vojvode Stepe 45. Telefon: 036/332-312. List izlazi petkom, rukopisi se ne vracaju.\nNOVOGODISNJE CESTITKE UPUCENE REDAKCIJI PREKO INTERNETA:\nNEKA SUNCE PONOVO ZASIJE U VAŠIM\nSRCIMA I MISLIMA SVAKI DAN\nNEKA VAM BOZIC DONESE DUŠEVNI MIR KOJI VAM JE ITEKAKO POTREBAN.\nSRECNA NOVA 2003. GODINA\n„Quod fastum felix fortunatu ' NQUE SIT\nUvod - Pocetak pun blage neizvesnosti\nPola veka u sluzbi istine\nKorak ka realnijem budzetskom planiranju\nGlisovic umesto Radonjicke\nNalazimo se na pola koraka od usvajanja Ustavne povelje\nVratiti Omladinsku ulicu u prvobitno stanje\nSluzba opste medicine po slovenackom modelu\nUpripremi sastanak za formiranje SO Usce\nGodisnja nagrada pricama „Mrtva priroda"\nMrsac 2003: Drugi trijumf Zukovica\nPocetak pun blage neizvesnosti\nSvaki pocetak je tezak, kako bi to rekli neki cije intelektualne mogucnosti nisu bas u skladu sa zahtevima trenutka u kojem zivimo. Naravno, ova glupost od iskaza u velikom broju slucajeva uopste ne odgovara istini, cak je i u potpunosti u suprotnosti sa njom. To znaci da ima i pocetaka koji su i te kako laki, ali je zato tesko ono sto dolazi posle. Zato se na pocetku ove jubilarne, istorijske i sta ti ja znam kakve jos godine, ne bi trebalo dati zavarati. Ona ce biti takva kakva ce biti i mi tu vise nista nismo u stanju da ucinimo.\nOdavno smo prestali da verujemo kako cemo dotaknuti samo dno zivota, a potom se vinuti u nebeske visine blagostanja ili bar zivota dostojnog coveka. Nista od toga. Pokazalo se da sto vise tonemo dno naseg propadanja postaje sve dalje. Kao u nekakvoj zoni sumraka, sto zivot na ovim prostorima u velikoj meri i jeste. I bas zato ne mogu da opisem kakvom me radoscu ispunjava to sto bi od pocetka godine, kao na onoj reklami Delta banke, potrosaci sa racunima u zubima trebalo da iskacu iz prodavnica sa po flasom zejtina, kutijom soli i rolnom toaletnog papira pod miskom ili pod mackom. Ne mogu da opisem zadovoljstvo televizijskih manijaka, a i onih koji gledaju samo sisamama okicenu Karleusu, kada im dodje racun za konzumiranje naucno vaspitnih programa drzavne nam televizije.\nNe mogu da zamislim ni srecu svekolikog srpsko-crnogorskog naroda kad putopisci Ustavne povelje konacno bace na astal gotov projekat koji ce nas ujediniti kao dva razroka oka u ludoj glavi. Toliko smo, odnosno su, gadosti jedni o drugima rekli da je zaista zanimljivo videti nas opet zajedno i to sa Crnogorcem na celu, na grbaci, na vratu ili kako vam Milo, em drago, em Zoki.\nSto se nas ovde tice, a trebalo bi, nista bas ne govori da ce nam ova godina doneti nesto cime cemo imati razloga da se zadovoljimo. Naprotiv. I mada je situacija u Magnohromu prikazana mnogo dramaticnijom nego sto zaista jeste, predstoji nam vreme u kojem ce mnogi tek osetiti "blagodeti" privatizacije i svega onoga sto ovaj pojam podrazumeva.\nU medjuvremenu traktori peska i dalje pokrivaju nasu najlepsu ulicu kao da je spremaju za nudisticku plazu, sto ne bi bilo ni malo cudno buduci da imamo i fontanu koja ce proraditi onog trenutka kad nudizam, iliti golotinja, postanu masovna pojava, sto uopste nije tako daleko.\nI rasplet na nasoj prepletenoj, zapletenoj, zakukuljenoj i zamumuljenoj lokalnoj politickoj sceni moguce je ocekivati ove godine, ali pod uslovom da dodju Nemci ili neka druga svabolika i disciplinovana populacija. Sto se nas samih, odnosno njih tice- nema sanse. Oni biovak mogli jos sto godina, sto znaci da im i nije tako lose, a i nama nije tako lose kad sve to tako dugo i tako mirno podnosimo.\nSve u svemu, pocelo je pocelo, makar i novo leto, a svaki pocetak je pun neizvesnosti, sto na ovim prostorima i nije nista neobicno i na sta smo vec i te kako navikli.\nUoci velikog jubileja - pise Ivan Rajovic\nIduceg meseca ili tacnije 13. februara 2003. godine, navrsice se pola veka od kada “Ibarske novosti” izlaze pod ovim imenom. Bice to jos jedna prilika da se rezimira dosadasnji rad i napravi eventualna koncepcija za narednih 50 godina, pod uslovom da se ne dogodi nesto nepredvidjeno, kako bi ovaj list sacuvao svoj ugled i posluzio na dobrobit svim nasim sugradjanima, vernim citaocima i onima koji ce to tek postati.\nOno sto bi u ovom trenutku trebalo istaci jeste da u zemlji gde posle velikih demokratskih promena jos uvek sve ne funkcionise onako kako bi trebalo ni “Ibarske” nisu u potpunosti odgovorile zadatku koji imaju. List je tokom svoje istorije prolazio kroz razlicite faze u skladu sa politickim dogadjanjima, a uredjivali su ga razliciti urednici , od autoritativnih kao sto je, recimo, Jelena Petrovic do pojedinih mirnodopskih poslusnika, ratnih cenzora i vrlih pisaca saopstenja u ime ratnog nacelnika Raskog okruga. Naravno, sve je to istorija, ili bar jedan njen deo koji je dobro poznat, a ovo je dobra prilika da jos jednom bude obelodanjen i podvucen zarad onih koji misle da je tako brzo sve zaboravljeno. Dakako, to je i istorija koja je dobrim delom zapisana na stranicama naseg lista u skladu sa okolnostima i umecem onih koji su se u datim uslovima zatekli na odredjenim mestima. O kvalitetu svega toga uvek je moguce govoriti, buduci da su primerci nasih novina u velikoj meri sacuvani, uglavnom u privatnim kolekcijama i uglavnom od strane onih koji su za te novine malo cinili, ako ne i bojkotovali njihovo postojanje.\nIpak, uprkos svim nedacama koje su ga snalazile, a koje su i danas na specifican, podmukao i pokvaren nacin i dalje prisutne, o cemu ce biti prilike da se kazu i neki detalji, list je uspeo da opstane i dozivi svoje najsvetlije trenutke i u skladu sa datim mogucnostima sacuva, odnosno dobije, status jednog od najobjektivnijih glasila na ovim prostorima. Ne bez ponosa redakcije i rukovodstva firme valja istaci da su ove novine uspele da ostanu nezavisne u odnosu na sve ideoloske uticaje , a ne retko su uspevale i da budu ostar kriticar aktuelnih dogadjaja. Zapravao, sustina postojanja lista u novim okolnostima je ispostovana vec samom cinjenicom da je on, mozda cak i preko mere, otvoren za razlicite stavove, cime je na najbolji moguci nacin pokazana demokraticnost i sloboda misljenja i govora u ovom gradu. Ove novine, na inicijativu direktora Slavka Janosevica, bile su prve koje su jos u vreme rata pocele sa objavljivanjem reportaza o poginulim borcima, sto ni tada, a ni posle vise niko nije uspeo da uradi, niti da pokusa. Sve te reportaze su kasnije objavljene u knjizi “Cetrdeset jedna prica” koja je postala svojevrsno tragicno svedocanstvo o jednom trenutku u vremenu kroz koje smo prosli, ali koje nikada nece biti zaboravljeno zahvaljujuci pomenutim tekstovima i knjizi, a naravno i odredjenim ljudima koj su iza svega toga stajali. Naravno, sve to nije uvek i svima prijatno pa je veliki broj onih koji iznutra i spolja rade na tome da postojeci koncept promene i preuzmu list u svoje ruke i za svoje potrebe, pri cemu se sredstva ne biraju, a metode su, najblaze receno, ljigave. Nesredjenom stanju u novinama, koje je posledica nesredjenih odnosa jos posle demonstracija i preuzimanja lokalne vlasti 1997. godine, doprinosi i najavljena privatizacija, sto je dodatni motiv da pojedinci aktivno porade na tome, ne birajuci sredstva, da “Ibarske” i bukvalno preuzmu. Ukoliko se to dogodi u skladu sa zakonskim odredbama moglo bi se ocekivati da novine cak dobiju na kvalitetu. Medjutim, kao i u drugim oblastima, svi su izgledi da se “ispod zita” dogadja nesto sto , makar bilo i samo iluzija usijanih glava, nikako ne bi trebalo tolerisati bar od strane osnivaca, rukovodstva firme i svih onih kojima je do “Ibarskih” stalo. Ovde valja istaci i to da ima i onih koji bi, a i rade na tome, zeleli da se ovaj list ugasi kako bi oni pokazali svoje novinarsko umece i zauzeli pozicije gradskog glasila koje su mukotrpno sticane tokom proteklih 50 godina. O cemu se ovde radi trebalo bi da znaju svi oni koji su, ne tako davno, na jednoj ili drugoj strani ucestvovali u spaljivanju tadasnjih zloglasnih “Ibarskih novosti” uz “av av, av” i i druge pogrde na racun onih koji su takve novine pravili i uredjivacke politike kakvu su vodili i na kakvu su pristajali. Promenom vlasti promenila se koncepcija ali ne i neki ljudi, pa se moze reci da na izgled novina u velikoj meri poksavaju da uticu i neki od onih o cijem je radu narod jasno rekao sta misli. U tome zapravo i lezi srz problema u sada vec ociglednoj borbi za “Ibarske novosti”.\nA, sto se uslova u kojima list opstajava tice, od nekadasnje redakcije sa nekoliko stolova, par telefona i desetak olupina od pisacih masina “Ibarske “ su danas, uslovno receno, moderna redakcija sa pet kompjutera i skoro kompletnom opremom za pripremu lista. Ono sto citaoci dobiju u ruke odnedavno je gotovo kompletan proizvod znanja i truda dela ekipe “Ibarskih”, nastao u prostorijama same redakcije. To je jedno od najvecih dostignuca od kada ove novine postoje. No, opredeljenje do kojeg se doslo i u razgovoru sa direktorom JP ”Ibarske novosti” ide ka tome da citav list bude radjen u redakciji znanjem i zalaganjem samih novinara i, naravno, tehnickog i odgovornog urednika, sto ce, najverovatnije, uskoro i biti ostvareno.\nOsim toga “Ibarske” se, sto je jos uvek za mnoge novine nezamislivo, odavno mogu citati i preko Interneta, sto ih je ucinilo dostupnim nasim gradjanima rasutim srom zemljine kugle. Sve to je postignuto velikim trudom i sa samo nekoliko novinara koji ozbiljno pristupaju svom poslu, a sto je nezamislivo za jedan lokalni list takve reputacije, znacaja i odgovornosti. I mada do sada novine nisu bile trzisno orijentisane u poslednje vreme je ocigledno poraslo interesovanje za “Ibarske” pa im i tiraz polako raste i sada je oko 4000 primeraka. Medjutim, ideja da svaki gradjanin Kraljeva i okoline svakog petka uz hleb i mleko uzme i svoj primerak “Ibarskih” jos nije ostvarena, sto ne znaci da nece biti. A da bi se to dogodilo potrebna je podrska svih onih koji vole “Ibarske” i kojima je stalo do njih. Zato, a povodom predstojeceg jubileja, pozivamo sve nase citaoce da nam se jave i upute svoje predloge, sugestije, kritike, a i cestitke i na taj nacin uticu na kvalitet lista u narednom periodu. Deo prispelih pisama cemo objaviti na stranicama naseg lista, a deo u prigodnoj publikaciji koja ce najverovatnije biti stampana povodom pola veka postojanja novina pod ovim imenom. Takodje se nadamo da cemo ovaj, ipak veliki i znacajni, jubilej na specifican nacin obeleziti i proslaviti zajedno sa svim nasim citaocima i postovaocima, a uz saglasnost i podrsku naseg osnivaca SO Kraljevo.\nSA OSAMNAESTE SEDNICE SKUPSTINE OPSTINE KRALJEVO - pise Boban Rajic\n- Budzetski prihodi u opstini Kraljevo za 2003. godinu planirani u iznosu od 861.400.000 dinara i veci su za 26,81 odsto u odnosu na javne prihode u 2002. godini, - Najvise prihoda od poreza na dobra i usluge i fonda zarada i radne snage, - U strukturi rashoda najvece ucesce imaju transferi ostalim nivoima vlasti (komunalna potrosnja, za JKP), - Rebalansom budzeta opstine za 2002. javni prihodi (i u istom obimu javni rashodi) povecani sa 548.150.000 na 679.160.978 dinara ili za 23.92 odsto, - Usvojena resenja o imenovanju skolskih odbora\nBudzet opstine Kraljevo za 2003. godinu, prema odluci koju je Skupstina opstine vecinom glasova usvojila na 18. sednici uoci Nove godine, veci je za nesto vise od cetvrtine u odnosu na 2002. godinu.\nNaime, ukupni budzetski prihodi opstine u 2003. godini planirani su u iznosu od 861.400.000 dinara sto je za 26,81 odsto vise u odnosu na lane. U strukturi javnih prihoda najvece ucesce imaju porezi na dobra i usluge - 31,07%, zatim porezi na fond zarada i radnu snagu - 22.64%, porezi na dohodak, dobit i kapitalne dobitke - 11,80%, prihodi od imovine - 10,74% i prihodi od prodaje dobara i usluga - 5,98 odsto.\nSto se tice planiranih javnih rashoda u 2003. godini, koji zbog budzetske ravnoteze imaju isti iznos kao i planirani prihodi, najvece ucesce u njihovoj strukturi imaju transferi ostalim nivoima vlasti - 35,77% ili u ukupnom nominalnom iznosu od 308,1 milion dinara. Ova sredstva najvecim delom planirana su za kapitalne investicije i transfere u komunalnu potrosnju (301,1 milion dinara). Sredstva za plata, dodatke i naknade zaposlenih ucestvuju sa 18,48%, osnovna sredstva predvidjena su u iznosu od 71 milion dinara ili sa ucescem od 8,24%... Kada su u pitanju planirana sredstva za drustvene delatnosti, osnovno obrazovanje ima ucesce od 11,05%, srednje obrazovanje 6,18%, drustvena briga o deci 10,0%, kultura 7,39%, fizicka kultura 2,26%, informisanje 2,61% i socijalna zastita 1,82 odsto.\nObrazlazuci predlog budzeta za 2003. godinu, Dragan Markovic, potpresednik Izvrsnog odbora SO Kraljevo, istakao je da je predlog sacinjen u skladu sa zakonskim propisima, posebno u skladu sa novim Zakonom o lokalnoj samoupravi i Zakonom o budzetskom sistemu i da on predstavlja znacajan korak ka realnijem, potpunijem, decentralizovanom i modernijem budzetskom planiranju kakvo ce biti u 2004. godini. Budzet se trenutno prati i planira tokom citave godine i naredne godine cinice ga obimnija knjiga sa svim mogucim uporednim i detaljnim podacima, kao u razvijenim evropskim drzavama - rekao je Markovic. On je takodje naglasio da je predlog opstinskog budzeta za ovu godinu uskladjen sa republickim budzetom i da su o njemu dali pozitivno misljenje „opstinska vlada“ i nadlezne skupstinske komisije.\nU raspravi, sefovi opozicionih odbornickih grupa nisu prihvatili obrazlozenje o realnosti budzetskog planiranja, jer, kako je naglasio dr Radoslav Jovic (SPO) planirana sredstva prevazilaze platezne mogucnosti ogromne vecine gradjana i preduzeca, dok posebno zabrinjava novo veliko smanjenje ucesca opstine Kraljevo u porezu na promet proizvoda i usluga koji Republika ustupa opstini!? Sreten Jovanovic (SPS) posebno je ukazao na zapopstavljanje problema nezaposlenosti i otpustanja velikog broja radnika zbog nekontrolisane privatizacije i nerealnost statistickih podataka koji se uzimaju prilikom budzetskog planiranja, apelujuci da obim zahvatanja bude uskladjen sa realnim mogucnostima gradjana i preduzeca, da bi mogli da izdrze poreski namet. Rados Jovanovic, odbornik (SPS), posebno je kritikovao enormni rast planiranih sredstava za kulturu (povecanje oko 90 odsto) u odnosu na ostale drustvene delatnosti, narocito u odnosu na sredstva za sport i fizicku kulturu, apelujuci da se izvrsi moguca preraspodela.\nSkupstina opstine vecinom glasova usvojila je i Odluku o izmenama i dopunama odluke o budzetu opstine za 2002. godinu (rebalans).\nPrema ovoj Odluci, polazeci od ostvarenja budzeta u periodu januar-oktobar 2002. godine, utvrdjeni su prihodi budzeta opstine u iznosu od 679.250.000 dinara ili za 23,92 odsto vise u odnosu na odluku o budzetu za 2002. godinu (548.150.000 dinara), odnosno za 131.100.000 dinara. Ovo povecanje je, kako je obrazlozeno, rezultat povecanih prihoda i priliva sredstava po osnovu poreza na promet, ustupljenih prihoda, naknade za koriscenje puteva, poreza na povecane prosecne zarade i naknade za koriscenje gradjevinskog zemljista.\nSto se tice rebalansiranih rashoda za proslu godinu, najveci deo povecanja sa 39,53% ucesca imaju rashodi za ostale drustvene potrebe, pre svega za finansiranje komunalne potrosnje, potom sredstva za drustvene delatnosti (35,22%) i sredstva klasicne budzetske potrosnje (14,60%).\nSkupstina opstine na 18. sednici vecinom glasova usvojila je i resenja o izboru novih skolskih odbora u 22 osnovne i 6 srednjih skola u opstini Kraljevo (Ministarstvu odnosno skoli vraceni predlozi na ponovno razmatranje kod Srednje elektro-saobracajne i Poljoprivredne skole). Doneta je i odluke o pristupanju izradi urbanistickog projekta za izgradnju fabrike flasiranih prirodnih voda i sokova u Orljoj Glavi i Savovu sa izvora „Bazalice“.\nZbog oduzimanja ili vracanja mandata jednog broja odbornika, za novog clana Komisije za izbor i imenovanja umesto Andrije Rakovica (podneo ostavku) imenovan je Dragan Vulic (SPS), a umesto Dragana Goljovica za clana Komisije za drustveno-ekonomski razvoj imenovan je Radisav Dugalic (SPS).\nKako je na pocetku skupstinskog zasedanja predsednik SO Kraljevo dr LJubisa Jovasevic obavestio prisutne, posto je Imunitetsko-mandatna komisija prihvatila predloge nadleznih organa i organizacija i donela relevantne odluke, Skupstina trenutno broji 66 umesto 70 odbornika. Bez mandata su ostali: zbog razresenja, na zahtev njihove stranke Dragan Goljovic i Slavisa Tosovic (SPS), zbog podnosenja ostavke Andrija Rakovic (SPS) i zbog razresenja, na zahtev rukovodstva stranke Marko Petrovic (Nova Srbija). U ove cetiri izborne jedinice, kako je receno, dopunske izbore raspisace Natasa Micic, predsednik Skupstine Srbije.\nKONFERENCIJA ZA NOVINARE OO DS - pise Rajko Saric\nPred samu Novu godinu, Opstinski odbor DS u Kraljevu odrzao je konferenciju za novinare na kojoj je obelodanjena ostavka LJiljane Radonjic sa mesta predsednika kraljevackih demokrata i da je za v.d. predsednika izabran Zdravko Glisovic, dosadasnji potpredsednik. Gospodja Radonjic je sama sazvala Opstinski odbor na kome je podnela ostavku, kako zbog prezauzetosti na mestu direktora Flijale Zavoda za zaposljavanje tako i zbog strategije DS da se na celna mesta postave novi, mladi kadrovi - rekla je Verica Andjelkovic odbornik SO demantjuci kuloarske vesti da je Radonjiceva smenjena zbog dva neuspela pokusaja lokalnog DOS-a, na celu sa DS, da smeni aktuelnog predsednika SO dr LJubisu Jovasevica, visokog funkcionera Kostunicine DSS.\n- Ocigledno je da u ovom trenutku ne mozemo smeniti dr Jovasevica. Mi cemo stoga, ucestvovati u radu sednice SO na kojoj ce se usvajati budzet za 2003. godinu, imenovati novi skolski odbori u 22 osnovne i 6 srednjih skola jer imamo situaciju da zbog blokade rada gradske Skupstine vec nekoliko meseci umesto novih rade stari skolski odbori. Ovim se moze konstatovati da je izbegnuta opasnost od uvodjenja prinudne uprave u nasu opstinu, sto bi bilo veoma stetno - rekao je u svom prvom obracanju novinarima Zdravko Glisovic, v.d. predsednika OO DS u Kraljevu.\nOno sto je ostalo da lebdi u vazduhu, a nije doreceno na ovoj konferenciji za novinare, jeste pitanje da li to znaci da ce ubuduce gradjani Kraljeva pratiti prenose redovnih sednica SO i iz odbornickih usta slusati manje primitivnih, prostackih i drugih necivilizovanih izjava. Hoce li, konacno, odbornici poceti razmatrati problem grada i gradjana a za trenutak zaobici kadrovsku politiku?\nNovinari su obavesteni i da je odrzana izborna skupstina Kluba Demokratske omladine na kome je izabran predsednk i Savet od devet clanova. Za predsednika KDO izabran je Vladimir Todorovic (1978).\nZa clanove Saveta KDO Kraljevo, koji okuplja oko 450 mladica i devojaka starosti od 18 do 26 godina, od deset kandidata izbrani su: Djordje Andric, Igor Andric, Kristina Andric, Aleksandra Andjelkovic, Vladimir Bunardzic, Natasa Vukovic, Goran Isajlovic, Danijela Jokovic i Vladan Novkovic.\nSLAVISA VOJINOVIC, PREDSEDNIK ZAKONODAVNO - PRAVNE KOMISIJE SAVEZNE SKUPSTINE I CLAN USTAVNE KOMISIJE - pise Rajko Saric\nPoslednja sednica Ustavne komisije koja je odrzana u Podgorici, pred Novu 2003. godinu, imala je celodnevni aranzman i protekla je u redigovanju teksta Ustavne povelje i radu na Zakonu o sprovodjenju Ustavne povelje. Dakle, posle rada potkomisije, Ustavna komisija je dobila predlog zakona o Ustavnoj povelji, jedan od dva akta koja prate Ustavnu povelju. Tu je, da podsetim i Zakon o ljudskim i manjinskim pravima i gradjanskim slobodama, kaze advokat Slavisa Vojinovic, predsednik Zakonodavno-pravne komisije Savezne skupstine i clan Ustavne komisije.\n"Upravo tada se pojavio problem jer je bilo vise misljenja. Tu su i razlicina shvatanja o nacinu izbora poslanika novog saveznog parlamenta Srbije i Crne Gore gde smo mi rekli da ce za prvi saziv to biti posredni nacin izbora dok bi se dve godine kasnije, poslanici birali neposredno. Bilo je ideja da se u samom Ustavnom zakonu definise nacin tih izbora u smislu kako ce to republicke skupstine uraditi. Mislim da je to pogresan pristup jer samom Ustavnom poveljom ali i Ustavnim zakonom treba ostaviti mogucnost republickim parlamentima da sami donesu zakon o tom prvom izboru saveznih poslanika. Svega petnaestak dana bilo bi potrebno da se donese odgovarajuci zanon o posrednom izboru poslanika", kaze Vojinovic.\nPrema njegovoj oceni, problem ce ovih dana biti prevazidjen na sednici Ustavne potkomisije, gde ce doci i do priblizavanja stavova po spornim pitanjima Narodne banke Jugoslavije (NBJ), medjunarodnih ekonomskih odnosa buduce zajednice i pitanja imovine.\n„Verujem da ce se zbog ozbiljnosti i svega onoga sto znaci usvajanje Ustavne povelje za sve gradjane Srbije i Crne Gore, svi problemi prevazici i da ce Ustavna komisija vec na prvoj narednoj sednici usvojiti konacan tekst Ustavnog zakona. To bi omogucilo najpre, republickim parlamentima da usvoje a zatim i saveznom Parlamentu, da proglasi ove akte, nakon cega bi se konstituisali organi predvidjeni Ustavnom poveljom. Znacilo bi to stvaranje nove drzavne zajednice na principima Beogradskog sporazuma sadrzanog u Ustavnoj povelji. Sada se nalazimo na pola koraka od usvajanja Sporazuma i svaki vid opstrukcije, sa bilo koje strane dolazio, mora splasnuti jer bi bio katastrofalan kako za Srbiju, tako i za Crnu Goru. Dakle, nakon svih meseci razmimoilazenja, rasprava i usaglasavanja, na putu smo stvaranja jedne drzavne zajednice koja ce imati perspektivu, znatno duzi vek od SR Jugoslavije koja je stvorena na brzinu, po raspadu SFRJ", kaze Vojinovic izrazavajuci ocekivanje da ce vec ovih dana, po Bozicnim praznicima, biti sazvana sednica Ustavne komisije gde ce uslediti usvajanje Ustavne povelje i Ustavnog zakona koji bi se ubrzo nasli pred poslanicima parlamenata Srbije i Crne Gore.\nDa je bilo malo vise politicke volje, kaze Vojinovic, do toga je moglo doci jos u decembru mesecu prosle godine, i vec u januaru ili najkasnije, u februaru mesecu ove godine bavili bi se konstituisanjem zajednickog parlamenta, izborom predsednika i Saveta ministara. On posebno podvlaci da je odlukom Srbije i Crne Gore da zive u zajednickoj drzavi, prestao visegodisnji proces teritorijalnog rastakanja na prostoru Balkana.\n„Samo ovakva odluka omogucava Srbiji i Crnoj Gori da traze i nadju svoje mesto u Evropskoj Uniji gde se za polozaj bore i ostale drzave nastale raspadom SFRJ. No, kako usvajanje Ustavne povelje nije samo skup ustavnih normi, vec izraz politicke volje, sto je ustavnopravna materija specificna, postupak njenog usvajanja potrajao je nesto duze ali se dobilo na kvalitetu. Toga je svesna i EU i zato nam je pomogla savetima kad je mogla i kada je to bilo potrebno. Smatram da je njena pomoc bila dobronamerna, od koristi svim nasim gradjanima koji, kao i sav normalan svet, ne zele izolaciju svoje zemlje. Svi osecamo povoljnost vetrova koji duvaju nakon otvaranja vrata EU prema nasoj zemlji, nasoj privredi i drugim sverama zivota. Tu je i postupak pridruzivanja zajednicke drzave EU koji prethodi nasem clanstvu u zajednici evropskih naroda. Zato je i potrebno da mnoge nase standarde uskladimo sa standardima koji vaze u Uniji, a tu, pre svega, mislim na nekoliko hiljada pravnih akata. Dakle, pred nama je mnogo posla, mnogo odgovornog posla", zakljucuje na kraju razgovora na Ibarske novosti, advokat Slavisa Vojinovic, predsednik Zakonodavno - pravne komisije Savezne skupstine i clan Ustavne komisije.\nSAOPSTENJE ZA JAVNOST PREDSEDNIKA SO KRALJEVO DR SCI. LJUBISE JOVASEVICA\nPovodom velikog negodovanja gradjana Kraljeva, koje inace smatram opravdanim, posle rekonstrukcije Omladinske ulice, smatram neophodnim da dam sledece obavestenje:\n1. Za ispravnost radova, shodno Zakonu o izgradnji investicionih i drugih kategorija objekata u Srbiji u okviru propisanih normativa i standara i vazecih tehnickih propisa odgovorni su projektant, izvodjac radova i nadzorni organ. Nadzorni organ snosi i najvecu strucnu odgornost, kako pre, tako i u toku samog izvodjenja radova. U toku izvodjenja radova organ sa najvecim ovlascenjima, kao prvostepeni jeste opstinski organ gradjevinske inspekcije, a drugostepeni organ je Republicka gradjevinska inspekcija. Odgovornost u finansijskom smislu za finansijsku konstrukciju pripada finansijskim inspekcijama, odnosno Finansijskoj policiji.\n2. Po zavrsetku ulice zatrazio sam informacije o nacinu i toku izgradnje same ulice. Razastiranje peska po kojem su postavljene kamene ploce izvodio je privatni preduzimac Djosovic Petar, inzenjer masinstva. Najverovatnije se radi o podizvodjacu radova JKP “Putevi”. Moze se konstatovati, shodno kvalifikacijama imenovanog Djosovica da ni investitor, ni izvodjac, ni nadzorni organ to nisu smeli da dopuste. Cinjenica da je JKP “Putevi” ustupilo radove protivno Zakonu o izgradnji gradjevinskih objekata, ne cudi nas sadasnje stanje u Omladinskoj ulici. Podloga je ocigledno lose uradjena, a postavljena je preko betonskog sloja, dok su kamene ploce debljine od 5 cm bez obezbedjene drenaze uz nedostatak slivnika rezultirale klecanjem istih ploca, pojavom bara posle padavina, a sada, na zalost, i blata, jer je neko od genijalnih strucnjaka nase Direkcije za planiranje i izgradnju “Kraljevo” pomislio da ce naknadnim sipanjem peska i blata preko ploca spreciti pomeranje istih, i inace lose nivelisanih.\nBilo bi vrlo interesantno pogledati kvalifikacije svih ucesnika od izgradnje projekta pa do realizacije rekonstrukcije Omladinske ulice. Da li oni imaju licencu za rad od resornog ministarstva? Na kraju dacu osvrte na strucnu literaturu, izvode koji se ocito kose sa postojecim stanjem u Omladinskoj ulici.\nGradjanima preostaje da sami stvore zakljucak.\n-Pri dimenzionisanju kolovoznih konstrukcija vazno je znati kriticni uslov sadrzine vode i stanje zbijenosti pri kojima treba odrediti vrstu i nosivost podloge, da bi se na osnovu nje odredila debljina konstrukcije gornjeg i donjeg sloja. U slucaju Omladinske ulice u Kraljevu, obzirom da je noseci podlozni sloj krut (cvrsta podloga od armiranih betonskih polja), sloj peska se izostavlja za polaganje kamenih ploca i kolovozna obloga vrsi polaganjem kamenih ploca u cementnom malteru 1:1,5 – 1:2,5. To su krute kolovozne povrsine koje leze na betonskoj podlozi.\nZalivanje spojnica kamenih ploca se takodje vrsi cementnim malterom iste razmere, cime se dobro izravnava povrsina i dobro odvodi atmosferska voda sa tih povrsina u slivne resetke.\nKako je sada izvedeno stanje u ovoj ulici, bez drenaznog odvoda vode i obezbedjenja od mraza, podloga od sloja peska za samo oslanjanje slozenih (polozenih) ploca je podlozna raskvasavanju i deformacijama. Usled kisa i sneznih padavina koje prodiru do sloja peska nastupa sleganje i pesak se pretvara u sljam i ugiba pod pritiskom na ploce, a ove imaju za posledicu deformaciju i pomeranje iz lezista. Pri jacem natapanju i raskvasavanju podloge od peska, pod uticajem vode unutrasnja kohezija u podlozi, sa svojim fizickim osobinama, moze se smanjiti do te mere da nastupe teza ostecenja rasturanjem i izbacivanjem peska i deformacijom ploca. Usled mrazeva penetrisana povrsinska voda u sloju peska ispod ploca kod tacke mrznjenja prelazi u led gde se menja, tj. povecava zapremina i potiskom se ploce izbacuju iz svojih lezista, tj. iz svojih horizontalnih ravni, a samim tim se i pesak potiskuje na povrsinu ploca. Za vreme jakog i dugog mraza obrazuju se ledena sociva u donjim slojevima podloge i proizvode izdizanja povrsine peska i ploca, kaze se u saopstenju za javnost koje je potpisao predsednik SO Kraljevo dr sci. LJubisa Jovasevic.\nREKONSTRUKCIJA U Z.C. „STUDENICA“ - pise Sonja Svetkovic\nProstor Sluzbe opste medicine zahvaljujuci Medjunarodnom komitetu Crvenog krsta ordinirace od marta u boljim uslovima\nOd petka, 3 januara 2003. godine u prostoru Opste medicine zgrade Poliklinike Zdravstvenog centra „Studenica" vrsi se rekonstrukcija. Radovi ce trajati do polovine marta 2003. godine, procenjena vrednost je oko 2 miliona i sedam stotina hiljada dinara. Sredstva su obezbedjena zahvaljujuci Medjunarodnom komitetu Crvenog krsta. Svi poslovi su deo pripremne faze pilot projekta osnovnih zdravstvenih usluga Medjunarodnog komiteta Crvenog krsta (MKCK), Ministarstva zdravlja i Instituta za zastitu zdravlja Republike Srbije.\nPredvidjena je reorganizacija i renoviranje kompletnog prostora Opste medicine, sto podrazumeva izmestanje zidova, zamenu i popravku prozora i vrata, popravku elektricnih, vodovodnih i kanalizacionih instalacija, podopokrivacke i keramicarske radove. Ovom rekonstrukcijom bice obuhvacen i prostor ispred apoteke „Centar" u zgradi Poliklinike gde ce biti postavljen salterski sistem. Osnovni motiv za ulaganje u ovu rekonstrukciju je deo aktivnosti za unapredjenje uslova za lecenje i rad na nivou primarne zdravstvene zastite u svim ordinacijama Opste medicine u opstini Kraljevo, kao priprema za uvodjenje novog modela pruzanja osnovnih zdravstvenih usluga zasnovanog na „izabranom lekaru" OM. Sta ce to znaciti za korisnike usluga, najbolji primer istakla je nacelnik sluzbe opste medicine dr. Mira Krcevinac isticuci model slovenackog zdravstva gde se upravo lecenje odvija na ovom principu. Broj ordinacija ce ostati isti, s tim sto ce sestra u prijemnoj sobi primati pacijente. U zajednickoj cekaonici radice sistem razglasa, a pacijenti ce birati svog lekara. Imati svog lekara nije privilegija, vec potreba, cime ce se lakse odvijati rad sluzbe ali i smanjiti guzve u ordinacijama, koje najcesce pogadjaju pacijente. Lekarska ordinacija ce biti odvojena i sacuvati potpunu privatnost pacijenta, sto do sada nije bio slucaj.\nTreba napomenuti da se privode kraju rekonstrukcije ambulanti u Vrbi, Ribnici, Ratini i Samailama, tako da se realno ocekuje da ce centrala opste medicine biti rasterecenija.\nZbog svih navedenih razloga Sluzba opste medicine radice sa promenjenim rasporedom i sa pojacanim rezimom rada:\nU zgradu stare Transfuzije bice preseljena jedna lekarska ordinacija koja ce raditi u dve smene, odeljenje za injekcije i previjaliste kao i kartoteka. U ordinaciju nacelnika sluzbe bice smestena jedna ordinacija koja ce takodje raditi u dve smene. U popodnevnim satima ordinirace lekar u ambulanti decje hirurgije, ambulanti ortopedije i ambulanti urologije. Ambulante u gradu ce raditi u pojacanom rezimu u dve smene i to: Higijenski zavod, Ribnica, Cibukovac, Zeneva i Medicina rada u Fabrici vagona.\nSluzba opste medicine moli korisnike zdravstvenih usluga za strpljenje do zavrsetka radova, i ujedno svim sugradjanima zeli puno srece i zdravlja u 2003. godini.\nU toku ove nedelje vrsi se priprema za odrzavanje sastanka Inicijativnog odbora za vracanje opstine Usce. U pripremi sastanka analizira se sadasnji rad ovog odbora kao i naredni zadaci koji stoje u aktivnostima odbora.\nSastanak Inicijativnog odbora odrzace se u Uscu ili Studenici, gde ce biti prisutni clanovi Inicijativnog odbora, uscanska inteligencija, dobri domacini, predstavnici privatnih i drustvenih preduzeca, predstavnici stranaka kao i rukovodstvo skupstine opstine Kraljevo, predstavnici okruga i po mogucstvu predstavnici Vlade odnosno Ministarstva za lokalnu samoupravu.\nU toku dosadasnjih aktivnosti uradjen je elaborat o drustveno-ekonomskom opravdanju formiranja opstine Usce, dobijena je saglasnost skupstine opstine Kraljevo a prema informacijama i Vlade Republike Srbije.\nO znacaju formiranja skupstine opstine Usce za uscansko podrucje do sada je dosta receno to cebiti uvodna tema predvidjenog sastanka kao i dosadasnji rad mesnih zajednica uscanskog podrucja.\nUscansko prvo Badnje vece\nUscanski paroh zajedno sa udruzenjem Bogorodice studenicke i crkvenim uscanskim odborom organizovao je prvo badnje vece kod crkve Trnjaci sa pocetkom u 16 casova. Za ovakvu organizaciju badnje veceri na Uscu vladalo je veliko interesovanje jer se isto organizuje prvi put posle 50 godina.\nU toku organizacije badnjeg ceremonijala u Trajancima, uscanske ulice, kafici i restorani bili su potpuno prazni, sto se na Uscu ne pamti.\nU popodnevnim casovima pre pocetka ceremonijala citave kolone iz raznih delova uscanskih naselja kretale su se prema hrastovim sumama za secenje badnjaka sto je propraceno petardama i dobrom uscansko-tepeckom rakijom. Na secenju badnjaka prisutni su bili i gradjani koji prvi put seku badnjake i uce nacin njihovog secenja i unosenja u svoje domove. U kolonama su se nalazili doktori, prosvetni radnici, ugledni domacini i, naravno, tradicionalni vernici koji su i nosioci ceremonije.\nOrganizovanje badnje veceri, kao i proslava bozicnih praznika, postace tradicija u Uscu.\nBez ukidanja radne zajednice Mesne zajednice Usce\nU toku meseca septembra, oktobra i novembra, kao i decembra, radna zajednica Mesne zajednice Usce dosla je u finansijski kolaps bez ikakvog opravdanja.\nDa bi sprecili dalje propadanje u finansijske nevolje rukovodstvo Mesne zajednice zajedno sa odbornikom Bojanicem, doneli su odluku da se izvrsi rasturanje radne zajednice i da se radnici podele po javnim komunalnim preduzecima u Kraljevu, Cistoci, Vodovodu i Pijaci, a da se novoprimljenim radnicima da otkaz kao visku radne snage.\nBivsi rukovodilac radne zajednice koji je smenjen nezakonito u avgustu mesecu zajedno sa jednim delom clanova saveta MZ Usce i uscanskim privrednicima i drugim odbornicima bili su protiv ukidanja radne zajednice Mesne zajednice Usce, jer je ista veoma potrebna uscanskom kraju iz vise razloga. Obaveza zajednice je da se stara o cistoci Usca i okoline, kao i da gazduje Vodovodom i Pijacom i radi odgovarajuce strucne poslove za sve mesne zajednice uscanskog podrucja.\nIzvrsni savet skupstine opstine Kraljevo na svom prethodnom sastanku doneo je veoma kvalitetnu i ispravnu odluku da finansijski pomogne radnu zajednicu mesne zajednice Usce, kao i da se u toku 2003. godine pocne sa formiranjem komunalnog preduzeca na uscanskom podrucju sto je obradovalo gradjane Usca i zagovornike koji su bili protiv ukidanja necega sto je dovedeno u pitanje nestrucnim radom saveta MZ Usce.\nUsce sa blizom okolinom ostalo bez odbornika\nNa svojoj poslednjoj sednici skupstine opstine Kraljevo na osnovu odluke Socijalisticke partije Srbije, oduzeto je odbornicki mandat odborniku Draganu Goljovicu, diplomiranom masinskom ing. iz Usca. Ovakav ishod na Uscu je malo ko ocekivao pa su i Uscani podeljeni oko odluke Skupstine opstine Kraljevo.\nProtivnici ovakve odluke smatraju da je ona ishitrena i delo uskog kruga protivnika uscanskih kadrova kojih na Uscu ima zaista malo dok druga strana smatra da je oduzimanje mandata opravdan potez jer je odbornik Dragan Goljovic sve odbornicke zadatke i poslove prepustio odborniku Dragosu Bojanicu, sa cijim radom se Uscani ne slazu.\nNajbitnije u celom ovom slucaju je to da se sto pre raspisu izbori za ovo odbornicko mesto s obzirom na sve vece nezadovoljstvo gradjana Usca, od problema sa vodom do problema infrastrukture i skolovanja djaka putnika.\nNa politickom polju na Uscu se vec prave kombinacije sa pretpostavkom ko bi mogao da bude naslednik Goljovica, ali naravno, o tome ce odluciti gradjani Usca.\nPeticija protiv placanja TV pretplate\nNa uscanskom podrucju osim Usca nijedno naselje nema vise od jednog TV programa, tako da stanovnici tih naselja odnosno mesnih zajednica, organizuju razne odbore radi prikupljanja potpisa za neplacanje TV pretplate i izrade raznih TV repetitora za svoja podrucja.\nU tom tom poslu najaktivniji su stanovnici mesnih zajednica Mlanca i Savovo koji su sakupili skoro sto odsto potpisa i traze preko svojih saveta da se hitno otpocne sa realizacijom izgradnje repetitora na njihovom podrucju. Kad se izgradi repetitor za sva tri programa RTS i TV Kraljevo, mestani ovih mesnih zajednica placace TV pretplatu i spremni su da daju deo sredsava za izradu potrebnih repetitora.\nPored Mlance na takav nacin resavanja problema prijema signala krenuli su stanovnici Polumira, Bara i Bojanica. Sakupljanje potpisa je u toku, a interesantno je da su mnogi gradjani ovih mesnih zajednica dobili racune za placanje TV pretplate i za strujomere koji su postavljeni na objektima gde se drzi stoka ili objektima gde su ljudi iseljeni i nema prikljucene elektricne energije.\nU celom ovom problemu trebalo bi da RTS i TV Kraljevo nadju najbolje resenje za izradu repetitora za celo podrucje kako bi sa istog mogla da se prima kvalitetna slika jer bi izrada postojeceg repetitora zahtevala veca sredstva i teze odrzavanje.\nNajbitnije u celoj ovoj prici je sto bi trebalo iskoristiti raspolozenje gradjana za ucesce i izgradnju potrebnog zajednickog repetitora.\nEmilija Milovanovic iz Kraljeva dobitnik je Godisnje nagrade Knji-zevnog kluba Kraljevo - iz donacije dr Hranislava Milosevica, koja je utvrdjena kao tradicionalna, a ove godine ( o Danu svetog save, 27. januara) dodelice se po drugi put. Nagrada za do sada neobjavljen rukopis, a u slucaju Emilije Milovanovic rec je o zbirci prica "Mrtva priroda," sastoji se od objavljivanja nagradjenog dela (u izdanju narodne biblioteke "Stefan Prvovencani" i Knji-zevnog kluba Kraljevo), povelje i novcanog iznosa.\nNagradjena autorka diplomirala je na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu. Radi kao bibliotekar u kraljevackoj narodnoj biblioteci. Do sada je objavila zbirku prica "U koznom povezu" (2ooo). NJena proza nagradjivana je na knjizevnim konkursima "Milutin Uskokovic" i "Laza Lazarevic." Uz to, pripala joj je i prva nagrada na knjizevnom konkursu casopisa "Ulaznica" iz Zrenjanina.\nOvogodisnji ziri Godisnje nagrade Knjizevnog kluba Kraljevo u sastavu: Milos Milisic, Zivorad Nedeljkovic i Dragan Hamovic bio je jednoglasan, a u njegovoj oceni, izmedju ostalog, stoji: "Price Emilije Milovanovic vezuje - pored stilske izbrusenosti, tecne recenice - i vreme, odnos prema njemu. Sve su, a ima ih 13, nimalo slucajno, date u proslom vremenu, sve radnje, sve je u proslom, samo je dusa, samo su odgovori - sada. Dirljiv je odnos junaka prema tom trajnom popisu nicega, a nimalo patetican, jer postoji kod svih jasna svest o bogacenju unutrasnjih zivota. I gotovo sakralizovana atmosfera koju autor docarava…"\nATLETIKA: 33. NOVOGODISNJA TRKA “MRSAC 2003.” - pise Stole Petkovic\nDrugi trijumf Zukovica\nEdin Zukovic iz Novog Pazara po drugi put uzastopno pobedio je na Novogodisnjoj atletskoj trci “Mrsac 2003.”. On je stazu dugu 6.800 metara pretrcao za 21 minutut i 10 sekundi. Drugi na cilj stigao je Zeljko Celikovic iz Gornjeg Milanovca a treci Bojan Bojovic iz Kosova Polja.\nPrvi su na deonici dugoj 300 metara startovali pioniri i pionirke osnovci iz Mrsaca i okolnih mesta. Kod decaka prvi je na cilj stigao Nikola Milicic a kod devojcica Tijana Jovanovic. Potom su na stazu dugu 1.700 metara izasli pripadnici vojske, polivcije i zandarmerije. Pobedio je Ivan Miladinovic, vojnik iz Beograda drugi je Jelenko Djorovic, policajac iz Raske a treci Milan Jovic, vojnik iz Kraljeva.\nPosle toga usledile su trkem koje su godinama u stalnom programu ove atletske manifestacije. Kod pionirki nejbrza Biljana Markovic, kod pionira Esad Mujanovic, bez premca u konkurenciji juniorki bila je Katarina Kovacevic a kod juniora Emir Koca dok je kod seniorki prva kroz cilj prosla Azra Eminovic.\nOvogodisnja trka protekla je bez uobicajenog zimskog kolorita. Bez snega uz temperaturu koja vise prilici prolecnim danima.\nPIONIRKE (1700 m.)\n1. Biljana Markovic (Metalac - Valjevo)\n2. Ana Opacic ( Pozarevac)\n3. Ivana Pantelic - Metalac (Valjevo)\nPIONIRI (1700 m.)\n1. Enes Mujanovic (N. Pazar)\n2. Aleksandar Stanojevic (Pozarevac)\n3. Bojan Cvetkovic (Borac - Paracin)\nJUNIORKE (1700 m.)\n1. Katarina Kovacevic (Raska)\n2. Tamara Markovic (Metalac - Valjevo)\n3. Sandra Stolic (Pozarevac)\nJUNIORI (1700 m.)\n1. Emir Koca (Novi Pazar)\n2. Aleklsandar Stolic (Poz-arevac)\n3. Milan Ilic (Pozarevac)\nSENIORKE (1700 m.)\n1. Azra Eminovic (N. Pazar)\n2. Ivana Cebic (Metalac - Valjevo)\n3. Zorana Adzic (Morava - Cuprija)\nSENIORI (6800 m.)\n1. Edin Zukovic (Novi Pazar) 21.10 min.\n2. Zeljko Celikovic (Takovo - Gornji Milanovac) 21.11 min.\n3. Bojan Bojovic (Kosovo Polje) 21.57 min.


Duhovni darovi - Rimljanima 12\nBukvalno značenje: imati saosećanje\nOpis: Dar milosrđa je Bogom dana sposobnost da se iskaže saosećanje kroz praktična dela prema onima koji su u potrebi tela, uma ili duha. Saosećanje ih pokreće na akciju.\nNapomena: Jako sličan daru ohrabrenja, no za razliku od njega ne podrazumeva samo savetovanje nego i praktičnu akciju. Jako sličan i daru davanja, ali za razliku od njega podrazumeva i savet, ohrabrenje, praktičnu pomoć.\nv Imaju potrebu da reaguju kada vide nekoga u nevolji.\nv Fokusiraju se na ublažavanje izvora bola ili uznemirenosti u ljudima koji pate.\nv Primećuju one koji su usamljeni i zaboravljeni.\nv Pokazuju ljubav, milost, onima koji prolaze kroz krize i teška vremena.\nv Interesuju se i za lična ali i socijalna pitanja koja pogađaju ljude.\nMogući zadaci: služba savetovanja, molitva zastupanja, služba neprivilegovanima (samohrane majke, hendikepirani, ovisnici...), humanitarni rad\nv Saživljavanje, briga, osećajnost\nv Ljubaznost, saosećanje\nv Opasnost da spašavajući ljude od njihovih boli, sprečavaju Božji rad u njima.\nv Moraju da se čuvaju od osećanja da su „necenjeni“, jer im neki od ljudi kojima su pomogli neće pokazati zahvalnost.\nv Preterano vezivanje za ljude u nevolji koje dovodi do zanemarivanja porodice, ličnih obaveza...\nv Treba da se čuvaju od toga da postanu ogorčeni i ljuti na uzroke patnji drugih.\nAdrese stihova: Rimljanima 12:8, Matej 5:7, Marko 10: 46:52, Luka 10:25-37\nv Biti posmatrač. Imati otvorene uši i oči za potrebe drugih.\nv Ovaj dar nije ograničen određenim zadacima. Zato prihvatiti ono što se nalazi ispred te osobe, i kroz korišćenje dar će se razviti.\nv Raditi na razvoju veštine slušanja. Mnogima je to najvažnije.\nv Koristiti prilike za obuku u praktičnim veštinama pomaganja.\nBukvalno značenje: dati deo od, podeliti\nOpis: Dar davanja je Bogom dana sposobnost da se novcem i sredstvima daje doprinos Božjem radu, radosno i darežljivo. Ljudi sa ovim darom ne pitaju „Koliko novca ja treba da dam Bogu?“ nego „Koliko novca je meni dovoljno?“ Oni se trude da zarade da bi dali za službu ili za ohrabrenje braći i sestrama.\nNapomena: Ovaj dar nije vezan za davanje desetka. Desetak je odgovornost svakog hrišćanina, tj duhovna disciplina. Ljudi sa darom davanja su spremni da se žrtvuju preko toga.\nv Motiv za davanje im je ljubav prema pojedincima i kraljevstvu.\nv Uređuju svoje finansije i ograničavaju svoj način života u želji da daju što je moguće više svojih sredstava.\nv Podržavaju rad službi darovima, žrtvovanim za napredak Kraljevstva.\nv Susreću opipljive potrebe koje omogućavaju da dođe do duhovnog rasta.\nv Obezbeđuju sredstva radosno i darežljivo, verujući Bogu da će se on pobrinuti za njih.\nv Mogu imati posebnu sposobnost da zarade novac koji će moći upotrebiti za budući Božji rad.\nv Poseban oblik dara jeste i materijalno blagosiljanje braće radi ohrabrenja\nMogući zadaci: deo finansijskog odbora, blagajnik, podrška posebnim projektima, podrška misionarima, finansijski savetnik...\nv Upravljački orijentisani\nv Odgovorni, snalažljivi\nv Milostivi, veruju Bogu\nv Opasnost da budu frustrirani kada nisu u mogućnosti da daju zbog svoje materijalne situacije.\nv Treba da poštuju svoj dar, podsećajući se da je davanje novca i sredstava duhovni doprinos Hristovom telu.\nv Opasnost da svojim davanjem ugroze potrebe svoje porodice. Moraju razumeti da nemaju svi u porodici ovaj dar ili istu viziju.\nv Treba da se podsećaju da je crkveni red određen od strane starešinstva, a ne darodavca.\nv Treba da se čuvaju pohlepe. Sa druge strane moraju se čuvati ponosa.\nv Davanje bez plana i molitve. Nepromišljeno davanje.\nv Da veruju da je njihova jedina uloga samo da daju novac i da samo to treba da rade.\nAdrese stihova: Rimljanima 12:8; 2. Korinćanima 6:8; Luka 21:1-4\nv Izgraditi odnos sa onima kojima daješ, upoznati njih, njihov rad i njihove potrebe.\nv Obratiti pažnju na to gde je novac potreban. Davati tamo gde će bez tvoje podrške doći do nazadovanja.\nBukvalno značenje: voleti strance (kontekst NZ je da su ljudi sa ovim darom otvarali svoje domove za putujuće propovednike.)\nOpis: Dar gostoprimstva je Bogom dana sposobnost brige o ljudima kroz otvaranje svoga doma za posetioce i obezbeđivanje posetiocima društva, hrane, i pažnje.\nNapomena: ovaj dar ne znači samo da volimo posetioce, svi hrišćani su pozvani da upražnjavaju gostoprimstvo. No, ljudi sa ovim darom čine da se kod njih gosti osećaju stvarno kao kod kuće. Većina stvara ovakvu atmosferu oko sebe i kada su van svog doma.\nKarakteristike: Ljudi sa tim darom\nv Napraviće okruženje gde će se ljudi osećati cenjeni i da neko brine o njima.\nv Sretaće nove ljude i pomoći im da se osećaju dobrodošlim.\nv Stvaraće atmosferu tako da je ona prilagođena gostima a ne potrebama domaćina.\nv Stvaraju sigurnu i prijatnu atmosferu gde se mogu razvijati međuljudski odnosi.\nv Tražiće načine da se ljudi povežu međusobno u posebne odnose.\nv Težiće da što više olakšaju uključenje ljudi u nepoznato okruženje\nMogući zadaci: domaćin kućne grupe, redari i ljudi zaduženi za dobrodošlicu, vođe crkvenih izleta, otvaranje vrata za goste crkve, priprema smeštaja za goste i doček gostiju, pomoć u službi za mlade, domaćini raznih sastanaka, alfa kurs...\nv Prijateljski nastrojeni\nv Milostivi, poverljivi, brižni\nv Osećajni, topli\nv Ne biti nerealan. Ne moramo biti bogati da otvorimo svoj dom. Iznad svega je bitna briga i pažnja, a ne „pun sto“.\nv Treba da izbegavaju da na svoj dar gledaju samo kao na „zabavu“. Ovaj dar nije namenjen da zadovolji potreba za druženjem.\nv Treba da se podsećaju da traže od Boga sa kojom osobom On želi da se oni sprijatelje i služe joj.\nv Treba da budu pažljivi i ne izazivaju stres u ostalim članovima porodice kada pozivaju ljude u svoj dom.\nv Posmatranje drugih (misli se na gostoprimstvo) kroz objektiv svog dara. Stav da drugi nisu dovoljno gostoljubivi.\nv Ovaj dar ne podrazumeva da je neko dobra domaćica, nego otvorenost za ljude (npr: svo vreme biti u kuhinji pripremajući savršeno posluženje dok su gosti sami).\nAdrese stihova: Rimljanima 12:13; I Petrova 4:9-10; Jevrejima 13:1-2\nv Informiši crkvu da si spreman da otvoriš svoj dom za goste kada god dođu\nv Otvori svoj dom za sastanke kućne grupe\n9. Dar služenja\nDoslovno značenje: zauzeti nečije mesto.\nOpis: Bogom dana sposobnost koja nas osposobljava da pomažemo drugima radeći svakodnevne poslove kako bi njih rasteretili, ili materijalno im pomogli. Dar pomaže da se prepozna gde je pomoć najpotrebnija i da se pobrine da se taj posao sigurno uradi.\nv Rado služe iza zavese, gde god su potrebni, i podržavaju darove i službe drugih.\nv Opaze sitne stvari, što neko svakako mora obaviti i sa radošću to obavljaju.\nv Znaju da je to ugodno Bogu, i tako te svakodnevne radnje doživljavaju kao službu i ispunjeni su radošću dok služe. Drugima ostaje više vremena i snage da se posvete njihovoj službi.\nv Osećaju Božju svrhu u svojoj službi i zadovoljstvo dok obavljaju te dužnosti.\nv Povezuju duhovne vrednosti sa praktičnim služenjem.\nv Uživaju znajući da oni oslobađaju druge da rade ono na šta ih je Bog pozvao.\nMogući zadaci: sređivanje bašte, briga za goste: kuvanje i spremanje; poslovi na kompjuteru (kucanje, priprema materijala, pozivnica), redari, čuvanje dece, rad na ozvučenju, projektoru..., razni tehnički poslovi (nameštanje stolica, spremanje sale, rad u kuhinji na alfi, konferencijama), rad sa literaturom...\nv Na raspolaganju, voljni\nv Korisni, pouzdani, odani\nv Imaju stav „Šta -god –je- potrebno“\nv Da se prirodna sklonost tumači kao dar.\nv Moraju da poštuju taj dar podsećajući se da je činjenje praktičnih stvari duhovni doprinos telu Hristovom.\nv Teško im je da kažu „Ne“. Čuvati se premora i prezauzetosti.\nv Moraju da budu odgovorni prema prioritetima koje odredi vođstvo, umesto da slede svoj sopstveni plan rada.\nv Opasnost da osude druge koji nemaju ovaj dar da su nesposobni ili lenji.\nv Oprez za vođe: ne iskorištavati ih previše, paziti na njih. Ohrabrivati ih da znaju da su cenjeni.\nAdrese stihova: 1. Korinćanima 12:28; Rimljanima 12:7; Dela:1-4; Rimljanjima 16:1-2\nv Vezati svoj trening za mesto na kome služiš i razvijati sposobnosti koje su povezane sa tim mestom.\nv Obavesti vođe da imaš ovaj dar i stavi im se na raspolaganje\n10. Dar vođstva\nDoslovno značenje: upravljanje, umešnost kormilarenja ili služba pilota na brodu.\nOpis: Bogom dana sposobnost da preda viziju od Boga datu drugima. Takva osoba motiviše, podstiče druge, usmerava, u cilju ostvarivanja Božje volje. Dar vođstva je Bogom dana sposobnost da se prenese vizija, motiviše, i vode ljudi da harmonično izvrše Božju nameru.\nv Daju smer Božjem narodu ili određenom zadatku, motivišu druge da daju ono najbolje od sebe.\nv Pogled im je usmeren ka budućnosti i pomažu da ostali imaju uvid u događaje koji treba da se dese. Predstavljaju „veliku sliku“ drugima da i oni mogu da je vide.\nv Pogodni su da odrede ciljeve i skoncentrisani su na cilj.\nv Njihov život je primer i imaju osećaj odgovornosti.\nv Stvaraju vrednosti službama.\nMogući zadaci: pastor, starešina, vođa tima za slavljenje, vođa službe, kućne grupe...\nv Vizionari, postojani\nv Okrenuti cilju, uticajni\nv Marljivi, poverljivi\nv Ubedljivi, motivatori\nv Postavljaju ciljeve\nv Opasnost od zanemarivanja odnosa i ljudi.\nv Treba da shvate da iskreni odnosi zahtevaju vreme i to je kritično za njihovu efektivnost kao vođe. Autoritet se stiče i zaslužuje.\nv Treba da se sete da je vođa- sluga biblijski model, i da je služenje najveći princip od svih.\nv Ne treba imati poziciju vođe da bi koristili taj dar.\nv Manipulacija drugima u cilju postizanja zadatka.\nv Ponos zbog uspeha službe .\nAdrese stihova: Rimljanima 12:8; Jevrejima 13:17; Luka 22:25- 26.\nv Studiranje materijala vezanog za vođstvo. Primeri iz SP: Nemija, Jošua, Mojsije, David, Samuel...\nv Fokusiranje svoje službe na pronalaženje i razvoj novih vođa.\nv Autoritet se zadobija, a za to je potreban život koji je svedočanstvo.\nBukvalno značenje: koji drži stranu, ide zajedno sa...\nOpis: Dar ohrabrenja je Bogom dana sposobnost da prikazivanjem istine snaže, teše, ili podstiču na akciju one koji su obeshrabreni ili koji se kolebaju u svojoj veri. Kroz svoje savete donose isceljenje.\nNapomena: razlikuje se od pastirskog dara u tome da se u ohrabrivanju ne radi o dugotrajnom procesu, nego o periodu dok traje određeni problem.\nKarakteristike: Ljudi koji imaju ovaj dar\nv Staju uz one koji su obeshrabreni da bi ih krepili i ponovo ih uveravaju. Izazivaju, teše ili suočavaju druge da veruju i nadaju se Božjim obećanjima.\nv Podstiču druge na akciju primenjujući biblijske istine. Motivišu druge na rast.\nv Ističu Božja obećanja i da treba imati pouzdanje u Njegovu volju.\nMogući zadaci: Uključivanje novih hrišćana, rad u bolnicama, tim za savetovanje, rad kućnih grupa, savetovanje u vezi sa darovima, molitveni tim, ohrabrivanje pasivnih hrišćana, rad sa neprivilegovanima, porodično/bračno savetovanje, rad sa starima, sos telefoni...\nv Pozitivnost, podsticajnost\nv Izazivanje, afirmacija\nv Uverljivost, podržavanje\nv Dostojni poverenja\nv Mogu ponekad biti previše optimistični, suviše jednostavni ili laskavi.\nv Treba prvo da neko vreme razmisle i pokušaju da razumeju gde se drugi nalaze i šta je njima zaista potrebno.\nv Mogu želeti da govore drugima „pozitivne stvari“ i da izbegnu da ih suoče sa grehom kada je to potrebno.\nv Sklonost ka preuzimanju previše odgovornosti, pa njihov lični život pati.\nAdrese stihova: Rimljanima 12:8; Dela 11:22-24; Dela 15:30-32\nv Proučavanje oblasti vezanih za savetovanje, psihologiju...\nv Imati ličnog savetnika.\nv Posvetiti se proučavanju odgovora koje SP daje na razne probleme.