Iva Zvekić ima donora, transplantacija kreće narednog ponedeljka | (Vesti - 07. 03. 2017) Subotica.com\n07.03.2017. u 08:32h > 12:16\nNaša sugrađanka Iva Zvekić već tri meseca se nalazi u Bolonji gde čeka transplantaciju koštane srži. Po najnovijim informacijama pronađen je idealni donor, ćelije su pre par dana pristigle, u toku su pripreme, a sam proces transplantacije kreće narednog ponedeljka.\nDa bi ponovo bila među svojim vršnjacima, našoj sugrađanki Ivi Zvekić, koja se sa samo sedam godina bori sa leukemijom, neophodna je transplatacija koštane srži. Iva je veliki borac, dete izuzetno vedrog duha i njen osmeh jednostavno pleni.\nPorodica Zvekić je početkom decembra sakupila svu neophodnu dokumentaciju, nalaze i dozvole da se Iva privremeno preseli u Bolonju, grad na severu Italije, gde se nalazi klinika na kojoj će biti obavljena transplantacija.\nPretposlednjeg dana januara Ivini roditelji su saznali da su u klinici pronašli donora, 34-godišnjeg nemačkog državljanina koji se 100% podudara i ovih dana intenzivno se rade pripreme za transplantaciju. Iva je u petak ušla u bolnicu, krenula je terapija, prekjuče je počeo proces obaranja njenog imuno sistema, dok se sledećeg ponedeljka očekuje transplantacija.\n- Prvog marta su stigle ćelije tako da je to spremno, samo još čekamo da se njene vrednosti krvi obore i kreće transplantacija. Iva je za sada dobro, na rigoroznoj je dijeti jer samo neke namirnice može da jede, a to je baš jako mali izbor. - rekla nam je Snežana Zvekić, Ivina majka\nIvina priča je u mnogima probudila iskrene emocije i empatiju. Za njeno lečenje do sada je sakupljeno potrebnih 90.000 evra, koliko su projektovani (osnovni) troškovi transplantacije koštane srži.\nRaznim humanitarnim akcijama i dobroljnim prilozima do kraja novembra prikupljena je polovina sume koja je bila neophodna da Iva krene put Italije, u međuvremenu donacije su pristizale, pretežno kroz fondaciju, SMS broj ali i kroz razne humanitarne akcije koje su organizovane u Subotici i prvobitni cilj je ostvaren, međutim prikupljanje novčane pomoći za Ivu se nastavlja jer troškovi mogu da idu i preko te prvobitne cifre, a Ivini roditelji poručuju da svaki dinar koji "prelije" biće preusmeren za lečenje druge dece.\nKAKO DONIRATI ZA IVU?\nAkcija "Pokloni dami srce i cvetić, pomozi lečenje Ive Zvekić" - Udruženje građanja "Roditelji Subotice" 8. marta organizuje još jednu u nizu humanitarnih aktivnosti koje će ovaj put biti usmerene za prikupljanje pomoći za Ivu. Akcija će se održati na više lokacija u gradu, a više detalja pogledajte u povezanom dešavanju.\nPorodica Zvekić preko humanitarne fondacije "Budi human" - Aleksandar Šapić ima otvorene namenske račune za dinarske uplate 160-449162-17, odnosno za uplate iz inostranstva (EUR) račun je 00-540-0001653.8 (IBAN RS35160005400001653850).\nAko želite sms-om da donirate za Ivu pošaljite "201" na broj 3030 (sve mreže u Srbiji). Cena jedne poruke je 200 dinara (PDV se ne naplaćuje). Za donacije iz Švajcarske pošaljite "human201" na broj 455 (cena poruke 10 CHF).\nPorodica Zvekić se još jednom zahvaljuje svim ljudima dobre volje koji su na bilo koji način pomogli da se prikupljaju sredstva (doniranje ili organizacija) za lečenje njihove Ive, kao i na snažnoj podršci prijatelja i sugrađana koji su uz njih u ovom teškom životnom periodu.\nHumanitarna akcija "Pokloni dami srce i cvetić, pomozi lečenje Ive Zvekić"


Niš Архиве - Страница 248 од 291 - Dnevnik Juga\nHome / GRADOVI / Niš (page 248)\nRADNIČKI NIŠ Pripreme za novu sezonu počinju danas\nIna Dendić 12/06/2017\tNiš 0\nPripreme za novu takmičarsku sezonu Super lige 2017/18. zvanično počinju danas, a u Čairu je tim povodom održana konferencija za medije na kojoj je ujedno promovisan i novi šef stručnog štaba, austrijanac Peter Pakult.\nDILERI UHAPŠENI SA 18,9 GRAMA SPIDA I 2,5 GRAMA MARIHUANE\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu uhapsili su D.M (1994) i S.M (1997) iz Niša, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, a protiv devetnaestogodišnjeg muškarca iz Prokuplja podneli krivičnu prijavu u redovnom postupku, zbog krivičnog dela neovlašćeno držanje opojnih droga.\nLebančanin uhapšen u Nišu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu, uhapsili su M.M. (1989.) iz Lebana zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo proganjanje.\nVaterpolo i rukometna reprezentacija Srbije igraju u Nišu\nNiš će predstojeće nedelje biti domaćin pravog sportskog spektakla. Nacionalni timovi u vaterpolu i rukometu će odigrati svoje mečeve u SC "Čair" gde će ih dočekati i podržavati niška publika, čuvena po vatrenoj podršci našoj reprezentaciji.\nPOLICAJAC POKOSIO ČETIRI DEVOJČICE\nIna Dendić 08/06/2017\tNiš 0\nPripadnik Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu M.K. (30), jutros je oko 7 sati, upravljajući vozilom marke „pežo“ na pešačkom prelazu na raskrsnici Bulevara cara Konstantina i Nišavske ulice naleteo na četiri devojčice.\nUhapšeni osumnjičeni za malverzacije sa prodajom jedne zgrade\nSrdjan Stamenkovic 07/06/2017\tNiš 0\nPripadnici Ministrstva unutrašnjih poslova u Nišu u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Nišu uhapsili su tri osobe osumnjičene za malverzacije sa prodajom jedne zgrade.\nLažnim podacima o potrošnji struje oštetili 163 domaćinstva za više od 5 miliona\nPripadnici Ministrstva unutrašnjih poslova u Nišu u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Nišu uhapsili su troje zaposlenih u javnom preduzeću „Elektroprivreda Srbije“ EDB Niš, zbog postojnja osnova sumnje da su počinili krivično delo zloupotreba službenog položaja u pokušaju i falsifikovanje službene isprave.\nDragana Belenzada novi direktor Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga\nSkupština osnivača Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga za vršioca dužnosti direktora centra imenovala je na današnjoj sednici Draganu Belenzadu, koja je do sada bila angažovana kao menadžer projekta za zapošljavanje i socijalni razvoj.\nZVANIČNO POTVRĐENO Uhapšen bivši predsednik niške opštine Palilula\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu u saradnji sa Višim javnim tužilaštvom u Nišu uhapsili su bivšeg funkcionera niške opštine Palilula B.Dž. (1968) zbog postojanja osnova sumnje da je tokom 2013. i 2014. godine uzeo 2.930.000 dinara na ime promotivnog materijala za jedan projekat, koji nikada nije izrađen i isporučen.\nMuzički Edikt svečano zatvorili Crkveni hor Branko i Hor RTS-a\nIna Dendić 07/06/2017\tNiš 0\nU prepunom Sabornom hramu Svetog Save u Nišu, sinoć je završen "Muzički Edikt" - Festival horske duhovne muzike.\nPage 248 of 291« First...220230240«246247248249250\t»\t260270280...Last »


Saopštenja | Utorak, 05. 11. 2019. | Komentara: 0\nOpština Novi Bečej neefikasno rešava problem pasa lutalica, građani postavili otrov pa napravili još veći problem\nLeševi otrovanih pasa našli su se na nekoliko mesta tokom proteklih dana u naseljenom mestu Kumane u opštini Novi Bečej. Nezadovoljni neefikasnim delovanjem predstavnika lokalne samouprave, koji godinama ne uspevaju da reše problem velikog broja pasa lutalica, meštani su preuzeli stvar u svoje ruke. Jake otrove postavili su u hranu i ostavili je kao mamac za pse na ulici.


Gillette Fusion ProGlide – specijalno dizajniran za Sjajan Start miliona muškaraca širom sveta : Urban Standard\nGillette Fusion ProGlide – specijalno dizajniran za Sjajan Start miliona muškaraca širom sveta\n25 Jul, 2012 | Autor: Nebojša Rašković |\nZa više od 800 miliona muškaraca širom sveta, Gillette je povezan sa sjajnim počecima svakog dana. Njihov ritual sređivanja, čini da se osećaju, izgledaju i da budu najbolji što mogu.Roger Federer je jedan od 29 sportista koji predstavlja brend Gillette i deo je njegovog svetskog programa za London 2012 Olimpijske igre. U okviru Gillette programa Sjajan Start, ciljevi ovih sportista će biti mentorstvo sledećim generacijama mladih ljudi u svakom od njihovih rodnih gradova kako bi im pomogli da ostvare svoj sjajan start.\n“Kroz kampanju ‘Sjajan start je ono što čini razliku‘ Olimpijada, Gillette i sportisti su jedinstveno pozicionirani da budu mentori sledećih generacija mladih ljudi u svakom od rodnih gradova naših sportista“. kaže Austin Lally, Global Vice President & Franchise Leader, Gillette.\nGillette, pored P&G sponzorstva, sponzorisaće narednih pet Olimpijskih igara, uključujući i Olimpijske igre u Londonu 2012., zimske Olipmijske igre Sochi 2014., Olimpijske igre u Riu 2016., kao i Olimpijske igre koje će se održati 2018. i 2020. godine. Sporazum daje P&G sponzorstvu prava širom 205 Nacionalnih Olimpijskih Komiteta i pristup svim olimpijcima. Ovo partnerstvo će biti od ključnog značaja za postavljanje Olimpijskih igara i takođe će razviti cilj kompanije P&G – inspirisanu strategiju rasta kako bi poboljšali što potpunije živote ljudi širom sveta.\nNa vrhu podijuma asortimana Gillette proizvoda koji obezbeđuju da muškarci dobiju “Sjajan start” nalaze se Gillette ProGlide Power i Manual, koji predstavljaju najbolje od oba – P&G i Gillette proizvoda za brijanje i negu kože – kombinovanjem Gillette nasleđa u brijanju dugog jedan vek i neprevaziđeno razumevanje P&G-a za kožu, postavili su nove standarde u brijanju i nezi kože. Nadovezujući se na revolucionarnu tehnologiju korišćenu za Gillette Fusion, svetski najprodavaniji brijač, Gillette Fusion ProGlide obuhvata niz jedinstvenih tehnologija koje se bave kritičnim oblastima pospešujući brijanje i omogućavajući neverovatnu udobnost i performanse.\nKada je brijanje u pitanju, Gillette zna da muškarci žele udobnost i komfor – i kvalitet brijanja koji utiče na brigu o koži PRE, TOKOM i POSLE brijanja.\nOstvarite sjajan početak sa novim Gillette ProGlide brijačem. Novi Gillette ProGlide brijač ima sedam veoma preciznih inovacija koje uključuju dodatno projektovana olovna sečiva sa tanjim, finijim ivicama. Rezultat: lagano kliženje kroz dlake za najudobnije Gillette brijanje ikada.\nPovezane vesti Gillette Mach 3: Najbolja strategija odbrane u borbi protiv iritacije 14.05.2013\nGillette ambasadori ugostili Facebook dobitnika 14.12.2012\nSedam olimpijaca iz celog sveta proslavilo Gillette kampanju “Get started” 06.08.2012\nTrećina muškaraca pozajmljuje kozmetiku od partnerke 06.08.2012\nGillette Fusion ProGlide Gillette Venus ProSkin priprema ovog leta Boginju u vama Šta je ženama stvarno privlačno kod muškaraca? Iskusite Gillette najtanje oštice za klizanje bez napora Da li znate recept za sjajan seks? Šta žene zapravo žele od muškaraca? Ostavite Vaš komentar


Horoskop: Neki znakovi se teško ljute, ali im i izvinjenje teško pada | Vestinet.rs\nPočetna ŽIVOT\tHoroskop: Neki znakovi se teško ljute, ali im i izvinjenje teško pada\nHoroskop: Neki znakovi se teško ljute, ali im i izvinjenje teško pada\nOVAN ON – Za muškarca Ovna ne predstavlja problem da vam se izvini,\nkao što mu nije bio problem ni da „zabrlja“ i izbaci vas iz takta, jer on je takav: lako će vas naljutiti, ali će se još lakše izviniti i potruditi da vam obeća kako se to više nikada neće ponoviti. Do prve prilike. Lako mu „pada mrak na oči“, naročito ako on nije na prvom mestu vaše lestvice prioriteta, pa ne razmišljajući plane i uvredi, ali se brzo i pokaje. Smatra da vam je njegovo izvinjenje dovoljno, bez poklona, jer će vam on „servirati“ lično sebe – kao najveći izraz pokajanja.\nRIBE ONA – Sa zagonetnim pogledom i tajanstvenim osmehom, ona će vas mirno slušati dok (uglavnom bezuspešno) budete pokušavali da prikrijete svoju ljubomoru (uostalom nije ona kriva što ima toliko udvarača). A onda će vam ćutke prići, nežno vas zagrliti i poljubiti. I nastaviti tako sve dok više ne budete razlikovali san od jave, ni da li ste zbog nje bili ljuti ili tužni, ali jedno je sigurno – opet joj je po ko zna koji put, uspelo da vas oraspoloži.\nProbajte obavezno: Čudotvorno ulje od bundeve!\nZvaničnici Euleksa uzimali mito


Svetlana Aleksijevič, glas Černobilja – diz que diz\n10. juna 2019. 4. septembra 2019. Tamara Nikolić Некатегоризовано\nNaslovna fotografija: Pilar Bonet, http://www.elpais.com\nČernobilj je ponovo iskrsnuo u životu Svetlane Aleksijevič, beloruske književnice koja je prenela dramu nesreće u ukrajinskoj nuklearnoj elektrani aprila 1986. kroz delo Černobiljska molitva (prvi put objavljeno na ruskom 1997). Više od 33 godine nakon katastrofe, mini-serija produkcijske kuće HBO približila je ovaj događaj i društveno-politički kontekst u kojem se odvijao milionima gledalaca. Za većinu, posebno za mlade, Černobilj je deo istorije; ali za Aleksijevič i bivše žitelje SSSR-a koji su tada prebivali u Ukrajini, Belorusiji i Rusiji, i dalje je sadašnjica.\nSećanje, lekcije i oživotvorenje Černobilja glavne su teme dva susreta ove dopisnice i Aleksijevič prošle nedelje u Belorusiji. Prvi se odigrao u utorak, u njenom stanu u Minsku, a drugi, narednog dana u njenoj kući u Siličiju, mestu udaljenom 40 kilometara od beloruske prestonice. U ova dva prostora koja je stekla nakon što je primila Nobelovu nagradu za književnost 2015. protiče njen svakodnevni život. Stan u Minsku ima predivan pogled na jezero u centru grada. Vikendica (ili dača na beloruskom), izgrađena od čvrstih, još mirisnih trupova, nalazi se na obroncima sela, odvojena poljima pšenice od blago zatalasanih brda koja zimi postaju staze za skijanje. U ovom utočištu gde Svetlana namerava da se izoluje ovog leta da piše, stanuje Marija Vajcijašonak, beloruska autorka i projektantkinja vrta, punog hirovitih i udaljenih prostora između žbunja, drveća i okruglih cvetnih gredica. U Minsku i u Siličiju, Svetlani neprekidno zvoni telefon: ponovo, Černobilj.\n„Strah od ekoloških opasnosti ovladava ljudima. Postalo je očigledno da priroda izmiče našoj kontroli i da smo prešli granicu”, kaže. „Filozofija života u prirodi pretvorila se u filozofiju života po cenu prirode i ona nam se sada sveti”, dodaje.\n„Ljudi su danas spremniji da usvoje informaciju i jasnije im je da u znanju ima crnih rupa i da ljudsko biće nije tako moćno kao što se verovalo”, ukazuje književnica, objašnjavajući masivni odziv na američku seriju.\nDo našeg intervjua, Aleksijevič je stigla da vidi samo fragmente serije Černobilj. Iako se velikim delom zasniva na njenoj knjizi, nigde se ne navodi njeno ime, što iznenađuje i brine laureatkinju Nobela. „Potpisali smo ugovor sa producentima po kojem im je dozvoljeno da iskoriste između šest i osam priča iz knjige. Ali, osim samih priča, služe se celokupnom filozofijom knjige, iako se moje ime ne pojavljuje. Veoma je čudno”, tvrdi ona. Producenti serije još uvek nisu odgovorili na prigovor na to što se izostavljaju njene zasluge.\nKnjiga iz koje su preuzeti motivi za planetarno popularnu seriju Černobilj\nIznenađuju burne reakcije koje je Černobilj izazvao u ruskim medijima, i zvaničnim i bliskim Kremlju. U fokusu detaljne i ekstremne kritike nalaze se pre svega tehničke i narativne netačnosti kao i prenošenje duha vremena, s tim da ima i onih koji seriju vide kao proizvod izvitoperenih stranih zavera protiv današnje Rusije. Novinar dnevnika Komsomólskaya Pravda smatra Černobilj pokušajem diskreditovanja Rosatoma (državne korporacije odgovorne za atomsku energiju u Rusiji), u korist zapadnjačkih tehnoloških konkurenata. Na televiziji NTV najavili su snimanje prve ruske serije o ovom događaju. Glavni likovi biće američki špijun infiltriran u zoni elektrane i funkcioner sovjetske tajne službe koji pokušava da ga raskrinka.\nSilovitost reakcija Rusa prenerazili su Aleksijevič, a posebno zagrižena odbrana Sovjetskog Saveza, države koja je nestala 1991. godine i kojoj su kao federativne republike, pripadale Rusija, Belorusija i Ukrajina, koja je u fokusu katastrofe. „Nisam verovala da su se procesi toliko zamrznuli u Rusiji; reakcije pokazuju isti način razmišljanja, istu agresivnost Hladnog rata”, smatra književnica. Hor agresije koji je serija Černobilj izazvala u Rusiji pokazuje, prema Aleksijevič, „da su u jarku, da se nisu povezali sa svetom”. Ovaj fenomen je obuhvatniji i dublji. „Uključila sam TV i videla da Rusija najavljuje lansiranje novog bombardera koji, sva je prilika, SAD nema i rekla sam sebi, vreme je stalo”, kaže.\nSerija Černobilj i ruski dokumentarac o koncentracionom logoru u Kolimi (na Dalekom ruskom istoku) ostvarili su iznenađujuć uspeh kod publike. Deluje da povratak interpretaciji istorijskih događaja ukazuje na potrebu za novim narativnim formama kako bi mlade generacije prodrle u istoriju i spoznale je emotivno. Film Kolima, otadžbina našeg straha (april 2019.) snimio je Juri Dud, popularni ruski novinar, motivisan istraživanjem prema kojem gotovo polovina njegovih zemljaka između 18 i 24 godina nisu nikada čuli za staljinističku represiju.\n„Videla sam dokumentarac o Kolimi”, priča književnica, „i iz perspektive moje generacije, u njemu nije bilo ničeg novog i čak bih rekla da se stvarnost pojednostavila, ali naišao je na veliki uspeh kod mladih koji se pobunjuju protiv nametanja starih ideja. Nameću im spomenike, muzeje i zakon koji im zabranjuje tumačenja Drugog svetskog rata drugačija od zvaničnih. Govore im o veličanstvenoj pobedi, o sjajnoj epohi, ali mladi žele da znaju kakvo je to vreme bilo.”\nS obzirom na trenutnu političku situaciju u Belorusiji i Rusiji, Aleksijevič veruje da bi joj danas bilo teže da napiše Rat nema žensko lice nego 1985. kada ju je objavila. „Mislim da ne bih mogla da napišem tu knjigu danas jer bi se žene koje su bile na frontu zatvorile i strahovale da ispričaju svoju istinu o ratu, koja bi došla u konflikt sa zvaničnom verzijom, u kojoj postoji samo Velika Pobeda. Kada je reč o figuri Staljina, Velika Pobeda je izuzela Gulag iz zvaničnog diskursa”.\nU trenutnom interesovanju za Černobilj, Aleksijevič vidi više faktora, pored dubljeg razumevanja da postoji jedan nepoznat svet, smrtonosan i globalan. Mladi su izuzetno ekološki osvešćeni i osećaju opasnost. Shvataju problem ograničenih resursa (kaže da je unuka grdi kada ne gasi svetla po kući) i globalnog zagrevanja, iako su daleko od toga da shvate pretnju naoružanja i ukidanja sporazuma o razoružanju koji je stavio tačku na Hladni rat. Ovaj fenomen, priznaje, brine više starije ljude.\nČernobiljska katastrofa je po svojoj prirodi predstavljala izazov za književni jezik. „Postoji kultura i tradicija za narativ rata, što dozvoljava stvaraocu da se kreće unutar određenih granica, možda da ih istražuje i proširuje u sklopu date tradicije. Ipak, kada sam pisala knjigu o Černobilju, nije postojao kulturni okvir za pripovedanje o nečemu toliko nepoznatom”, tvrdi. Premda su postojala predskazujuća dela kao što je roman Piknik pokraj puta (1972) braće Strugalski, priča o ljudima koji nakon velike tragedije zarađuju pljačkajući po zabranjenoj zoni, koja prkosi zakonima fizike. Ruski režiser Andrej Tarkovski preneo je tu priču na veliko platno i nazvao je Stalker (1979). „Braća Strugalski i Tarkovski imali su dara da otkriju nepoznato i prodru u drugu epohu, istraživali su pretnju opasnosti pre nego što se obrušila nad nama”, ukazuje Aleksijevič.\nSvetlana je prvi put otišla u Černobilj četiri meseca posle katastrofe. „Tamo mi je odmah postalo jasno da smo u drugom svetu. Sve deluje isto: jabuke, krastavci, mleko, ali iznad njih se nadvija senka smrti, a ljudi su dezorijentisani, izgubljeni, i ne zbog političkih trvenja, već nečega što prevazilazi granice pojmljivog. Jer nije reč o tome da se bude ljudsko biće u istoriji, već ljudsko biće u kosmosu. Ponovo sam videla isto to mnogo godina kasnije u Fukušimi (japanska nuklearna elektrana pogođena nesrećom 2011), tamo je takođe bila prisutna ista dezorijentacija među ljudima, naučnicima i političarima, isto osećanje nemoći.”\nFotogram serije Černobilj\nAleksijevič posebno pamti pilota koji je hteo da je vodi u jednu iseljenu zonu u blizini elektrane. „Bio je kost i koža. Zvao me je i ja nisam mogla da idem jer sam bila zauzeta. Potom mi je rekao: ,Požurite jer mi je ostalo malo vremena. Možda vam ništa nije jasno, ali budite svedok i možda će tako drugi razumeti’ Taj pilot, koji je zahtevao da snima ispovesti, gledao je u Svetlanin mikrofon i zapitkivao uznemireno: ,Snimate li? Snimate li?’”.\n„Preminuo je”, presuđuje Aleksijevič, odgovarajući na jedva postavljeno pitanje.\nAleksijevič je održala kontakt i prijateljstvo sa preživelima iz Černobilja, protagonistima njene knjige. Vremenom se njen adresar smanjivao. „Pre nekoliko godina hteli su da snimaju film o istrebljenju životinja u kontaminiranim zonama. Bila je to moja zamisao. Obavila sam na desetine poziva u potrazi za lovcima poslatim da izvrše zadatak, da bih shvatila da više nisu živi.” Književnica je i dalje u dodiru sa Lusijom, majkom Vasilija Ignjatenka, jednim od preminulih vatrogasaca. Lusija živi u Belorusiji i izgubila je trag snaji, Ljudmili, koja stanuje u Kijevu. Ljudmila i Vasilij Ignjatenko predstavljaju jedne od najdirljivijih likova u seriji.\n„O Ljudmili ne znamo ništa i mnogo je čudno što svekrvi nije čestitala osamdeseti rođendan. Vasilijeva sestra, Liuda, koja je donirala kičmenu moždinu bratu kako bi ga spasila, takođe je preminula”, priča književnica. Porodica Ignjatenko je nekoliko godina u tajnosti putovala u svoj dom u zabranjenu zonu u blizini Černobilja; jednom prilikom, više sa nostalgijom, nego iz straha, uzeli su iz svog nekadašnjeg doma kisele krastavce koje nisu mogli da spakuju tokom nasilnog iseljenja. „Dok sve nije opljačkano, kada su prestali da idu”, napominje Aleksijevič. Autorka takođe pamti da je dugo nakon nesreće bilo rizično kupovati u prodavnicama polovne robe u Minsku, jer su mnogi artikli bili zapravo plen iz kontaminirane zone.\nČernobilj je bila tragedija zajednička Rusiji, Ukrajini i Belorusiji, ali svaka od ovih zemalja je prisvojila i reinterpretirala svoj deo užasa. Poslednjih godina, stvari su postale još složenije. „Ukrajina smatra Rusiju ,agresorskom zemljom’, a u Rusiji vlada snažno antiukrajinsko osećanje; što se Belorusa tiče, rekla bih da je diktatura uzela danak i da su se podjarmile sve institucije povezane sa Černobiljom. Ovde vlast strahuje od slobodarskog duha Ukrajine”, kaže književnica. „U izopštenim beloruskim zonama, stari su umrli, ali ima drugih ljudi koji dolaze u ova udaljena mesta koja nazivaju materik (kontinent na ruskom), razočarani životom u drugim mestima ; i preostao je jedan stariji bračni par sa kućom punom ikona.”\n„Nije reč o prostoru slobode, već o prostoru divljine”, precizna je Aleksijevič.\nKnjiževnica oblikuje svoja dela sporo i često su joj potrebne godine kako bi ih završila. Knjiga o ljubavi na kojoj radi „napreduje sporo, ali napreduje”, kaže, i objašnjava da će se ograničiti na prikupljanje svedočanstava žena. Odustala je od intervjuisanja muškaraca za tu knjigu. „Imaju drugačiji senzibilitet. Ne polazi mi za rukom da ih dokučim. Ne razumem ih. Kao da su sa drugog sveta”, kaže Aleksijevič. Piše svoje priče rukom. U jednom ćošku njene radne sobe u dači nalaze se nacrti njenog novog dela, pažljivo poređani u nekoliko obimnih hrpa na podu. Kažem joj da je već napisala impresivne ljubavne priče u svojim prethodnim knjigama. I ona to priznaje, ali sada je, ističe, zadatak drugačiji. „Ono što ja hoću nisu ideje, nisu grandiozne ideje koje oduvek postoje u Rusiji, kako pobediti u ratu ili kako izgraditi komunizam. Želim da pišem o pokušajima da se bude srećan, o osobama koje žele da žive svoj život skrivajući se od ideja.”\nPolitička situacija u trima slovenskim državama pogođene Černobiljom varira. Aleksijevič smatra da je u Belorusiji glavna briga predsednika, Aleksandra Lukašenka (na toj poziciji od 1994. godine) jeste da „zadrži moć”; u Rusiji vlada „militaristička politika”, dok se Ukrajina otvara prema „novoj svesti”, iako zadatak novog predsednika, Volodimira Zelenskog otežavaju radikalni nacionalisti. Svetlani se dopada Zelenski. „Sviđao mi se i Petro Porošenko, ali sam se razočarala kada sam saznala da je slab na novac. Ne verujem da je Zelenski na mestu predsednika kako bi se obogatio, mislim da iskreno želi nešto da uradi. On je jedna moderna ličnost i nije mu potrebno da ljudi kače njegove portrete po kancelarijama.”\nVladimir Putin je izrazio želju za bližom integracijom sa Belorusijom, u čemu mnogi vide buduću aneksiju i izraz lukavštine kako bi se zadržao na vlasti kada se 2024. završi njegov mandat. Stav Kremlja nije naterao Lukašenka da učvrsti jedinstvo sa svojim sugrađanima, tvrdi Aleksijevič. „Nema antene, ni receptore da spozna tu dimenziju. On razume samo opasnost koja preti njemu i njegovoj moći. S druge strane, društvo njega razume. Posebno, mladi.”\nAleksijevič ne smatra da su politička stagnacija i regresija fenomeni koji se mogu pripisati samo ličnostima lidera država. „Nije Putin taj koji naređuje da se otvaraju muzeji, otkrivaju spomenici i skulpture posvećene Staljinu. To su privatne inicijative. Kremlj i narod se udružuju”, tvrdi ona.\nU Belorusiji su povučeni drveni krstovi u Kuropatiju, šumi u blizini Minska, gde su dželati NKVD-a (Staljinove političke policije) organizovali masovna streljanja tridesetih godina i početkom četrdesetih. Došli su bageri i odneli ih; „ljudi su ćutali pred uništenjem tog narodnog panteona, tog prostora slobode gde su se okupljali mladi i priređivali male skupove”. „Priređena je kolektivna molitva sa svećama u znak protesta protiv povlačenja krstova. Prisustvovalo je stotinak osoba. Bilo je to veliko razočaranje”, kaže književnica, uverena da su krstovi povučeni na Lukašenkovu inicijativu. „Video je jedno ostrvo slobode, prostor izvan njegove kontrole i naredio je da se krstovi uklone”.\nPanoramska vrteška u Pripjatu, zaustavljena u vremenu (fotografija: Theresa E Wells)\nAleksijevič ne osuđuje samo ruski „militarizam”. Ovog proleća pozvala je u svoj debatni klub koji organizuje u Minsku litvansku književnicu, Rutu Vanagajte, autorku knjige Naši. Putovanje sa neprijateljem (2016), o kolaboraciji Litvanaca sa nacistima u istrebljenju Jevreja. „Rutu izopštavaju u Litvaniji zato što osuđuje kolaboraciju sopstvenih zemljaka sa nacistima. Došlo je mnogo ljudi u Minsk da je čuje, ali ja sam očekivala više. Ovde u Belorusiji su takođe istrebljivali Jevreje, nismo umeli da ih odbranimo, a ishod je takav da smo se našli sami sa gerilskim komandantima”.\nSvetlanino poslednje putovanje u Rusiju datira od pre dve godine kada je učestvovala u Centru Gogolj u Moskvi i Sankt Petersburgu, gde je režiser Aleksandr Sokurov uspeo da joj obezbede salu u Ermitažu. Nakon toga, direktor ovog muzeja Mihail Pjotrovski biva prekoren zbog toga. Od tada se nije vraćala u Rusiju, iako je bila pozvana nekoliko puta; poslednji put od strane jedne izdavačke kuće kako bi učestvovala na Sajmu knjiga skoro održanom na Crvenom trgu. „Nešto se dešava”, kaže. „S jedne strane, ophode se prema meni kao prema neprijatelju, a onda me odjednom zovu na Crveni trg.”\nPročitaj u originalu: https://elpais.com/cultura/2019/06/07/babelia/1559926054_845405.html\nAutorka teksta: Pilar Bonet


Jeste li igrali nešto od ovih igrica? | Forum Krstarice\n21.02.2008 u 13.43 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n21.02.2008 u 14.17 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n21.02.2008 u 14.32 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n21.02.2008 u 14.35 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n21.02.2008 u 14.43 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n21.02.2008 u 15.55 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n21.02.2008 u 16.02 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n21.02.2008 u 17.18 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n21.02.2008 u 17.36 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n22.02.2008 u 23.28 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n22.02.2008 u 23.52 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n23.02.2008 u 00.52 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n23.02.2008 u 14.51 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n23.02.2008 u 21.58 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n23.02.2008 u 22.14 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n23.02.2008 u 23.41 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n24.02.2008 u 11.11 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n24.02.2008 u 17.35 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n24.02.2008 u 18.55 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n25.02.2008 u 10.02 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n25.02.2008 u 13.13 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n25.02.2008 u 19.34 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n25.02.2008 u 19.36 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n26.02.2008 u 20.18 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?\n26.02.2008 u 21.03 - Jeste li igrali nešto od ovih igrica?


IPARD Program - otvoren novi konkurs! - Portal Sremske Mitrovice\nIPARD Program – otvoren novi konkurs!\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da će konkurs za sredstva iz IPARD programa za poljoprivrednike biti otvoren do 10. septembra, nakon čega će biti formirane rang-liste.\nNedimović je, gostujući na Radio-televiziji Srbije, naveo da je taj konkurs za dodelu sredstava u iznosu od gotovo sedam milijardi dinara raspisan 21. juna, dodavši da će, u zavisnosti od sektora, povrat novca biti od 60 do 80 odsto.\nPotpredsednik Vlade je objasnio da se novac može dobiti za investicije od minimum 5.000 evra, a maksimalno do 700.000 i 1.000.000 evra, zavisno od sektora.\nPrema njegovim rečima, ova sredstva namenjena su za nabavku svega što je potrebno poljoprivrednicima, osim za traktore, jer je za tu svrhu ranije bio raspisan poseban konkurs.\nOn je rekao da je upravo završen konkurs za voćare i povrtare, na koji je stiglo približno 2.300 prijava, pri čemu je najavio da će u julu biti raspisan konkurs za subvencije u oblasti stočarstva, a u septembru za ratarstvo.\nNedimović je, govoreći o protivgradnim raketama, naveo podatak da je u poslednjih 27 dana ispaljeno 5.000 raketa, što je više nego čitave 2015. godine.\nOn je poručio da to, međutim, nije dovoljno i da je neophodno kombinovati protivgradnu zaštitu sa osiguranjem, dodavši da zato država daje subvencije od 70 odsto za voćarske kulture.\nPotpredsednik Vlade je istakao i da je ovogodišnji rod ječma dobar, što se očekuje i za pšenicu, ali da zabrinjava rod kukuruza jer nema dovoljno kiše.\nOn je naveo da se širom zemlje vidi sve više sistema za navodnjavanje, dodavši da zato država i daje subvencije kako bi što više ljudi moglo da odreaguje kad nema dovoljno padavina.\nNedimović je ukazao na to da u posetu Srbiji danas dolazi ministar poljoprivrede Ruske Federacije, pri čemu je naveo podatak da je vrednost izvoza srpskih proizvoda, najviše voća, u tu zemlju 365 miliona dolara.\nTo govori da je Sporazum o slobodnoj trgovini sa Rusijom dobar i po svaku cenu moramo to da sačuvamo i da sprečavamo potencijalne reeksporte, naglasio je potpredsednik Vlade.\nOn je, takođe, najavio da 10. jula stupa na snagu Sporazum sa Evroazijskom unijom, dodavši da to znači nove pogodnosti za izvoz ovčjeg sira i voćne rakije na tržište od 200 miliona ljudi.\nTags: branislav nedimović, IPARD Program\nPreminuo Mihajlo Varga\nDragana Tomašević se plasirala za olimpijske igre!


Svjetski poznata po ručno završenom i modernom nakitu po pristupačnim cijenama, PANDORA dizajnira, proizvodi i prodaje nakit napravljen od visokokvalitetnih materijala. Inspirirajući žene da prihvate svoju individualnost i izraze svoj lični stil, PANDORA svojim ženstvenim nakitom sa stilom prikazuje nezaboravne trenutke i lične vrijednosti u životu. Jedinstvenim i detaljnim dizajnom, PANDORA kombinuje tradicionalnu vještinu izrade sa modernom tehnologijom. Nakit se prodaje u više od 100 zemalja širom svijeta, preko 6 kontinenata i u približno 7.700 prodajnih mjesta, što uključuje više od 2.600 konceptualnih trgovina.\nOsnovana 1982. godine sa sjedištem u Copenhagenu u Danskoj, PANDORA ima više od 27.700 zaposlenih širom svijeta, od kojih je približno 14.000 locirano na Tajlandu gdje se proizvodi nakit. PANDORA je javno svrstana na NASDAQ burzu u Copenhagenu u Danskoj. Godine 2017. ukupni prihodi kompanije PANDORA bili su DKK 22.8 milijarde (približno 3.1 milijarde EUR).


SFF je prošle godine kroz turizam generisao priliv od 50 miliona KM – Biznis.ba\nobjavljeno 10. avg 2018. u 09:24\nJovan Marjanović iz Direkcije SFF-a i voditelj industrijskog programa naveo je za Fenu ekonomske benefite Sarajevo Film Festivala, te svijetle primjere u postizanju rodne ravnopravnosti u filmskoj industriji.\n“Prošle godine generisao je 4,49 miliona KM, a istovremeno je doprinio stvaranju 508.531 KM bruto dodane vrijednosti (BDV) i radno angažirao više od 250 osoba, što bi odgovaralo zaposlenju od 28 radnika u godišnjem ekvivalentu punog radnog vremena”, rekao je Marjanović.\n“Ovi su podaci ustanovljeni veoma detaljnom stručnom metodologijom, međutim, i laički gledano ovi brojevi postaju opipljivi kada vidite ogromnu količinu događaja koji se organizuju u Sarajevu paralelno s datumima SFF-a. To su bezbrojni muzički programi, festivali hrane, izložbe te sva sila uslužnih poslova koji ih prate, od kafića i restorana do usluga prevoza i smještaja”, ističe Marjanović.\n“U kontekstu poreskih prihoda u javnom sektoru ulaganje u Festival se dvostruko isplati budući da se za svaku KM javnih sredstava uloženih u festival ostvaruje povrat od 2,11 KM na ime poreskih prihoda”, poručio je u intevjuu za Fenu Jovan Marjanović iz Direkcije Sarajevo Film Festivala.\n“Pitanje ravnopravnosti žena u filmskoj industriji BiH kompleksno je, no mislim da stvari idu nabolje. Jasmila Žbanić i Aida Begić u međunarodnim su okvirima mnogima prve reference na kinematografiju BiH. Amra Bakšić Čamo, Elma Tataragić, Izeta Građević, svaka u svom domenu su među najuticajnijim ljudima u regionalnoj kinematografiji. Ines Tanović predsjednica je Udruženja filmskih radnika BiH. Uz to, savremeni bh. filmovi su većinom prevazišli mnoge stereotipe u prikazivanju ženskih likova od kojih je patila jugoslovenska kinematografija. Ukratko, stvari se mijenjaju”, smatra Marjanović.\n“O temi rodne ravnopravnosti danas se mnogo razgovara, a vodeći filmski festivali poduzimaju i konkretne korake kako bi se ona i ostvarila. Nakon Cannesa, Annecyja i Locarna, Sarajevo Film Festival pridružit će se inicijativi 5050×2020, čiji je cilj da do 2020. osigura jednako prisustvo autorica i autora u filmskim programima i u organizacijskim kadrovima vodećih festivala”, istakao je Marjanović.\nUoči večerašnjeg otvaranja 24. izdanja SFF-a cijeni da je njegov najveći doprinos energija koju unosi u društveni i kulturni život grada, multikulturalnost i osjećaji zajedništva koji budi u ljudima.\n“Tokom festivala grad živi sa mnogo više energije – od 30.000 turista koliko ih je prisutno tokom sedmice održavanja manifestacije u Sarajevu, trećina ih dolazi isključivo zbog festivala”, tvrdi Marjanović.\n“Sarajevo Film Festival nezaobilazna je točka na filmskoj karti Evrope. Njegovu industrijsku sekciju, CineLink Industry Days, svake godine posjeti više od 1.000 filmskih profesionalca iz cijeloga svijeta. To je ujedno i mjesto koje svake godine okuplja najvažnije aktere iz filmske industrije u regiji, na kojem se dijele primjeri dobre prakse i dogovaraju buduće suradnje”, kazao je Marjanović.


Srbija je danas ekonomski mnogo bolje pozicionirana nego što je to bila pre nekoliko godina. Imali ste ozbiljne probleme - fiskalnu nestabilnost, visoki javni dug i inflaciju. Danas ste na dobrom mestu i spremni da odgovorite na globalno ekonomsko usporavanje. Ipak, izazovi postoje, a državna preduzeća koja je potrebno reformisati je jedan od važnijih", ocenio je u intervjuu za "Blic Biznis" Nadem Ilahi, viši regionalni predstavnik MMF za Centralnu i Istočnu Evropu.\nIlahi je u MMF došao 2000. godine. U međuvremenu je bio šef misije MMF u BiH. Prethodno je radio na Univerzitetu "Mekgil" u Kanadi i "Lahore" univerzitetu za menadžment u Pakistanu. Diplomirao je i doktorirao na Kalifornijskom univerzitetu.\nKako ocenjujete trenutnu ekonomsku sliku Srbije?\nZbog mnogo toga Srbija je danas bolje mesto nego što je to bila pre tri, četiri ili pet godina. U poređenju s vremenom pre nego što je započela program sa MMF, vaša zemlja se suočavala s ozbiljnom nestabilnošću na fiskalnom polju. Srbija je imala visoku inflaciju, veliku zaduženost i probleme slične prirode. U međuvremenu je urađeno dosta reformi, uključujući redukciju fiskalnog deficita i javnog duga, i to je očigledno. Mogu da kažem da je Srbija u regionu zemlja koja je sprovela najviše reformi. Tako je Srbija dobro mesto koje može da se suoči sa bilo kakvim globalnim ili regionalnim ekonomskim usporavanjem koje može da se dogodi.\nKoju ocenu u regionu zaslužujemo na skali od jedan do pet?\nTo je teško reći jer se različite zemlje suočavaju sa različitim okolnostima. Ono što, međutim, mogu da kažem za Srbiju jeste da se vidi trud vlasti da urade nešto dobro. Takođe, uspešno završen program Srbije sa MMF je i sam pokazatelj toga da je vlast povlačila dobre poteze. To su ocene i međunarodnog tržišta odakle dolaze pozitivni signali i poruke posmatrajući mesto srpske ekonomije danas, a u odnosu na prethodne godine.\nKoji su najbolje povučeni ekonomski potezi u Srbiji?\nMislim da su to napori koji su urađeni na polju sređivanja javnih finansija jer kada se pogleda šira slika zemalja Zapadnog Balkana, moram da kažem da su reforme u Srbiji za svaku preporuku. Dosta je bilo očekivanja od vlasti i Srbija je postigla značajno poboljšanje kroz reforme. Naravno, postoje stvari koje nisu rešene, ali globalna makroekonomska slika pokazuje poboljšanje u fiksalnoj poziciji Srbije. To je, međutim, izazov koji je trajan i vrlo je važno da Srbija održi disciplinu koju je do sada imala. Dobrim prilikama se lako prilagodi, ali nekada postoji iskušenje da se i opustite.\nMMF često ističe da su javna preduzeća "najbolnija tačka" Srbije. Gde je rešenje?\nOd početka tranzicije do danas, stvari su se generalno poboljšale u regionu, ali postoji mnogo nedovršenih reformi. Državna preduzeća su u proseku manje produktivna nego privatni sektor i tu su reforme neophodne, bilo unutar samog funkcionisanja preduzeća ili u smislu promene njegovog menadžmenta. Potencijal ekonomskog rasta Zapadnog Balkana zahteva postojanje dinamičnijih firmi koje radnu snagu i kapital koriste na pravi način. Takve firme moraju da budu motori rasta i to je ono kako bi vlasti i oni koji prave politiku trebalo da gledaju na javna preduzeća.\nJedan od velikih problema jeste i odlazak radne snage iz Srbije?\nMislim da je generalan osećaj da su ljudi koji odlaze iz regiona sve mlađi i obrazovaniji. To pokazuje da mladi ljudi ne pronalaze svoje mesto u ovoj ekonomiji i to je nešto o čemu donosioci poltiika moraju da razmišljaju. Možda mladi osećaju da nemaju dovoljno prilika i da se osećaju izostavljeno ali to je problem ne samo u Srbiji nego u celom regionu. U dinamičnijim ekonomijama firme zapošljavaju mlade dajući im priliku da se razvijaju i to je tranzicija koja treba da se dogodi i ovde, a o načinu treba da odluče vlasti. Jasno nam je da poslovi u Beogradu neće biti jednako plaćeni kao poslovi u Nemačkoj, ali ideja je da ljudi ostanu bliže kući. Možda možete bolje korisiti svoju radnu snagu i povećati broj godina sa kojima je moguće biti u radnom odnosu. Ipak, to je na vama.


Skupština Unsko-sanskog kantona: Vlada neće biti žirant Cazinu\n/ Izaberi grad / Bihać / Skupština Unsko-sanskog kantona: Vlada neće biti žirant Cazinu\n09.02.2016. u 13:22\nJučer je u Bihaću održana 16. redovna sjednica Skupštine Unsko-sanskog kantona, na kojoj su ponovo predložene dvije odluke o kreditnom zaduženju, a koje na prošloj sjednici nisu mogle biti izglasane zbog odsustva dva poslanika iz vladajuće koalicije, ali i zbog razmimoilaženja među poslanicima SDA i A SDA.\nRadi se o kratkoročnom zaduženju Vlade USK-a od sedam miliona KM, koje je jučer usvojeno, te kreditu po transakcijskom računu od četiri miliona sa Vladom USK-a kao žirantom i milionom KM na teret Općine Cazin, koji nije dobio podršku.\n1.270.000 KM za gorivo\nNepopularne mjere zaduženja opći su trend u USK-u, a sedam miliona za tekuću likvidnost, odnosno isplate plaća budžetskim korisnicima uveo je još bivši premijer Hamdija Lipovača. Za pet godina uzimanja owerdrafta, Vlada USK-a je banci platila miliona maraka kamata.\n– Deset miliona KM imali smo više punjenja budžeta od ubiranja PDV-a, također smo u 2015. digli 16,5 miliona dugoročnog kredita na ime izmirivanja ranijih obaveza, ali ih očigledno nismo riješili. Tražim da se utvrdi koliki je tačno dug budžeta, te da se donese plan sanacije kako bi se ikad izišlo na zelenu granu, tražio je zamjenik predsjedavajućeg Skupštine Mirvet Beganović (Laburisti).\nMinistar finansija Zikrija Duraković napomenuo je da je prošlogodišnji kratkoročni kredit od sedam miliona već otplaćen, a da su uz dogoročni od 16,5 miliona ostvarili i prihode od 173 miliona KM.\n– Od toga, 23 miliona smo utrošili na raniji dug i isplatili smo 12 plaća, što je 123 miliona maraka, kazao je Duraković.\nUz 11 miliona finansiranja kamata i otplata kredita, Vlada je imala i 670.000 troškova struje, 980.000 za PTT usluge, 1.270.000 za gorivo i još mnogo drugih troškova, a svi grantovi su bili oko 15 miliona.\nNa takav izvještaj poslanik Ekrem Prošić Maršal (DF) je napomenuo da su 2002. godine imali budžet oko 90 miliona te da je danas on veći od 200 miliona. Poslanik Hajrudin Halilović (A SDA) je napomenuo da su tada plaće bile duplo niže, kao i cijene goriva, a da je bilo i manje zaposlenih na budžetu.\n– Nisu plate značajno povećane, a penzije su bile 300 maraka onda i danas. Naši paušali bili su 300 maraka, a danas su dvije hiljade, ali broj zaposlenih na budžetu je najveći razlog dubioze, za šta su zaslužne stranke na vlasti, istakao je Prošić.\nPoslanik Damir Hodžić (SDA) je pozvao opoziciju da glasa za kratkoročni kredit, u želji da se do kraja mandata ove vlade owerdraf kredit ukine. Međutim, opozicija je bila protiv, ali je kredit usvojen sa 17 glasova za.\nDruga odluka o kreditu za zaključivanje ugovora o podršci projektu izgradnje glavnog kanalizacionog sistema u općini Cazin, u kojem je Vlada trebala biti žirant, izazvala je još više rasprave.\n– Kanton bi posebnim ugovorom sa komunalnim preduzećem bio zadužen od aktivacije ovog kredita, a u krajnjem slučaju bio bi obezbijeđen mehanizam naplate, gdje bi Vlada kroz obustavljanje dijela javnih prihoda Cazinu sebe zaštitila. To su prihodi od 2,5 miliona godišnje, obrazložio je načelnik Cazina i lider A SDA Nermin Ogrešević, koji je već drugu sjednicu za redom gost na Skupštini.\nAgrokomerc i bolnica\nIstakao je da je ispolitizirano nešto što je za Cazin uspjeh, jer uz ovaj kredit bilo bi aktivirano 12 miliona bespovratnih sredstava. No, koalicija SDA – A SDA je ovdje pala na testu. Protiv ovog zaduženja govorio je Sanel Mahić (SDA) iz Sanskog Mosta.\n– Sanski Most je radio kanalizaciju i mi nismo tražili od Vlade da nam bude žirant, kazao je Mahić.\nPoslanici iz SDA Bihać su govorili da i Bihać ima projekt za kanalizaciju, gdje Vlada nije žirant, ali su to smatrali dobrom idejom i htjeli su podržati A SDA. Laburisti su opet bili protiv, jer prošle godine nisu bili podržani za Agrokomerc, dok je Amir Murić, bivši ministar zdravstva iz SDP-a, bio protiv, jer njega ni SDA ni A SDA nisu podržale prilikom nastojanja da se podigne kredit za Kantonalnu bolnicu.\nGlasovima poslanika SDA koji su bili suzdržani zadan je udarac koaliciji sa A SDA, što bi moglo biti početak krize u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti USK-a, u koju SBB još nije ni ušao, pa ni tri poslanika ove stranke nisu glasala za kredit.\nOlako odbačeni ciljevi\nPredsjednik Kluba A SDA Rasim Pajić je bio razočaran neusvajanjem kredita za kanalizaciju u Cazinu, naglasivši da je Kanton dužan pomagati lokalnoj zajednici.\n– Tako je bar navedeno u strategiji rada Vlade. Zašto se onda navode ciljevi koji se tako olako odbacuju. A šteta je utoliko veća jer se gube bespovratno i donatorska sredstva predviđena za projekt, te se sramotimo i prema stranim investitorima, kazao je Pajić.\nPoslanik DF-a Farko Hodžić ga je posjetio da je i Općina Cazin prije samo pet dana usvojila kratkoročni kredit od 400.000 i dugoročni od 1.600.000 maraka.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: Budućnost slavila u dramatičnom finišu\nVILIJAMS HEROJ 29. 10. 2016. 22:55 >> 23:49 10\nBudućnost slavila u dramatičnom finišu\nKošarkaši Budućnosti savladali su Partizan u Beogradu nakon velike drame sa 64:61 (18:11, 12:26, 15:9, 19:15), u derbiju sedmog kola ABA lige.\nBudućnost je zadržala savršen učinak i sada ima sedam pobjeda, dok je Partizan upisao prvi poraz. Jedina preostala neporažena ekipa je Crvena zvezda, koja u ponedjeljak igra protiv Mornara u Baru.\nNajefikasniji u ekipi Budućnost bili su Amerikanci Markus Vilijams sa 13 i Šon Džejms sa 12 poena. Partizan su predvodili Novica Veličković sa 15 poena i Uroš Luković koji je postigao 12.\nJunak pobjede bio je Vilijams, bivši košarkaš Crvene Zvezde, koji je u samom finišu meča dao trojku i dodatno bacanje za minimalno vođstvo, a onda u posljednjim sekundama postigao oba bacanja za trijumf Budućnosti.\nBudućnost je mnogo bolje počela meč. "Plavi" su u odbrani potpuno zatvorili Vila Hečera i bolje se snašli u brzoj igri sa mnogo grešaka, tako da su poveli sa devet poena razlike, prvi put na 14:5. Najveći problem Partizana bio je loš šut – samo 29 odsto iz igre.\nBudućnost je poslije prve dionice vodila 18:11, a u drugoj je stekla dvocifrenu prednost, najviše 14 razlike, 13:27 poslije trojke Suada Šehovića.\nPartizan je tada zaigrao jaču odbranu i počeo da pogađa, a onda je predvođen Novicom Veličkovićem napravio seriju od 24:3 i na poluvrijeme otišao sa vođstvom 37:30.\nDrugo poluvrijeme počelo je sa mnogo grešaka na obje strane, a u prvih osam minuta dionice domaći tim dao je šest poena, a gostujući sedam. Budućnost je ipak manje griješila i u 29. minutu izjednačila na 43:43. Partizan je u vrlo tvrdoj završnici uspio da izbori poen prednosti pred posljednju četvrtinu.\nSituacija na terenu nije se promijenila ni na početku posljednje četvrtine, a prvi koš je dao Adin Vrabac poslije više od dva minuta igre. Budućnost je za to vrijeme promašivala i otvorene šuteve i slobodna bacanja, ali je uspjela da napravi seriju od 11:1 i povede 56:49 na početku 37. minuta.\n"Crno-bijeli" su u tim trenucima pravili mnogo grešaka i promašivali mnogo šuteva, a to se prekinulo kada je Stefan Birčević dao dva penala, a Veličković dao koš i dodatno bacanje, a onda i Hečer dao koš za izjednačenje 56:56, dva i po minuta prije kraja.\nNikolić pogodio oba penala, a Robinson uzvratio trojkom, poslije čega je Veličković pogodio oba penala za vođstvo Partizana od 61:58. Drama se nastavila u sljedećem napadu, kada je Markus Vilijams pogodio trojku uz faul, a onda dao dodatno bacanje za vođstvo Budućnosti 62:61, 74 sekunde prije kraja.\nPartizan se u sljedećem napadu spetljao, a onda odbranio napad Podgoričana, da bi propustio i sljedeći napad. Domaći košarkaši su faulirali Vilijamsa šest sekundi prije kraja, a on je pogodio oba bacanja. "Crno-bijeli" potom nijesu uspeli da iskoriste preostalo vrijeme i pogode šut za produžetak.\nCibona ubjedljiva protiv FMP-a\nKošarkaši Cibone pobijedili su ranije večeras u Zagrebu ekipu FMP-a sa 87:68 (29:12, 25:16, 21:14, 12:26) u utakmici sedmog kola Jadranske lige.\nHrvatska ekipa poslije ovog meča ima skor od šest pobjeda i jednog poraza, dok je tim iz Srbije upisao peti poraz, četvrti u nizu.\nSvi igrači Cibone su se upisali u strijelce, a najefikasniji su bili Ante Žižić sa 19 i Nik Slavica sa 15 poena. U redovima FMP-a najbolji je bio Dušan Kutlešić sa 17 poena.\nKošarkaši Budućnosti KK Budućnost Voli ABA liga 2016/17


[es] - Sajt u HTML5 i implementacija slajdera\n12.03.2011. Wallaby project: xport flash u html5\n23.10.2011. html5 i css3......\n04.04.2012. HTML5 da ili ne?\nSajt u HTML5 i implementacija slajdera\n[es] :: Web dizajn i CSS :: Sajt u HTML5 i implementacija slajdera\n[ Pregleda: 4298 | Odgovora: 6 ] > FB > Twit\nSajt u HTML5 i implementacija slajdera 20.03.2015. u 18:17 - pre 88 meseci\nRadi se o sajtu jedne volonterske organizacije koja ne može sebi da priušti plaćanje web majstora, te sam se ja (sa nešto malo iskustva) angažovao oko prepravljanja jednog templejta koji želimo da prilagodimo za naš sajt.\nDo sada je sve išlo kako treba, međutim sada se pojavio problem. Naime, sajt ima dosta rubrika (stranica) i na vrhu svake rubrike treba da stoji slajder u kome će se izmenjivati najave 4 događaja. Ja ću po potrebi menjati tekstove i slike za te najave. E sada, da ne bih morao na svakoj stranici posebno svaki put da ubacujem tekst i slike, da li je moguće taj slajder snimiti kao fajl koji ću ja menjati, a on će se na svaku stranicu automatski pozivati?\nRadi se o sledećem slajderu:\n
\n\n\n
\nNadam se da razumete pitanje i hvala unapred na trudu da nam pomognete!\nRe: Sajt u HTML5 i implementacija slajdera 20.03.2015. u 20:37 - pre 88 meseci\nMože pomoću PHP da ti automatski čita slajdove iz nekog direktorijuma, ali je još lakše da ti se cela sekcija sa slajderom učita u HTML stranu, što je moguće na više načina, Server Side Include, PHP ili skripta u nekom drugom serverskom jeziku.\nZa Server Side Include je potrebno da server bude konfigurisan da podržava tu opciju, pa bolje zaobiđi da kasnije ne budeš imao problema (admin nešto promeni i odjednom ti to ne radi).\nNajlakše ti je uraditi sa PHP (ali bi ekstenzije HTML strana morale da budu .php), npr. na mestu gde je slajder staviš:\n< ?php include 'slider.php'; ?>\na sav kod za slajder stavi u slider.php\nNaravno, da bi proverio na lokalnom računaru kako radi, moraš koristiti neki lokalni Web server, npr. XAMPP.\nRe: Sajt u HTML5 i implementacija slajdera 21.03.2015. u 07:15 - pre 88 meseci\nMožda pomoću iframe?\nRe: Sajt u HTML5 i implementacija slajdera 21.03.2015. u 09:19 - pre 88 meseci\nProbao ovo, suviše mi je komplikovano :-( Znao sam :-)\nNajjednostavnije bi mi bilo kada bi ostalo u html-u, jer ja tu stranicu obrađujem u Dreamviewer-u i u njemu se solidno snalazim.\nMoraću da tražim neko drugo rešenje ili da na kraju ipak platimo nekome da nam to uradi kako treba :-(\nRe: Sajt u HTML5 i implementacija slajdera 21.03.2015. u 14:40 - pre 88 meseci\nHTML + jquery pa kombinuj i igraj se...\nPogledaj ovaj link: http://api.jquery.com/load/\nU svakom slučaju bolje je platiti profesionalca da to uradi nego se igrati na netu... Desi se da uvek nešto treba da se izmeni i doradi, poboljša... a ako nisi pro izgubićeš mnogo više vremena nego što ćeš dobiti u uštedi u budžetu. Ako ti je to pak hobi... uživaj\nRe: Sajt u HTML5 i implementacija slajdera 21.03.2015. u 18:18 - pre 88 meseci\nA da li bi neko od vas poznavalaca ovih stvari odradio neku jednostavnu skriptu koja bi služila za dodavanje novih tekstova, naravno uz novčanu nadoknadu?\nČlan broj: 321636\nRe: Sajt u HTML5 i implementacija slajdera 08.04.2015. u 07:00 - pre 87 meseci\nE bre Srdjane, kucaj na youtube-u pojam "how to import jquery slider into web page" ili nesto tako slicno i uradi slider.\nAjde potrudi se malo, nije to neka "matematika".\n19.03.2013. Browser compatibility\n26.10.2013. Iskljucivanje html5\n26.11.2013. Razlika između HTML4, HTML5 i XHTML?\n28.01.2014. Stazista za rad na sajtovima baziranim na WordPre..\n05.02.2014. PhoneGap i HTML5\n14.05.2014. HTML5+CSS3 (Mobile) koder


Dobro je znati: Šta vas čeka posle vaginalnog porođaja | Bebologija - Škola za trudnice\nDobro je znati: Šta vas čeka posle vaginalnog porođaja\nVreme babina, odnosno 40 dana nakon porođaja, je period u kom se žena oporavlja od trudnoće i porođaja a njeno telo prolazi kroz različite faze. Krvarenje, dojenje, bolovi i puno emotivnih promena.\nDonosimo deset odgovora na pitanja koja najčešće postavljaju buduće mame.\n1. Koliko dugo ću krvariti?\nVaginalno krvarenje može trajati do šest nedelja nakon porođaja, ali kod većine žena prestaje ranije. Prvih nekoliko dana nakon porođaja krv je svetlo crevne boje i otprilike će izgledati kao menstruacija. Možete osetiti i veće ugruške koji će se pojaviti nakon što se pomerite iz sedećeg ili ležećeg položaja, što je potpuno normalno. Krv se skuplja u vagini kada ste u jednom položaju, a naglo izađe nakon što se promeni položaj. Međutim, ako se vaš uložak potpuno napuni od početka do kraja za manje od jednog sata važno je da se javite lekaru.\nTri do četiri dana nakon porođaja vaše krvarenje treba polako da oslabi i postane vodenastije i ružičaste boje. Od osam do deset dana poslije vaš iscedak će polako postajati žućkasto-beo.\nAko se dogodi da vaš iscedak ponovno postaje crven i veoma gust, vaše telo vam možda poručuje da ste preterali i da vam je potrebno više odmora. Krvarenje koje se pojačava i crvene je boje duže od deset dana je neuobičajeno, pa obavezno potražite savet lekara.\n2. Da li su ugrušci tokom krvarenja normalni?\nPovremeni "mali" ugrušci su sasvim normalni. Krvni ugrušci su tamno crvene boje i u želatinastom obliku. Nakon što se pojavi ugrušak, pratite dalje što se događa s vašim telom i kakvo je vaše krvarenje. Iako se veoma retko događa, deo posteljice može ostati u materici, ali zato se i radi kontrolni ginekološki pregled pre otpusta iz porodilišta. Ali ako vam se učini da nešto nije u redu, kad izađete iz porodišta i da se krvarenje pojačava obavezno potražite savet lekara.\n3. Kako da se brinem o rani?\nNaravno da nemaju sve žene šavove nakon vaginalnog porođaja, ali ako imate, oni trebaju biti čisti i suvi kako bi se smanjila mogućnost infekcije. Koristite flašu s mlakom vodom kako biste se lakše oprali nakon toaleta. Ako vas šavovi jako peku dok mokrite probajte prskati s vodom tokom mokrenja kako biste smanjili bol, a zatim lagano tapkajte jastučićima od gaze kako bi osušili to područje. Pijte dovoljno vode jer će vaš urin biti blaži, a manje će vas boleti. Urin bi trebao biti bezbojan, a ne žut.\nSavet plus: Ako imate problem sa sedenjem, pokušajte da sedite na okruglom jastuku sa rupom u sredini, poput dečjeg šlauha za plivanje, ili napravite takav oblik od mekanog ćebeta. Za nekoliko nedelja konci će se sami razgraditi i zatezanje će prestati.\n4. Smem li koristiti tablete protiv bolova?\nNakon vaginalnog porođaja možete imati tri vrsta bolova: od rane, razderotine i epiziotomije, normalna bol od porođaja i od hemeroida. Naravno, možda ste srećnica koja nije osetila ovakve vrste boli. Neke rane su jako male i nećete ih osetiti osim što će izazvati nelagodu. Za veće rane i od epiziotomije samo je potrebno malo više vremena da se potpuno oporavite. Možda će vam ćete vam biti poteban neki lek protiv bolova, ali se prvo posavetujte sa lekarom.\nMožda ćete osećati grčeve materice, a to je potpuno normalno jer se nakon porođaja materica vraća u prvobitno stanje. Grčevi su najjači nekoliko dana posle porođaja, ali onda se počinju polako smirivati. I kada dojite, oslobađa se hormon koji takođe izaziva grčenje materice.Sve je to priroda lepo uredila, i upravo ti grčevi pomažu da se krvarenje drži pod kontrolom.\nPROČITAJTE: Hemoroidi tokom trudnoće\nHemeroidi se mogu pojaviti tokom trudnoće i u periodu nakon porođaja. Pokušajte sa nekim blagim i neutralnim kremama da smanjite osećaj nelagode. A ako imate baš velike probleme i hemoroidi vam krvare obavezno se obratite lekaru.\n5. Da li će mi rana pući kad budem imala prvu stolicu nakon porođaja?\nŽene su često uplašene zbog pomisli na prvu stolicu nakon porođaja, boje se da će im šavovi "popucati", ali i koliko će ih tada boleti rana. Možda će malo boleti ali konci sigurno neće popustiti. Pijte dovoljno tečnosti i jedite hranu punu vlakana kako bi vaša stolica bila mekana. Ponekad mogu pomoći i preparati koji će vam omekšati stolicu.\n6. Kada ću moći da dojim?\nMleko će doći čim se vaša beba rodi. Prvo mleko se zove kolostrum. To je retka žućkasta tečnost koja dolazi u malim količinama, savršena za malu bebu i njen maleni stomačić. Obično oko trećeg dana nakon porođaja osetićete da dojke postaju teže, što znači da se menjaju svojstva mleka. Boja će biti različita, od zlatne do bele kao i veće količine. Nemojte zaboraviti da mleko nadolazi onoliko koliko vaša beba sisa, to je uvek odnos potražnje i ponude. Budite istrajni i ne odustajte, jer je upravo vaše mleko, najbolje za vašu bebu!\nPROČITAJTE:Odgovori na najčešća pitanja o dojenju\n7. Da li mi treba posebna hrana tokom dojenja?\nNema posebne vrste ishrane dok dojite svoju bebu. Zdrava hrana je jedino na šta treba obratiti pažnju. Sigurno ćete čuti puno saveta od prijateljica ili članova porodice. Postoji puno bapskih priča. Jedite ono što prija vama i vašoj bebi. Osluškujte svoj i njen organizam i sami ćete sve shvatiti veoma brzo.\n8. Zašto se tako lako rasplačem?\nŽene se tako osećaju nakon rođenja deteta. Ponekad su to emocije koje ste očekivali: ljubav, sreća, euforija. Međutim, ponekad se mogu javiti osećaji koje niste očekivali. Neke žene osećaju ravnodušnost, nezadovoljstvo ili razočaranje nakon porođaja. Neke se boje da priznaju da nemaju uzvišene osećaje za svoje dete. Poroditi se je neverovatno iskustvo, ali nema pravog odgovora šta tačno trebate da osećate prema svojoj bebi. Ako ne osećate povezanost sa svojom bebom pustite da vam vreme pomogne. Brinuti se o novorođenčetu nije lako a uz nedostatak sna, ovaj period je pogodan za osećanje anksioznosti i depresije.\nPROČITAJTE: Reč, dve o emocijama posle porođaja\nPostporođajna tuga je uobičajena u prvim nedeljama. Ako takva osećanja potraju duže od nekoliko nedelja, možda patite od postporođajne depresije najbolje je da o tome porazgovarate sa bližnjima i pomoć potražite od lekara.\n9. Kako ću znati da li sam dobila infekciju?\nNakon vaginalnog porođaja najčešća mesta gde se može razviti infekcija je rana, materica ili bešika. Prvi znaci infekcije na šavovima mogu biti jak bol koji se ne smanjuje bez obzira na to što vreme prolazi ili nakon uzimanja lekova protiv bolova. Crvenkasta koža oko šavova, zadebljanje ili zelenkasti iscedak takođe mogu biti znaci zbog kojih treba potražiti savet lekara. Ne dešava se često ali važno je znati da ukoliko dobijete povišenu telesnu temperaturu šest nedelja nakon porođaja, obavezno otiđite kod lekara.\n10. Kada mogu ponovno imati seksualne odnose?\nNakon porođaja i privikavanja na malu bebu u vašem naručju, seks vam sigurno nije na listi prioriteta. Međutim, dobro je znati kada je vaše telo spremno za povratak. Opšta preporuka je da se treba sačekati šest nedelja od porođaja pre prvog odnosa, jer je telo veoma osetljivo, pa postoji veći rizik za razvoj infekcije. Vaša maternica mora zaceliti na mestu gde je posteljica bila pričvršćena. Ovaj deo je posebno osetljiv tokom seksulanog odnosa zbog bakterija, a potrebno je vreme da rana od epiziotomije zaceli. Zato je najbolja preporuka, stupite u seksualne odnose onda kad osetite da ste za to spremni.\nPripremila: Vesna S. Izvor:miss7mama.24.sata.hr\nAfter Pregnancy Nutrigen Test – upoznajte svoju genetiku\nKoliko žena i mama u vašem okruženju ima problem s viškom kilograma, naročito nakon porođaja? Možda ste i vi jedna od njih? Ovde je odgovor na pitanje kako ih se na najzdraviji način rešiti.


"PERU KOLUVIJU": Ko je obmanuo nemačke medije? | Društvo i ekonomija | Direktno\n16. 11. 2021. 22:49 19\nRežimski mediji su danas došli u stanje ekstaze nakon što je nemački "VICE" objavio da je "imao uvid u laboratorijske analize kanabisa sa Jovanjice, koji ima samo 0,54 THC, od čega ne bi bilo da se naduva ni pile". Međutim, ispostavilo se da je ovaj nemački medij objavio samo parcijalnu informaciju, budući da je prećutano da je u pojedinim Koluvijinim biljkama pronađeno čak 17 odsto THC-a, što je na Tviteru obelodanio Stevan Dojčinović, glavni urednik KRIK-a.\nDojčinović se posle teksta portala "VICE", a koji je preneo "Dojče vele" oglasio na Tviteru, gde se zapitao kako je došlo do toga da "nemački mediji šire lažne vesti o Jovanjici". Najpre je reagovao na rečenicu da je "u biljkama u Jovanjici pronađeno 0,54 odsto THC, što je više od dozvoljenog (0,3 procenta)". Takođe se konstatuje da od tog procenta THC-a "ne bi moglo da se naduva ni pile":\n- Sem što ovo NIJE TAČNO! U pojedinim Koluvijinim biljkama je pronađeno čak 17 odsto THC, od čega ne bi moglo da se "uradi" pile, već i slon. Malo više oko toga šta su činjenice i kako je došlo do toga da nemački mediji šire "fejk njuz" o Jovanjici u nizu - počeo je Dojčinović u obraćanju na Tviteru, koje prenosimo u celosti:\n- Biljke koje su zaplenjene na Koluvijinom imanju imaju različitu koncentraciju THC - od najslabijih, oko 0,5 odsto, do jačih uzoraka koji su predstavljali ozbiljnu drigu. Najjači uzorak koji je pronađen bio je tačno 17,54 procenta. Bilo je između ostalog i biljaka od 11, 12 odsto...\n- Urađena je serija veštačenja ovih biljaka i zbog toga postoji niz izveštaja o veštačenju. Nedavno sam, zbog Koluvijine tužbe, sakupio na jednom mestu podatke o ovim izveštajima i dopunama izveštaja, kojih ima čak 18 (bar koliko sam ja našao).\n- Šta je moguće da se ovde dogodilo? Neko je novinarima VICE očigledno dao parcijalnu informaciju, samo jedan izveštaj ili deo izveštaja koji se odnosi na najslabije uzorke. Oni su se upecali kao somovi i bez dodatnih provera objavili. Ko im je dao ovo?\n- Tužilaštvo sigurno nije. Nije ni policija. Nisu ni kolege novinari koji se bave ovom temom. Tu ostaje da im je izvor informacija najverovatnije Koluvijina odrbana ili neko iz vlasti koji se trudi da na ovakav način opere Koluviju. Ili oba - na primer Đuka.\n- Malo o onima koji su objavili, odnosno o VICE. To je medij koji nije pre svega poznat po temeljnosti u radu, standardima i istraživačkom novinarstvu, već po egzibicionizmu i gonzo novinarstvu. To su pokazali i ovde.\n- Ovako se nešto ne bi desilo, recimo, Gardijanu, jer bi oni kontaktitali kolege u zemlju u kojoj se priča odvija i proverili informaciju. Često u KRIK-u dobijamo pozive inostranih kolega koji rade priču o Belivuku, Jovanjici, itd. To je osnova kad pokrivaš priču u inostranstvu.\n- Ova VICE priča je jako štetna, posebno jer ima pečat poznatog brenda i nemačkog medija, što onda zvuči - wow. Uklapa se u trenutan talas pranja Koluvije u kojem se ublažava jačina njegovih biljaka, a o predstavlja skoro kao žrtva.\n- I za kraj, reagovao sam ovako jer VICE, sem što je objavio "fejk njuz", morao je i da se popiša po kolegama u Srbiji: "Magazin VICE konstatuje da mediji blisku vlastima, i oni kritički nastrojeni, vuku svaki na svoju stranu i učestvuju u širenju neproverenih informacija o slučaju" - napisao je na Tviteru Stevan Dojčinović.\nKrik Jovanjica Stevan Dojčinović Predrag Koluvija\nJovanjica 1: Radnica delimično promenila iskaz\n22. 12. 2021. 3


Poziv za konferenciju u Gradačcu - #mladiinfomne\n15/08/2017 Mladiinfo Montenegro Aktivnosti, Događaji\nMladiinfo Montenegro poziva te da se prijaviš za konferenciju koja će se održati u Gradačcu, gradu u sjevernoj Bosni, od 17. do 21. septembra 2017. godine.\nOvo je druga aktivnost u okviru projekta kojeg realizuju NVO Memos iz Njemačke i Kancelarija za mlade iz Nirnberga u okviru Erasmus + programa pod nazivom “Brain Drain, Brain Gain + Circular Migration”.\nPrva aktivnost ovog projekta bila je studijska posjeta Makedoniji koju je u maju organizovao Volonterski centar u Skoplje. Događaj je imao za cilj upoznavanja mladih sa trenutnom situacijom i boljim razumijevanjem omladinskog sektora, kako u Makedoniji tako i zemljama Zapadnog Balkana koje se suočavaju sa socijalnim, ekonomskim i geografskim preprekama u ostvarivanju svog ličnog i profesionalnog razvoja. Aktivnosti ove studijske posjete organizovane su u malim timovima koji su istraživali sistem podrške mladih u Skoplju, uključujući stručnjake, korisnike i aktere koji su direktno uključeni u pitanja učenja, mobilnosti mladih i radnih migracija.\nInstitut za razvoj mladih Kult je zadužen za drugu aktivnost, četvorodnevnu konferenciju, koja povezuje više od 40 mladih lidera, volontera, profesionalaca i ljudi koji rade sa mladima.\nTroškovi za smještaj i hranu pokriveni su od strane organizatora.\nNa konferenciji će biti riječi o trenutnom stanju mladih i migracijama u zemljama učesnica ove konferencije. Zemlje učesnice imaju zadatak da mapiraju stejkholdere u svojim zemljama na temu “Brain Drain, Brain Gain + Circular Migration” i da relevantne statističke podatke i činjenično stanje iznesu na konferenciji.\nNakon ove konferencije učesnici će imate jasniju sliku situacije u zemljama sa Balkana položaju mladih u društvu kao i o odnosu organizacija koja rade sa mladima i za mlade na pomenutu temu. Takođe imaće uvidi o dinamici sezonskog rada, o odnosu kvalifikovanih i nekvalifikovanih radnika kao i šta je uzrok stvara deficita u zanimanjima na tržištu rada.\nTreća aktivnost je evaluacioni seminar koji će se održati u Nirnbergu u januaru 2018. godine.\nProjekat je finansiran od strane Njemačke nacionalne agencije za implementaciju Erasmus + programa, uz podršku Evropske komisije. Partneri u sprovođenju ovog projekta su: Institut za razvoj mladih Kult i gimnazija Obala iz Bosne i Hercegovine, Volonterski centar (Makedonija), Mladiinfo Montenegro iz Crne Gore, Hrvatsko filmsko udruženje, NVO Duga i Ekološki centar Vojvodina iz Srbije, Omladinski centar Velenje (Slovenija), Nirnberška kancelarija za mlade i NVO Memos iz Njemačke.\nSvoje prijave zainteresovani mogu poslati najkasnije do 28. avgusta 2017.godine slanjem CV-ja i motivacionog pisma na: [email protected]\nPromovisanje mira i bezbjednosti u Evropi\nM!M na IV Izbornoj konferenciji Mladih liberala\nRadionice za mlade trenere u Istanbulu


Uhapšen zbog razbojništva | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Uhapšen zbog razbojništva\nISTOČNO SARAJEVO – Muškarci čiji su inicijali D.O. /34/ i E.P. /37/ iz Kantona Sarajevo uhapšeni su zbog sumnje da su počinili razbojništvo na području opštine Istočna Ilidža, saopšteno je iz Centra javne bezbjednosti /CJB/ Istočno Sarajevo.\nNavedena lica uhapšena su juče prema ovlaštenju dežurnog tužioca i u saradnji sa pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo.\nTokom kriminalističke obrade, E.P. je priznao da je 20. januara zajedno sa D.O, uz prijetnju pištoljem, od radnice u prodavnici „Tik-tak“ u Istočnoj Ilidži ukrao neutvrđenu količinu novca.\nNakon kompletiranja predmeta, protiv D.O. i E.P, Okružnom tužilaštvu Istočno Sarajevo biće dostavljen izvještaj o počinjenom krivičnom djelu.\nPrethodni članakUtvrditi ima li osnove za stecajni postupak\nNaredni članakUnicef donirao opremu vrijednu 60.000 KM


Savet koji će vam zatrebati: Kako da ispeglate odeću od prevrnute kože – Lepotica.rs\nSavet koji će vam zatrebati: Kako da ispeglate odeću od prevrnute kože\nBy Redakcija Lepotica.rs | 29.12.2015. 0 Comments\nSvima je poznato, da je svakodnevnica svake savremene dame, ispunjena mnoštvom obaveza, sa kojima je ponekad pravi izazov izboriti se, bar u predviđenom i planiranom terminu. Baš zato, ponekad je od velike koristi upoznati se sa korisnim savetim, koji vam mogu pomoći da u određenim situacijama brzo i lako rešite i prevaziđete određenu obavezu i da na taj način uštedite dragoceno vreme.\nJedan od takvih saveta, podelićemo sa vama kroz sadržaj ovog teksta. Reč je o savetu kako da na najjednostavniji način ispeglate odevni predmet od prevrnute kože.\nKako da ispeglate odevni predmet od prevrnute kože?\nBez obzira što se modni trendovi i modeli odeće neprestano, iz godine u godinu smenjuju, postoje određeni materijali od kojih se odeća proizvodi, a koji nikada ne prestaju da budu moderni. Jedan od takvih materijala je prevrnuta koža.\nOno što se može izdvojiti kao mana prevrnute kože, jeste to što kada se izgužva, veoma teško se može ispeglati, jer prevrnuta koža ne sme da dođe u direktan dodir sa zagrejanom površinom pegle. Ipak, u takvim situacijama postoji rešenje. Kada vam se izgužva bilo koji odevni predmet od prevrnute kože, uradite sledeće:\nIzgužvani odevni predmet pažljivo i što pravilnije stavite na ofinger. Zatim, taj ofinger odnesite u kupatilo i okačite ga o ivicu tuš kabine tako da odevni predmet bude unutar prostora tuš kabine. Ukoliko u svom kupatilu nemate tuš kabinu, ofinger okačite recimo o zakačku za peškir ili o nešto drugo što se nalazi u blizini slavine sa toplom vodom.\nBitno je samo da odevni predmet koji ste okačili potpuno visi, odnosno da se nijednim svojim delom ne oslanja na podlogu. Kada ste to uradili, pustite da teče vrela voda i da se u unutrašnjosti kupatila (ili u unutrašnjosti samo tuš kabine), formira veća količina vodene pare. Količina vodene pare, treba da bude tolika, da dopre do odevnog predmeta od prevrnute kože, odnosno da uzrokuje da takav predmet postane „naparen“.\nKada primetite da je odevni predmet „naparen“, zatvorite slavinu sa vrelom vodom i ostavite odevni predmet na ofingeru da i dalje visi i da stoji nekoliko sati. Najbolje je da ovo uradite uveče i da tek ujutru proverite rezultat.\nRezultat će biti iznenađujuć. Konkretno, vaš odevni predmet od prevrnute kože, izgledaće kao da ste ga pažljivo i uredno ispeglali. Ukoliko u potpunosti ne budete zadovoljni rezultatom ovako sprovedenog postupka, sve ponovite još jednom na isti način i rezultat sigurni smo neće izostati.\nJedino što može uticati na potrebu da opisani proces obavite dva puta kako bi ste postigli maksimalne rezultate, jeste preterana izgužvanost odevnog predmeta koji je proizveden od prevrnute kože ili debljina prevrnute kože. Blaže izgužvani ili tanji odevni predmeti, biće besprekorno ispeglani već nakon prvog puta.\nOno što je takođe važno napomenuti, jeste da je potrebno da odevni predmet ostane da visi na ofingeru sve dok se potpuno ne osuši. U protivnom, može se lako ponovo izgužvati čim ga obučete ili vratite u garderober.\nIsti ovaj postupak „peglanja“, možete isprobati i na predmetima koji nisu odevni, već imaju neku drugu namenu, ali su takođe izrađeni od prevrnute kože.\nRelated Itemsjakneodrzavanjeofingerpeglanjeprevrnuta kozavodena para\n← Previous Story Saveti za razlikovanje original i kopije parfema\nNext Story → Brz čokoladni mus – Savršena poslastica!


Opis sigurnosne nadopune za Office 2013: februar 12, 2019\nOva bezbednosna ispravka rešava ranjivosti sistema Microsoft Office koje mogu dozvoliti daljinsko izvršavanje koda ako korisnik otvori specijalno izrađen Office datoteku. Da biste saznali više o ovim ranjivosti, pogledajte sledeće:\nMicrosoft zajedničke ranjivosti i jonizirajuće CVE-2019-0582\nMicrosoft zajedničke ranjivosti i jonizirajuće CVE-2019-0671\nMicrosoft zajedničke ranjivosti i jonizirajuće CVE-2019-0672\nMicrosoft zajedničke ranjivosti i jonizirajuće CVE-2019-0673\nMicrosoft zajedničke ranjivosti i jonizirajuće CVE-2019-0674\nNapomena Da biste primenili ovu bezbednosnu ispravku, morate imati instaliranu verziju servisnog paketa 1 za Microsoft Office 2013 .\nImajte na umu da se ispravka u Microsoft centru za preuzimanje odnosi na izdanje Office 2013 programa Microsoft Installer (. msi). Ne primenjuje se na izdanja Office 2013, kao što je Microsoft Office 365 Home (pogledajteUtvrđivanje Office verzije).\nOva ispravka omogućava da omogućite novu japansku eru u programu Access 2013 kada postane dostupan.\nPreuzmite bezbednosnu ispravku KB 4018300 za 32-bitnu verziju sistema Office 2013\nPreuzmite bezbednosnu ispravku KB 4018300 za 64-bitnu verziju sistema Office 2013\nOva bezbednosna ispravka zamenjuje prethodno objavljenu bezbednosnu ispravku 3172459.


Župan Ivan Celjak donio je odluku da se zgrada na adresi Rimska 28, u kojoj se trenutno nalazi njegov ured i uredi županijske uprave, prilagodi za potrebe učenika Gimnazije Sisak, dok će za učenike Ekonomske škole Sisak osigurati prostor u okviru Pučkog otvorenog Učilišta Kotva.\nŠto se tiče Ekonomske škole Sisak, kako učenici ne bi morali svakodnevno putovati 20-ak kilometara u Martinsku Ves, što podrazumijeva i trošak prijevoza od gotovo dva milijuna kuna, župan je donio odluku o osiguravanju prostora u okviru Pučkog otvorenog Učilišta Kotva. Učenike će tako čekati spremne školske klupe bez dodatnih ulaganja.


ŠPANIJA / Andaluzija - Priča o Zirjabu, prvom trendseteru i influenseru iz Bagdada - Umetnost putovanja\nHomeAndaluzijaŠPANIJA / Andaluzija – Priča o Zirjabu, prvom trendseteru i influenseru iz Bagdada\nPriča o Zirjabu\nprvom „trendseteru“ i „influenseru“ iz Bagdada, u IX veku\nČuveni bagdadski učenjak i polimat, Ali ibn Nafa (789 – 857), astronom, geograf, istoričar, kulinar, pesnik i muzičar – pevač i kompozitor, bio je poznatiji po nadimku Ziryab (arap. „Crna ptica“) zbog svoje izrazito crne kose (neki tvrde i tamne puti), i predivne boje glasa. U istoriji je ostao zabeležen kao prvi „trendseter“, modni i kulinarski „influeser“ – čovek koji je između ostalog predstavio upotrebu paste za zube, osmislio salone za ulepšavanje i nove modne trendove, redovno šišanje i pranje kose i brade šamponom, bonton pri obedovanju i vodio prvu muzičku školu za dečake i devojčice. Prvi put na evropskom tlu, predstavio je persijsku igru – šah, i persijski sport – polo. Neki izvori navode da Zirjab nije bio Arapin već poreklom Persijanac, drugi da je bio Kurd, a treći da je bio poreklom Afrikanac. Na žalost, nijedna slika koja predstavlja Zirjaba nije sačuvana.\n„Marabu“, platno francuskog slikara Žana Leona Žeroma („Marabou“, Jean-Léon Gérôme, 1824-1904), jedna je od mnogih romantičarskih predstava Andaluzije u Francuskoj, tokom XIX veka\nAndaluzija, Španija – „Dvor Abd Al-Rahmana“, platno francuskog slikara Žana Leona Žeroma (Jean-Léon Gérôme, 1824-1904), jedna je od mnogih romantičarskih predstava Andaluzije u Francuskoj, tokom XIX veka\nNavodno je zbog ljubomore svog persijskog učitelja muzike (Ishaq al-Mawsili), koji nikako nije mogao da se pomiri s time da je učenik bolji od njega, morao da prihvati njegovu ponudu – uzme veliku svotu novca i napusti Abasidski kalifat kako ne bi bio ubijen. Iz Bagdada, talentovani Zirjab krenuo je prvo u Siriju, zatim ka Egiptu i dalje, duž severne Afrike, sve do Tunisa (Keruana). Neki izvori navode da je boraveći u Keruanu napisao veoma oštru pesmu o tamošnjem emiru kao velikom rasisti i podstrekaču lokalnih ratova, zbog koje je morao da napusti i Tunis. Nedugo, vest o njemu stigla je do dvora Al Hakama I, omejadskog kalifa Al Andaluza (Španija), koji je i sam bio poeta i ljubitelj umetnosti. Zirjab je bio pozvan da dođe u Kordobu na njegov dvor – tada prestonicu kulture evropskog kontinenta, za vreme mračnog srednjeg veka u ostatku hrišćanske Evrope. Al Hakam I je ubrzo umro, ali je Zirjab nastavio život na dvoru Abd al-Rahmana II koji je nasledio je oca.\nMlinovi Al Andaluza (arap. noria, VIII – X vek) u Kordobi, predstavljaju izum koji je – iako delimično i u drugačijem obliku poznat i u vreme Rima (Barbegal, Francuska – sistem vertikalnih mlinova sa akvaduktom, I – III vek), u Evropu ipak stigao sa Istoka. Najstariji postojeći mlinovi oblika koji nam je poznat – iz VII veka, nalaze se u Hami, u SIriji. Najveći doprinos iz oblasti mašinstva – mehanike i hidraulike, pripada arapskom naučniku Badiuzaman Abul-Iz ibn Ismail ibn Razaz Džazariju (skraćeno – Al Džazari) iz XII veka, poreklom iz današnjeg DIjarbakira na jugoistoku Turske. Njegovi izumi iskorišteni su pri pronalasku parne mašine i motora sa unutrašnjim sagorevanjem. Smatra se jednim od rodonačelnika savremenog mašinstva, a izmislio je i prvu „spravu za vađenje krvi“.\nVrtovi Al Andaluza, pripovedanje priča uz zvuke uda (laute), jednog od žičanih muzičkih instrumenata koji su u Evropu stigli sa Istoka, s Mavarima. Kada su dospeli do Francuske, u Evropi su nastali prvi trubaduri\nTokom života na dvoru kordovskog kalifa, Zirjab je postao jedan od prvih velikih „influensera“, zaslužan za dodatak pete žice na lauti, tj. udu – žičanim instrumentima koji su u Evropu – u Al Andaluz, i pristigli iz Persije i sa Istoka. Osnovao je prvu muzičku školu za dečake i za devojčice koja je postojala još čitav vek nakon njegove smrti, i smatra se da je svojim kompozicijama izvršio ogroman uticaj na muziku i muzičke pravce Andaluzije i severne Afrike. Takođe, osmislio je rituale svakodnevne higijene i u Evropi prvi put u upotrebu uveo dezodorans, obavezno pranje i šišanje kose i brade (uveo je novu modu kratke kose), i svakodnevno pranje zuba (neki mu pripisujuju izum paste za zube). Zirjab je dao i nove preporuke u vezi odevanja, prema kojima Andalužani treba da se oblače u boje koje su u skladu sa godišnjim dobom – zimi u tamne boje, leti u belo, u jesen – u boje jeseni (smeđe, žute, narandžaste, crvene), u proleće – u pastelne boje propupelih cvetova, i dodatno predložio da se dnevna garderoba mora razlikovati od svečane. Prema nekim neproverenim izvorima, Zirjab je osmislio i otvorio prve „salone za ulepšavanje“ za ženski deo mavarske aristokratije, u Kordobi.\nZirjabovi „izumi“ odnose se i na estetiku stola za ručavanje i prvi bonton prilikom jela na evropskom tlu. Uveo je upotrebu stolnjaka, osmislio ritual tri dela obroka – predložio da treba da počne supom, nastavi se glavnim jelom (ribom ili mesom), i završi dezertom ili voćem. U Evropu je doneo recepte za nova jela iz Bagdada, kao što su ćufte i jelo slično tortelinima. Umesto teških srebrnih i zlatnih, Zirjab je prvi uveo upotrebu staklenih i kristalnih čaša zbog kojih je u Evropi otvorena prva serijska proizvodnja stakla, u okolini Kordobe. Obedovanje je prvi put postalo stvar ukusa i estetike.\nIzmeđu VIII i XV veka, mavarska kultura Andaluzije bila je na izuzetno visokom nivou. Kada su Španci krenuli sa osvajanjem teritorija od Mavara (serijal vojnih pohoda između X i XV veka – Reconquista) i vojno ih porazili, nisu ni izdaleka znali o nauci – medicini, geografiji, irigaciji, mehanici, ili primenjenom zanatstvu, koliko su mogli da pročitaju u arapskim knjigama i vide na licu mesta. U IX veku, pod vlašću Mavara, centar Al Andaluza – Kordoba (Cordoba) važio je za najprosperitetniji grad čitave Evrope, u koji su dolazili učeni ljudi Evrope – hrišćani, da izučavaju antičke i arapske knjige prethodno naučivši arapski – tada najpopularniji strani jezik starog kontinenta. Priča se da su neki visoki španski dostojanstvenici, izlažući se riziku od kazne, molili čuvenog vrhovnog katoličkog kardinala Sisnerosa (Cisneros, XV vek) da nakon isterivanja Mavara iz Španije na lomači ne spali baš sve mavarske knjige (naročito ne one persijske, iz oblasti medicine), jer će s njima nestati i svo znanje za koje Evropljani do tada nikada nisu ni čuli.\nMuzički duet iz XIII veka u Al Andaluzu – Mavarin i hrišćanin\nAl Andaluz, slika sa mavarskog dvora iz 1375 (Sala de los Reyes, Palata Alhambra u Granadi)\nAndaluzija Španija, Andaluzija Španija, Andaluzija Španija, Andaluzija Španija, Andaluzija Španija, Andaluzija Španija


Beseda dobitnika nagrade "Branko Miljković"\nPočetna/KATEDRA/Beseda dobitnika nagrade “Branko Miljković”\nNagrada "Branko Miljković" Nenadu Miloševiću\nSana Life 28. decembra 2020.\tKATEDRA, MANIFESTACIJE, TRADICIJA, UMETNOST, ZANIMLJIVOSTI Ostavite komentar\nBesedu Nenada Miloševića povodom primanja nagrade pročitajte u celosti u nastavku teksta.\nUkazana mi je velika čast da ponesem nagradu za knjigu poezije koja nosi ime Branka Miljkovića. Želim da se zahvalim članovima žirija koji su između drugih knjiga poezije i pesnika izabrali baš moju, a posebno mi je drago što većinu među njima čine pesnici. Pišem za pesnike, pesniku u čitaocu se obraćam.\nNekada nisam voleo poeziju Branka Miljkovića. Svrstavao sam ga među neosimboliste, u širem smislu, avangardiste. Kada sam počinjao želeo sam da pišem stihove iz realizma govornog jezika, kao i neki Brankovi savremenici, kako bih stigao do onoga što je Zoran Mišić nazvao realistički objektivizam.\nUručenje nagrade Branko Miljković danas u Gradskoj kući u Nišu\nMislio sam da Miljkovićeva, kao i neki drugi pesnici, želi da spase nadrealizam i simbolizam, kojima, po meni, nije bilo spasa. Da je to poezija namenjena samo mlađim čitaocima, koji od poezije očekuju nešto što im ona ne može dati. Miljkovića mi je citirao moj kolega, filmski reditelj, dok sam mu ja uzvraćao kako bi trebalo da čita malo i savremenu poeziju. Talentovani hrvatski pesnik izazivao je sumnju kod mene u svoj talentat otkrivši mi da voli Miljkovićevu poeziju. Ko zna kako su se te moje pesničke predrasude učvrstile, ko im je kumovao. Pesnik i nesvesno zazima svoju pozu koja mu i daje i uzima, i ograničava ga i učvršćuje.\nMeđutim, Miljković je na svoj način, još tada, pedesetih godina prošlog veka, spoznao da pesnički realistički objektivizam, koji se oslanja na modernu nauku i filozofiju ne daje odgovore na mitsko i religiozno iskustvo sveta koje je hiljadama godina bilo prisutno u čoveku. I dok su Brankovi savremenici preuzimali već racionalizovane mitove, on je tragao za njihovim izvornim, dionizijskim, kultnim značenjem u savremenom životu.\nTa drama traganja za mitskim i dionizijskim u čoveku počela je svesno u evropskom pokretu nadrealizma i avangarde čijoj tradiciji je pripadao i to podvlačio i mladi Branko Miljković. Međutim, Branko je hteo i dalje od toga, dalje od tradicije racionalizovanja mitskog, želeo je da se kreće u živom mitu, da prebiva u mitskoj situaciji.\nPre desetak godina upoznajem i počinjem da vodim razgovore s Milicom Nikolić koja je krajem pedesetih godina angažovala Branka Miljkovića kao prevodioca za potrebe Antologije moderne ruske poezije koju je kasnije priredila sa Nanom Bogdanović. Nisam mogao lako da dobijem odgovore na pitanja o Branku. Samo se sećam kada je rekla da se videlo odmah da je u pitanju veliki pesnik. Veliki, ponovio sam u sebi, zar to i Milica o njemu misli, Milica koja je sigurno jedan od navećih poznavalaca moderne, da se ograničim samo na srpsku pa i rusku modernu književnost dvadesetog veka. Nekoliko godina posle toga upoznajem i Božidara Šujicu koji mi takođe govori o druženju s Brankom, čak ga i imitira u televizijskoj emisiji, prepričava mi raspravu među njima: gde će pesnik Boža Timotijević prvo da dođe, u Kragujevac kod Šujice ili u Niš, kod Branka.\nIspostavilo se da mi je trebalo skoro trideset godina da dođem do tema kojima je Branko bio okupiran u svojim ranim dvadesetim: smrt i pevanje, Orfejev tamni svet u kome se dodiruju smrt i život, pesma i pesnik, duša životinja i biljaka i duša pesnika, nevinost pesnikova, svetost pesnika. Jer, veliki su pesnici uvek i sveci poezije koji ponekad posvećenima zasvetle iz svojih reči.\nSve te godine Brankove pesme su bile pored mene. Te njegove teme su me sačekale danas. One čekaju svakog pesnika, ali ne stižu svi pesnici do tih tema.\nKako su i pesnici puni predrasuda, tek oni. Olako ih stvaraju. Ne sazrevamo integralno već fragmentarno. Poezija Branka Miljkovića postala je za mene pećina ideja, probudivši mi nadu da još jednom u poezji mogu da prevrednujem sebe kao pesnika, odnosno da dozvolim da me ta razlika piše i da se ne pitam za sudbinu svojih pesama. Ionako mi sami razgrćemo koprene kako bi tumarajući došli do velike poezije pored koje smo toliko puta u potrazi za njom, pored nje prošli.\nTokom ovih trideset godina žalio sam se da dobijam kao pesnik manje nego što zaslužujem, a evo sada dobijam više, Brankovu poeziju kao izazov, kao tajnu i zagonetku koja mi je najpotrebnija. Otkrio sam ga teško i mučno! Srećan sam i klanjam se Branku! On mi je pokazao\n… ono što se naziva\nOznakebeseda Branko Miljković dobitnika kultura nagrada umetnost\nPrethodni 70 miliona evra za rani pristup vakcinama za Zapadni Balkan\nSledeći “Škola odlično mesto da se promoviše lepo ponašanje i nenasilna komunikacija”


(FOTO/VIDEO) ŠMEKER OD MALENA! Pogledajte kako je Pinkova zvezda izgledala u horu Čarolija! - Informer\n17:46 Muzika 0\n(FOTO/VIDEO) ŠMEKER OD MALENA! Pogledajte kako je Pinkova zvezda izgledala u horu Čarolija!\nAleksa Savić ima razloga da bude srećan nakon sinoćne emisije muzičkog takmičenja "Pinkove zvezde". On je prošao u dalji krug jer je dobio svih pet glasova članova žirija\nVeć nakon prve emisije, na društvenim mrežama se polemiše da će on možda biti i glavni zavodik u ovoj sezoni popularnog muzičkog takmičenja.\nČlanica žirija Aleksandra Radović je pomenula da se seća Alekse iz hora "Čarolija" koji vodi Leontina Vukomanović. Podsećamo vas kako je on izgledao tada dok je pevao u horu kao klinac. Napominjenom da se i u okviru tog hora osim po glasu, on isticao i zbog visine jer je bio viši od gotovo svih vršnjaka u horu.\npinkova zvezda hor Čarolija Aleksa Savić\nVIVA VOKS izdaje prvi album album krajem marta


Deca uključena u život i rad na ulici su pravno nevidljiva, nemaju pristup socijalnoj i zdravstvenoj zaštiti, niti školovanju, te su izložena najvećim rizicima višestrukog kršenja prava, saopštio je danas zaštitnik građana Zoran Pašalić.\nIako su takva deca često radno i seksualno eksploatisana, izložena nasilju i diskriminaciji, naši zakoni ih ne prepoznaju kao žrtve, naveo je Pašalić.\nTužna beogradska balada o deci prosjacima\n- Kompleksan problem te dece se može rešiti jedino uključivanjem svih nadležnih institucija kao i celog društva - poručio je zaštitnik građana u saopštenju povodom 12. aprila, Međunarodnog dana dece koja žive i rade na ulici.\nPašalić je dodao da je zaštitnik građana u svojim ranijim izveštajima ukazivao na probleme sa kojima se ova deca suočavaju.\nKao značajan problem naveo je da Zakon o javnom redu i miru kriminalizuje prosjačenje, pa tako i dečju, zatim dečju prostituciju i druge oblike eksploatacije dece.\nPašalić navodi da otklanjanje ovih propusta zahteva da se odgovarajućim zakonodavnim merama obezbedi dekriminalizacija dece koja su izložena najgorim oblicima dečjeg rada i obezbedi im status žrtve, kao i druge zaštite i usluge za oporavak i reintegraciju u zajednicu.\nIako se ne zna tačan broj, evidentno je da se veliki broj dece nalazi u uličnoj situaciji.\nSRCEPARAJUĆA SLIKA NA ULICAMA Deca prose, novac se "sleva" u džepove izrabljivača mališana\nPAKAO BEDE Dečake koji su napali Rašu Popova otac terao da prose za rakiju\nPrema zvaničnim podacima, navodi se u saopštenju, polovina dece uključene u prosjačenje su uzrasta od 10 do 14 godina, a čak je 45 odsto ove dece starosti od godinu dana do 10 godina, dve trećine čine dečaci.\nPrema rečima same dece, siromaštvo je prvenstveno povod da započnu sa radom na ulici.\nKljučni izazovi u suzbijanju i zaštiti dece u uličnoj situaciji od različitih oblika eksploatacije i drugih kršenja prava ogledaju se u nedostatku adekvatnih programa za pomoć i podršku kao i u nedostatku adekvatnih programa za smeštaj, oporavak i reintegraciju dece, a takođe i u nedovoljno razvijenoj multiresorskoj saradnji ministarstava u čijoj su nadležnosti poslovi porodično-pravne i socijalne zaštite, pravosuđa, unutrašnjih poslova, zdravlja i obrazovanja, smatra Pašalić.\nPašalić: Građani se najčešće žale na ugrožavanje imovinskih prava\nPašalić: Nisam zadovoljan rezultatima inkluzije u Srbiji, deci najčešće obezbeđen sam besplatan prevoz i obrok


Saopštenje za javnost - FZD\nHome / Novosti / Saopštenje za javnost\nRješenjem Centralne banke Crne Gore 05 aprila 2019. godine, uveden je stečaj u Atlas banci ad Podgorica.\nZakonom o zaštiti depozita definisane su obaveze Fonda za zaštitu depozita da izvrši obračun i započne isplatu garantovanih depozita u roku od 15 radnih dana od dana uvođenja stečaja.\nIstim zakonom definisano je da je stečajni upravnik banke u stečaju dužan da podatke i dokumentaciju za obračun garantovanih depozita dostavi Fondu u roku od 10 radnih dana od dana uvođenja stečaja. Taj rok je isticao u petak 19 aprila.\nStečajni upravnik Atlas banke u stečaju obratio se Upravnom odboru Fonda sa zahtjevom, da zbog obima podataka i dokumetacije koju treba dostaviti Fondu, traži produženje roka isplate za dva radna dana.\nUpravni odbor je sagledavajući opravdanost zahtjeva stečajnog upravnika, a prvenstveno vodeči računa o interesu velikog broja deponenata ove banke, kao i o nastupajućim vjerskim i državnim praznicima, odlučio da se rok za isplatu garantovanih depozita ne odlaže, več da menadžment i zaposleni u Fondu ulože maksimalne napore da obezbijede početak isplate u najskorijem mogućem roku.\nUz maksimalne napore Fonda obezbijedili smo da isplata garantovanih depozita za 90.015 deponenata, koji imaju garantovani depozit u Atlas banci, započne sjutra, 24. aprila u 10 časova u poslovnicama banaka koje smo u posebnom postupku izabrali kao banke isplatioce.\nTo su: Crnogorska Komercijalna Banka a.d. Podgorica, Hipotekarna Banka a.d. Podgorica, NLB Banka a.d. Podgorica i Societe Generale Montenegro Banka a.d. Podgorica.\nBanke su odredilie 75 isplatnih mjesta na gotovo cijeloj teritoriji Crne Gore, tako da će deponenti moći da preuzmu garantovani depozit prema svojem izboru.\nUkupni depoziti kod Atlas banke iznose 186.435,113.42 €.\nOd 93.688 deponenata registrovanih u poslovnoj evidenciji Atlas banke, njih 90.015 imaju pravo na isplatu garantovanog depozita u ukupnom iznosu od 89.592.085,36.\nNa 85.910 fizičkih lica odnosi se 77.332.406,12 €, dok se na 4.105 pravnih lica odnosi se 12.259.679,23 €.\n3.260 deponenata imaju veće obaveze od depozita.\nIz prava na isplatu isključeno je 413 deponenata sa ukupnim iznosom od 5.338.178,90 €.\nRok u kojem deponenti mogu preuzeti garanovani depozit je 10 godina, od čega u periodu od 3 godine kod banaka koje su navedene, a nakon tog perioda direktno od Fonda.\nIsplatna mjesta na kojima će deponenti moći da preuzmu garantovane depozite data su vam u ovom obavještenju, koje će sjutra biti objavljeno u dnevnoj štampi.\nNakon prvog izvještaja stečajnog upravnika imaćemo jasniju predstavu o visini sredstava koja se mogu povratiti iz stečajne mase Atlas banke, ali s obzirom na raspoložive podatke, očekujemo da će se Fond u potpunosti namiriti iz stečajne mase.\nKoristim priliku da vas obavijestim da smo do sada isplatili više od 74% ukupne obaveze prema deponentima IBM banke, a kao što ste ranije obaviješteni, već smo iz stečajne mase ove banke povratili u Fond 10 miliona €.\nNadamo se da će isplata garantovanih depozita kod Atlas banke proteći kao i kod IBM, te da ukupna javnost, a posebno deponenti imaju povjerenje u Fond za zaštitu depozita, kao garanta sigurnosti bankarskog i ukupnog finansijskog sistema.


INAUGURACIJA DONALDA TRAMPA: Zapitani svijet – Monitor\nMnogi u Vašingtonu, koji je mahom demokratski, nisu srećni što će Donald Tramp biti u Bijeloj kući. No, kako kažu njegove pristalice, ,,Tramp ima neke dobre osobine, kao i loše, i veliki broj stavova s kojima se ljudi ne slažu.” Oni misle da će zbog svog ekonomskog statusa Tramp donijeti mnogo dobrog toj zemlji i kao biznismen može da uradi mnogo za privredu koja je i dalje najmoćnija u svijetu. Smanjenje poreza i protekcionizam su ekonomski planovi predsjednika Trampa. Obećavajuću niže poreze i neki drugi predsjednici prije Trampa osvajali su glasove birača. Sada će ga birači ocjenjivati prema tom obećanju.\nTramp namjerava da preispita sve trgovinske ugovore SAD s drugim zemljama. Prvo namjerava da otkaže sjevernoamerički ugovor o slobodnoj trgovini NAFTA sa Kanadom i Meksikom. Poslije otkaznog roka od šest mjeseci, trebalo bi da se pregovara o novim uslovima – sa znatno boljim po SAD.\nSporazum o transpacifičkoj slobodnoj trgovini (TPP) nikada neće biti ratifikovan – kategoričan je Tramp. SAD će odustati i od pregovora sa Evropskom unijom o Transatlantskom sporazumu (TTIP). Narodna Republika Kina, Južna Koreja i Japan, Francuska, Meksiko, Kanada… neće više tako lako imati pristup američkom tržištu. Razmišlja se o uvođenju visokih carina za proizvode, prije svega one azijske konkurencije. Tramp smatra da SAD samo tako mogu da nadoknade nekorektne prednosti koje svojim preduzećima obezbjeđuju zemlje kao što je Kina kroz državne manipulacije u kursevima valuta.\nDalje, Tramp želi da pokaže privredne i geostrateške granice NR Kini: „Vremena uzdržanosti u odnosu na Kinu kao da su prošla i izgleda da će Kina biti pod sve većim pritiskom,” smatra njemački politikolog Tomas Jeger. Preovlađuje mišljenje da su SAD su spremne da redefinišu svoju politiku prema Rusiji i da je pridobiju kao saveznika protiv Kine.\n„Rizik trgovinskog rata sa Kinom osjetile bi i SAD, ali ako bi Kinezi mogli da prodaju američke državne obveznice. U tom slučaju Kinezi bi bili snažno pogođeni padom cijena obveznica, čime bi uništili i sopstveni novac”, naglašava Diter.\nEvropska unija, još jedan veliki partner SAD, je zgrožena izjavama „ratnika” iz Bijele kuće, Strahuje se da onaj predizborni Tramp ozbiljno misli ono što je doživljavano kao njegova predizborna retorika. U Evropi je podigao veliku prašinu intervju koji je Tramp dao njemačkom listu Bild i britanskom Tajmsu. Najmoćniji čovjek svijeta najavljuje trgovinski rat protiv njemačkih automobilskih firmi, smatra da je EU propala i da će mnoge države da je napuste, pošto je „bregzit” odličan „primjer” za njih. EU je „instrument” Njemačke, kritikuje predsjednik SAD.\nZvona na uzbunu već zvone i kod generalnog sekretara NATO Jensa Stoltenberga. Tramp smatra da je Sjevernoatlantski savez nepotreban, zastario i istovremeno važan. On flertuje sa ruskim šefom države Vladimirom Putinom i za sklapanje dila o nuklearnom razoružavanju nudi mu ukidanje ekonomskih sankcija koje su uvedene zbog kršenja međunarodnog prava. Briselom se širi strah da bi Tramp i Putin mogli da sjednu za sto kao „pravi muškarci”, pa da onda, na grbači Evropljana, odluče o novoj podjeli svijeta. Putin bi, recimo, mogao da dobije Baltik, Ukrajinu, Gruziju i Moldaviju, a Tramp bi za uzvrat mogao da „upravlja” u ostatku Evrope.\nBaltičke zemlje i Poljaci imaju ozbiljne razloge za sumnju u to da li bi predsjednik Tramp zaista „priskočio” u odbranu tih zemalja, ukoliko bi Rusija počela da se ponaša agresivno. Već u predizbornoj kampanji su Trampa mediji i njegova politička suparnica Hilari Klinton nazivali ,,Putinovom marionetom”. Razlog je bio njegov pomirljiv odnos prema Moskvi, ali i razni kontakti ljudi oko njega s Moskvom. Tramp i Moskva su to odbacili kao ,,besmislicu” i retoriku predizborne kampanje.\nČak i u Moskvi ,,profesionalci” upozoravaju da bi Rusija trebalo da se čuva Trampa iz dva razloga . S jedne strane, Vašington će sprovoditi ,,veoma reakcionarnu politiku”. S druge, Tramp je ,,krajnje impulsivan”. Zato Kremlj ostaje suzdržan i čeka.\nAleksej Kudrin, bivši ministar finansija i nekada bliski Putinov saradnik, na jednoj konferenciji u Njujorku u novembru to je ovako formulisao: ,,Mislim da bi Putin htio da se stav Rusije više uvažava”. To se odnosi na svjetske događaje za koje Rusija smatra da se tiču njenih nacionalnih interesa. Taj cilj je Putin djelimično postigao, rekao je Kudrin i ukazao na posljedice ruskih postupaka u Ukrajini i Siriji.\nNa vrhu Putinovog popisa želja za Trampa je sigurno ukidanje sankcija. No, Moskva polazi od toga da se to neće brzo dogoditi. Izgleda da Moskva želi i priznanje ruske aneksije Krima. Oboje je povezano, a Tramp je u predizbornoj kampanji pokazao spremnost da se o tome razgovara. U ruskoj politici se oko jednoga slažu – Moskva želi američke garancije da Ukrajina nikada neće biti primljena u NATO. Rusija već godinama želi da se NATO drži dalje od njenih granica.\nOvih dana je Vašington post postavio pitanje da li će čovječanstvo u 2017. biti svjedok postepenog propadanja poretka u kome je od završetka hladnog rata ekonomski i vojno dominirala samo jedna država – SAD. Kada je riječ o njenoj vojnoj snazi, nijedna država joj nije bila ni blizu, a činilo se da je Zalivski rat dokazao to. Jeste, nekoliko zemalja imalo je nuklearno oružje, ali njegova upotreba nije dolazila u obzir jer su svi bili svjesni da u takvom ratu ne bi bilo pobjednika. Veliki broj zemalja, u nadi da će imati ekonomski rast, krenuo je putem američke globalizacije, a svi su vjerovali da će „Paks amerikana” dovesti do opšteg mira i stabilnosti u ratovima izmučenom svijetu. Očigledno je da gore navedene vizije više ne opisuju svijet u kome živimo, ako su ga ikada ranije uopšte i opisivale, napisao je kolumnista Vašington posta Robert Semjuelson. Prema njemu, ekonomije širom svijeta su u zastoju. U SAD, Kini, Njemačkoj rast je daleko manji u odnosu na nivo na koji su te države navikle, a taj trend prenio se i na „manje igrače”. Kolumnista piše i da su globalizacija i slobodna trgovina postali ozloglašeni zbog otpuštanja stotina hiljada radnika, smanjivanja plata i to sve u takozvanim „civilizovanim društvima i državama”, da je broj penzionera sve veći, a da države sve teže isplaćuju njihov teško zarađeni novac. U svojoj knjizi Svjetski poredak Henri Kisindžer piše da je svijet u najvećoj opasnosti onda kada međunarodni poredak prelazi iz jednog sistema u drugi. ,,Ograničenja nestaju, a polje je otvoreno za neumoljive glumce koji imaju najveću želju za širenjem. Sve dok se ne uspostavi novi sistem, postojaće samo jedan vladar — haos'”, zaključak je u Vašington postu.


Pančevo, Sinđelićeva 40c\nFirma CSM 2017 DOO je uvoznik i distributer električnih bicikala, motora i trotineta za tržište cele Srbije.\nPonosni smo na naša električna vozila koja ne zagađuju životnu sredinu a koja su sada pravi hit u svetu. Potrebna nam je vredna i odgovorna osoba za naš tim.\nIzrada faktura i profaktura;\nVođenje evidencije o zalihama (u magacinu, prodavnici, na komisionu) i njihovo sravnjenje;\nTelefonska i on-line komunikacija sa kupcima/komisionarima (primanje porudžbina, evidencija plaćanja, davanje potrebnih informacija, prezentacija proizvoda, rešavanje reklamacija, ugovaranje isporuke isl);\nIzrada dnevnih, nedeljnih i mesečnih izveštaja o prodatoj i komisionoj robi i drugi izveštaji po nalogu nadređenih;\nNabavka kancelarijskog pribora i drugog potrošnog materijala;\nIzvršavanje ostalih zadataka u opisu radnog mesta a po nalogu nadređenih.\nObavezni uslovi i veštine za kandidata:\nPoznavanje Microsoft Office paketa (Word, Excel, internet);\nPoznavanje engleskog srednji nivo;\nPreciznost, tačnost i odgovornost u radu;\nOdlična pismena i usmena komunikacija sa kupcima, saradnicima i zaposlenima;\nRadno iskustvo na istim ili sličnim poslovima najmanje dve godine.\nPoželjno poznavanje rada u Minimax programu.