Stručnjaci ističu da bi se znatno smanjio pesimizam Bosanaca i Hercegovaca kada bi došlo do pozitivnih pomaka u društvu.\nStudija Međunarodne agencije za istraživanje javnog mnenja Gallup rangirala je Bosnu i Hercegovinu na treće mjesto svjetske liste najpesimističnijih zemalja. Neslavno treće mjesto, odmah iza Italijana i Grka, BiH je zaslužila jer njeni građani ne vjeruju u bolje sutra.\nStručnjaci ističu da je uzrok tome teška ekonomska situacija, poremećen sistem vrijednosti i, generalno, loše stanje u društvu koje se ogleda i velikom konzumacijom lijekova za smirenje, ali i odlaskom ljudi iz zemlje.\nPrema gallupovoj studiji, čak 80 odsto Bosanaca i Hercegovaca ne vjeruje da će sutra donijeti išta bolje. Istraživanje pokazuje i da skoro 40 odsto građana ne vjeruje da će ova godina biti bolja od prethodne, a samo 13 odsto vjeruje u ekonomski boljitak, dok takođe 40 odsto smatra da će besparica biti veća.\nU optimističnije sutra ne vjeruje ni Banjalučanka Rada.\n"Pogledajte kako smo propali, sve su potrošili što je bilo. Očekujem isto ovako njonjanje dok bude još šta da se proda, ako ima, i dok se budu mogli dobijati krediti, a poslije toga totalni kolaps", smatra Rada.\nNi Radin sugrađanin Boro ne očekuje značajniji napredak u narednih deset godina. Kaže - i dalje će biti stalnih previranja, ali smatra da bi moglo bolje.\n"Sve bi bilo pozitivno da se nešto dešava na zapošljavanju i napretku ili nečemu boljem, da se vodi nekakva politika koja bi bila ravnopravna prema svakom građaninu i prema svakom pojedincu", smatra Boro.\nZa sociologa Dinu Abazovića razumljiv je pesimizam građana s obzirom na sva prošla dešavanja u ovom regionu, ali i globalna dešavanja, te iskrivljenu negativnu sliku o svijetu koja se propagira na svakom koraku.\n"Teško da bilo ko danas u Bosni i Hercegovini sa nekom značajnom dozom optimizma može govoriti o perspektivi, imajući u vidu jako lošu ekonomsku situaciju, veliki broj nezaposlenih i ovu još uvijek tranziciju, odnosno restrukturaciju, društva koja već 20 godina oslikava jedan jako težak status quo. Uz to, mi ni sa političke scene, ni sa medijske scene, ni uopšte društveno-kulturne scene, ne dobijamo bilo kakve pozitivne informacije, nego uglavnom imamo svakodnevnicu koja nam se najčešće oslikava nekim tamnim bojama", ističe Abazović.\nAbazović: Svakodnevnica je oslikana tamnim bojama\nPesimizam bosanskohercegovačkih građana ogleda se i u velikoj potrošnji antidepresiva i lijekova za smirenje.\nPrema podacima Agencije za lijekove BiH, građani su od 2009. do 2017. na antidepresive potrošili oko 39 miliona evra. Samo u 2016. na te lijekove potrošeno je više od pet miliona.\nDa građani spas od sive svakodnevnice sve više traže u lijekovima potvrđuju i apotekari.\n"Vrlo su traženi i skoro svaki drugi pacijent traži nešto od toga. Uglavnom uzimaju leksilijume, bensedine i druge lijekove za smirenje", kažu u jednoj banjalučkoj apoteci.\nLjudi traže spas u ljekovima\nNeuropsihijatar Tamara Balaban kaže da teška finansijska situacija, ali i brojni porodični i društveni problemi, utiču na mentalno zdravlje građana, što se ogleda i u porastu konzumacije antidepresiva i lijekova za smirenje.\n"Sve više ljudi koristi i sedative i antidepresive baš iz tih situacionih kazuistika kada su ljudi nervozni, napeti i u iščekivanju, a uvijek kada su takva stanja, kada je čovjek u iščekivanju, javlja se strah kada vi ne znate kako ćete od tačke A do tačke B doći i kojim putem", objašnjava Tamara Balaban.\n'Svima je dosta pesimizma'\nOni koji ne žele da se protiv sive svakodnevnice bore lijekovima gledaju da napuste Bosnu i Hercegovinu i biraju odlazak u zemlje Evropske unije, gdje žele da žive i rade.\nTačnih podataka o tome koliko je građana napustilo zemlju nema, ali gužve pred ambasadama i konzulatima evropskih zemlja dovoljno govore.\nTako je i pred konzulatom Slovenije u Banjaluci gdje je po vizu došao i Omer Ćufurović iz Kladuše. Kaže da je izgubio vjeru u bolje, te odlazi da sebi i porodici stvori pristojan život.\n"Svi mladi gledaju da odu odavde što prije. Ima nešto i starijih, ali većinom su to mladi. Za par godina ovdje će ostati samo starci i prazne kuće", kaže Ćufurović.\nNe odlaze samo nezaposleni građani i oni sa niskim primanjima već i visokoobrazovani kadrovi koji mogu da dobro žive od svog rada. I njima je dosta pesimizma, ocjenjuje psiholog Srđan Puhalo.\nPuhalo: Otići je manje frustrirajuće nego ostati u BiH\n"Sistemska korupcija, nepotizam, dodamo li tome tu partiokratiju koju imamo u BiH, i jedan pristojan čovjek koji zna da može od svog posla dobro da živi i u inostranstvu a i ovdje, bira upravo to inostranstvo zato što je to manje frustrirajuće nego ostati u BiH i boriti se protiv svega onoga što sam maloprije nabrojao, a što ti svaki dan zagorčava život", pojašnjava Puhalo.\nStručnjaci ističu da bi se smanjio pesimizam stanovnika Bosne i Hercegovine kada bi došlo do nekih pozitivnih pomjeranja u društvu poput otvaranja novih radnih mjesta, porasta životnog standarada i uspostavljanja sistema koji nije protiv svojih građana.\nS obzirom da takvih pomaka nema, niti se naziru, bh. građani bi uskoro mogli dospijeti na vrh svjetske liste pesimista.


NEVEROVATNO, SAMO U ZEMLJI SRBIJI: Koliko košta da u nazivu firme stoji „Srbija“\nNEVEROVATNO, SAMO U ZEMLJI SRBIJI: Koliko košta da u nazivu firme stoji „Srbija“\nRestorana „Srbija“ u Beloj Crkvi verovatno ne bi ni bilo da je vlasnik Rajko Rabrenović, kada ga je otvarao pre tri decenije, morao da plati 4.000 evra za stavljanje imena naše zemlje u naziv svog ugostiteljskog objekta. On je, bar ovaj namet, uspeo da izbegne, jer su nadležni ovu taksu smislili pre desetak godina. Zato i ne čudi što u poslednjoj deceniji nema mnogo firmi, kafića, restorana ili radnji koje nose ime države u kojoj posluju. Patriotizam u Srbiji skupo košta, pa se ne isplati.\nSvako ko bi danas hteo da mu gosti dolaze u „Srbiju“ ili da ih šiša u frizerskom salonu koji nosi ime naše države, da kupuje u radnji koja se tako zove, morao bi da traži dozvolu Vlade Srbije, uz pomoć Ministarstva privrede, i da plati republičku taksu. Ona je do nedavno koštala 465.110 dinara, a ova reč je od 1. juna poskupela na 474.880 dinara.\n– Niko mi nije tražio da platim što se restoran zove „Srbija“, ali da jeste, ja bih mu dao drugo ime – kaže Rabrenović. – Može da se zove i „Bosna“ ili „Priština“, mada mislim da bi bilo sramota. Sigurno ne bih mogao da izdvojim te pare.\nU Agenciji za privredne registre do sada su evidentirali 149 aktivnih privrednih društava i 52 preduzetnika koji u svom nazivu imaju koren „srbij“. Među njima su i Srbijanka, Srbijaprevoz, Vodoprivredno preduzeće Srbijavode, Poslovno udruženje hladnjača Srbije, Poslovno udruženje drvne indistrije Srbije, Savez stambenih zadruga Srbije…\nZoran Đurić, profesor menadžmenta u Beogradskoj poslovnoj školi smatra da bi uspešna preduzeća trebalo da nose ime naše zemlje, jer ih na taj način promovišu i za to ne bi trebalo da plaćaju nadoknadu.\n– Država, ipak, ne sme da dozvoli da svako zloupotrebljava njeno ime i zbog toga mora da postoji neki red – objašnjava Đurić.\n– Naravno, ne mislim da taksa treba da bude toliko visoka. Mnogo je bolje da koristimo srpske termine. Ionako je postalo pomodarstvo, da upotrebljavamo strane izraze za sve, pa i za nazive zanimanja i firmi. Ne možemo kriviti one koji ih upotrebljavaju, ako su domaće reči toliko „skupe“. Mnoge zemlje koje drže do sebe, podstiču korišćenje njenog naziva i na taj način jačaju brend države. Treba raditi na tome da uspešni promovišu Srbiju.\nNIJE PUNO ZA VELIKE\nGeneralni sekretar Unije poslodavaca Srbije Dušan Korunoski kaže da jednokratno plaćanje takse od 474.880 dinara nije mnogo za velike kompanije, ali da male firme sebi ne mogu da dozvole luksuz da u naziv stave ime zemlje u kojoj posluju.\n– Mi imamo bezberoj besmislenih nameta i nije samo njihova cena razlog što mnogi spas traže u sivoj ekonomiji, već samo njihovo postojanje – kaže Korunoski.\n– Ima mnogo skrivenih troškova, tako da čovek kad započinje neki posao ne množe da zna koliko će mu novca biti potrebno, jer se uvek pojavi još neka taksa.\nTaksa za korišćenje reči Srbija u nazivu četvrta je najviša republička administrativna taksa u našoj zemlji, kako pokazuje novi Registar parafiskalnih nameta koji je napravila Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) u saradnji sa USAID Projektom za bolje uslove poslovanja. Više novca moraju da izdvoje samo oni koji se bave proizvodnjom eksplozivnih materija i duvanskih proizvoda.\nCilj je da se reč Srbija pominje što manje i briše iz svesti Srba.\nSve se to radi svesno!Izdajnici su na sve strane i u svakoj pori naseg drustva,zato nam je ovako lose!


Napadač koji je pucao iz poršea blizak Levijatanu, Intreventna kod njega našla nešto što je iznenadilo policajce - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/Kurir/I.L. DATUM I VREME: 02.12.2020. 21:59\nInterventna jedinica je odmah krenula u potragu za vozačima.\n- Interventna jedinica je odmah krenula u potragu za vozačima. M. A. je pronađen u kući, a prilikom hapšenja kod njega je nađena policijska značka, kao i dva pancira i policijska "stop" palica. Pištolj, iz koga je najverovatnije pucao, bio je sakriven u kući, iza saksija sa cvećem - kaže izvor i dodaje da je nađen i "porše" sa oštećenjima na prednjem delu.\n- Ima taj specifičan auto. Često ga bahato vozi kroz naselje, nemoguće je ne primetiti ga. Sudeći po tome da je napao čoveka posle čukanja i potegao pištolj, očito je da ima kratak fitilj - kažu komšije i dodaju da je M. A. i ranije hapšen, kao i da je blizak pripadnicima pokreta Levijatan, koji je poznat po zaštiti životinja, ali i nasilnom ponašanju. I naš izvor iz istrage kaže da pucač iz "poršea" ima bogat dosije.\nVELIKI BROJ ZARAŽENIH KORONA VIRUSOM Još jedan srpski grad proglasio vanrednu situciju\nKORONA NE BRINE MLADE Kako je virus uticao na njih?\nVlasniku Knez Petrola ukradeno 100.000 evra i dva Roleksa!\nJoš 60 pozitivnih na virus\nProdavaće se lažne vakcine!


sre, 13. mar 2019 Crvene nijanse u šminkanju privlače poglede. Kliše da crvena boja oko očiju asocira na noći provedene na plesnom podijumu, odavno je prošlost. Sada je crveni trend došao da bi ostao – i deliće još mnogo vatrenih pogleda ove godine. Uprkos …\nKao i cveće, i boje se polako bude iz zimskog sna.\nMake up: Prolećni pozdrav\nsre, 13. mar 2019 Kao i cveće, i boje se polako bude iz zimskog sna. Na samom početku kao nežni pupoljci u pastelnim tonovima. Colour Mix Za uspešno sjedinjavanje boja tj Colour Blocking nisu nam uvek potrebne upadljive boje. Pomoću pastelnih nijansi uspešno se …\nsre, 19. sep 2018 Među novim make-up trendovima svaka žena će pronaći nešto za sebe. Jedini uslov je volja da se isproba nešto novo. A godine nisu važne. Golden Eye Boja: zlatna Tekstura: tečni tuš za oči ili kremasta senka, blagi pigmenti Tehnika: tapkanje …


Danas isplata penzija otpuštenim vojnicima OS BiH - Radio Slobodna Evropa\nČetvrtak, 23. maj/svibanj 2013, 19:50 CET\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Danas isplata penzija otpuštenim vojnicima OS BiH Printajte Veličina slova - + 08.08.2012 Danas u Federaciji BiH počinje isplata neisplaćenih penzija otpuštenim vojnicima Oružanih snaga BiH, koji su pravo ostvarili po zakonu koji je državni Parlament stavio van snage.\nOd ministra odbrane BiH, Muhameda Ibrahimovića, doznaje se da je dat i nalog za uplatu sredstava za korisnike RS-a, jer im je u međuvremenu dostavljena, te provjerena dokumentacija o 348 korisnika Fonda Penzijsko-invalidskog osiguranja Republike Srpske.\n1.516 otpuštenih vojnika penzionisano je po Zakonu prije dvije godine, ali to pravo nikad nisu ostvarili.\nIzbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3118)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1050)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1031)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1022) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (760) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (740) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (707)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (696)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (642) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (640)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (81)Sveti Njegoš po Amfilohiju (22)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (22)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (8)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (8)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (7)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Brutalno ubojstvo u Londonu Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Izvor: Beta, 19.Apr.2021, 09:16\nNa terenima Teniskog centra "Novak" u Beogradu danas počinje Serbia Open, a prvog dana takmičenja na teren će izaći četvorica srpskih tenisera.Program će, od 12.00 sati, otvoriti Nikola Milojević i Argentinac Federiko Korija. Posle njih na teren izlaze Viktor Troicki i Italijan Marko Čekinato, dok će Danilo Petrović i Filip Krajinović igrati u večernjim terminima.Od 19.00 počeće meč Petrovića i Australijanca Džona Milmana, dok će prvi dan takmičenja zatvoriti Krajinović i Italijan Stefano Travalja.Uporedo sa prvim kolom, danas se igraju i kvalifikacije, a do glavnog žreba turnira u Beogradu pokušaće da stigne i Hamad Medjedović, najbolji teniser Srbije u juniorskom uzrastu. On će u finalu kvalifikacija igrati protiv Argentinca Fakunda Bagnisa.\nPogledaj vesti o: Tenis, Viktor Troicki\nRTS: Srbija open: Travalja osvojio drugi set, odluka pada u trećem\nSrbija open, I dan: Srbi polovični\nIzvor: RTS, 19.Apr.2021\nSrpski teniser Nikola Milojević sjajno je otvorio ovogodišnji Srbija open i plasirao se u drugo kolo. Milojević je na startu turnira savladao favorizovanog Federika Korije iz Argentine, rezultatom 6:4, 6:0. . Dejvis kup reprezentativac naše zemlje je tako ostvario veliki...\n22:03: Fabrici: Evropa računa na Srbiju


Sve lekcije>\tModel podataka>\nOsnovu IS čini dobro projektovana BP, jer ona predstavlja fundamentalne, stabilne, karakteristike sistema, objekte u sistemu, njihove atribute i njihove međusobne veze. Tehnologija BP je znatno izmenila i unapredila metodologiju razvoja IS. IS treba da reflektuje ponašanje realnog sistema, da omogući da se preko njega sagleda stanje realnog sistema i na osnovu toga donesu neke odluke koje će taj sistem voditi ka ostvarivanju postavljenih ciljeva. IS treba da bude model realnog sistema, a razvoj IS se u velikoj meri svodi na nalaženje odgovarajućeg modela realnog sistema. Sistem se najopširnije definiše kao skup objekata (entiteta) i njihovih megusobnih veza. Objekti u sustemu mogu da budu neki fizički objekti, koncepti, događaji i drugo, sve što neko ko modeluje realni sistem proglasi za objekat. Kod definisanja sistema najvažnije je definisati granice sistema, odnosno skup objekata koji predstavlaju posmatrani sistem. Sve izvan granica sistema naziva se okolina sistema.\nDejstvo okoline opisuje se preko ulaza u sistem, a odgovarajući odziv sistema, odnosno dejstvo sistema na okolinu preko njegovih izlaza. Stanje sistema se definiše kao skup informacija o prošlosti i sadašnjosti sistema koji je potreban da bi se, pod dejstvom bdućih poznatih ulaza, mogli odrediti budući izlazi. Stanje sistema opisuje fundamentalne karakteristike sistema, u jednom trenutku vremena ono predstavlja skup njihovih međusobnih veza i skup vrednosti njihovih atributa u tom trenutku vremena. Pošto je IS model realnog sistema u kome deluje, postupak projektovanja IS se svodi na neku vrstu modelovanja realnog sistema. Intelektualni alati pomoću kojih se opisuje (modeluje) sistem kao skup objekata, njihovih atributa i njihovih međusobnih veza, se nazivaju modeli podataka. Model podataka je osnov za izgradnju SUBP.\nAko se podsetimo da je podatak nosilac informacije, a da je informacija protumačeni podatak možemo sa sigurnošću tvrditi da krajnju interpretaciju podataka iz BP daje korisnik IS koristeći odgovarajuće programe ili upite. Interpretacija podataka se vrši na osnovu strukture podataka, semantičkih ograničenja na njihove vrednosti i preko operacija koje se nad podacima mogu izvršiti. Prema ovim definicijama svaki model podataka treba da čine sledeće komponente: Struktura modela, odnosno skup koncepata za opis objekata sistema, njihovih atributa i njihovih međusobnih veza; Ograničenja na vrednost podataka u modelu koja u svakom trenutku posmatranja moraju biti zadovoljena. Ova ograničenja se obično nazivaju statisčkim pravilima integriteta baze; Operacije nad konceptima strukture preko kojih je moguće prikazati i menjati vrednosti podataka u bazi; Dinamička pravila integriteta kojim se definiše osnovno dinamičko ponašanje modela. Dinamičko pravilo integriteta se može predstaviti kao <OPERACIJA, Akcija Ograničenje,>.\n· Tipizacija (klasifikacija) objekata, odnosno podataka. Objekti koji imaju isti skup osobina (atributa i veza) i isto dinamičko ponašanje mogu se predstaviti tipom ili klasom.\n· Generalizacija je apstrakcija u kojoj se skup sličnih tipova objekata predstalja opštijim generičkim tipom odnosno nadtipom. Slični su oni tipovi objekata koji imaju neke zajedničke osobine i ponašanje.\n· Agregacija je apstrakcija u kojoj se skup objekata i njihovih međusobnih veza tretira kao novi, jedinstveni, agregirani tip.\nSavremeni modeli podataka-MOV, RM, OM\n· Model objekti-veze (MOV);\n· Relacioni model (RM) i\n· Objektni model (OM)\nO ovim modelima će detaljno, kasnije biti još reči.\nModel Objekti i Veze -MOV\nModel Relacioni model -RM\nObjektni model OM\nOsnovni koncepti OM prikazuju se na već poznatom primeru sa prethodnih slajdova.\nU ovom delu šematskog prikaza klase definiše se i nadtip date klase, ako postoji.\nSpecifikaciju atributa čine ključna reč attribute, tip atributa (short, string, enum, date...) i naziv atributa (BrojInd, Ime,...).\nVeze se specifikuju preko preslikavanja koja ih čine.\nModel podataka-umesto zaključka\nModel podataka 1\nModel podataka 2\nModel podataka 3


Merkel podržava članstvo Gruzije u NATO savezu - Klix.ba\nMerkel podržava članstvo Gruzije u NATO savezu\n17.8.2008. u 19:28\nNjemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je u nedjelju u Tbilisiju da će Gruzija "biti članica NATO-a" i da je njezina cjelovitost neupitna te time dala podršku toj bivšoj sovjetskoj republici u oružanom sukobu s Rusijom koja se od ponedjeljka mora početi povlačiti iz Gruzije.\nNa zajedničkoj konferenciji za štampu nakon sastanka s domaćinom, predsjednikom Mihailom Saakašvilijem, Merkel je rekla da je teritorijalna cjelovitost Gruzije neupitna i da se njezine granice moraju poštovati.\nPorukom o početku procesa za ulazak Gruzije u NATO Merkel je naznačila da je Njemačka, dosad nesklona preuranjenom ulasku bivše sovjetske republike u zapadni savez, spremna promijeniti stajalište, javlja agencija DPA.\nPrijedlog da NATO uruči službeni poziv Gruziji za početak procesa MAP (Akcijski plan za članstvo) "svakako će biti na dnevnom redu u decembru", rekla je Merkel.\n"Gruzija će biti članica NATO-a, ako to ona želi, a ona to želi", citira agencija AFP izjavu kancelarke Merkel novinarima.\nPitanje pristupa Gruzije Akcijskom planu (MAP), a to znači dobivanje statusa kandidata, bit će na dnevnom redu u decembru na sastanku zemalja članica Saveza.\nMoskva, koja je agresijom na Gruziju odgovorila na pokušaj Tbilisija da opet uspostavi suverenitet nad svojom odmetnutom pokrajinom Južnom Osetijom, protivi se širenju NATO-a do granica s Rusijom.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare Saakašvili je zatražio da međunarodne organizacije nadziru povlačenje ruskih vojnika iz Gruzije.\n"Treba nam trenutno povlačenje, treba nam provjera povlačenja i prekida vatre, najbolje iz Evropske unije i OSCE-a", rekao je Saakašvili, prenose agencije.\nU Gruziji Ima oko 2.000 ruskih tenkova, rekao je Saakašvili i naglasio kako u njegovoj zemlji "ne smije biti ruskih snaga".\nFotografije dokaz da su roditelji ubili Maddie?\n18.08.2008. u 08:30\nDvije bombe eksplodirale na španskim plažama\n17.08.2008. u 19:03


Do kraja života plaćao kazne zbog 5. Oktobra i nikada se nikome nije požalio - Specijal Info\nby Specijal Info September 28, 2021, 3:20 pm 97 Views\nLjubisav Đokić, poznatiji kao Džo bagerista, jedan od simbola petooktobarskih demonstracija 2000. godine u kojima je srušen režim Slobodana Miloševića, prošle godine je umro u Beogradu u 77. godini, a malo je onih koji znaju, da je Džo do kraja svog života otplaćivao kaznu zbog 5. Oktobra i nikada se nikome nije požalio.\nDžou je država, svakog meseca odbijala po 30%, od inonako male penzije zbog navodne štete koju je bagerom pričinio 5. oktobra. Džo nije voleo da priča o ovome, živeo je teško i siromašno do kraja života, a nikada se nikome nije požalio, niti je ikada tražio da mu neko pomogne.\nKada je Džo preminuo prošle godine, njegova porodica nije imala novca za sahranu, već su ljudi preko društvenih mreža skupljali novac za njegovu sahranu.\nNiko od političara koji su 5.oktobra došli na vlast, a neki od njih su i danas na vlasti, se nije javio njegovoj supruzi da joj izjavi saučešće ili ponudi pomoć.\nKada je 5. oktobra narod napao RTS, policija ga je grčevito branila, pa su čak počeli i da pucaju, tada je Džo bagerista podigao kašiku svog bagera i naleteo na policiju kako bi zaštitio građane od metaka koji su leteli na sve strane.\nDžo je bio učesnik svih protesta i protiv sadašnje vlasti, a stalno je govorio da se razočarao u dosovske političare koji su 5.oktobra uz pomoć naroda došli na vlast.\nPrevious article dr Jovana Stojković pozvala opozicione stranke i pokrete na ujedinjenje\nNext article Šta su Vučić i žandarmerija hteli da poruče građanima sa vežbom u kojoj oklopno vozilo udara u bager\nObradović: Ukoliko uskoro ne počnu pregovori mi izlazimo na ulice\nMinistarka Vujović sve najgore o “Ekološkom ustanku”.


Proba vesti - Casina Favorit\nOvu jesen obeležiće Jackpots Fall promocija u Casina Favorit kazinu sa 64 džekpota, ukupne vrednosti* od 5.440.000 RSD, koja mogu biti osvojena na bilo kojoj slot mašini i sa minimalnim ulogom od 1 RSD!\nSvakog** utorka, srede i četvrtka od 20h do 01h očekuje vas po 1 džekpot u svakom satu:\n20-21 h 1 x 24.000 RSD\n21-22h 1 x 36.000 RSD\n22-23h 1 x 48.000 RSD\n23-00h 1 x 60.000 RSD\n00-01h 1 x 72.000 RSD\nPored ovih džekpotova, svakog** dana očekuje vas i po 5 džekpotova u vrednosti od po 20.000 kazino poena.\nSvakog** petka u periodu od 21h do 02h možete osvojiti po 1 fenomenalni Mystery Jackpot u vrednosti od 240.000 RSD , kao i neki od 5 džekpotova u vrednosti od po 20.000 kazino poena.\nKazino poene osvojene kroz Jackpots Fall slot promociju možete zameniti nedeljom*** tokom radnog vremena kazina za bonus kredin za igru na slot mašinama u promotivnom odnosu 1:1\n*ukupna vrednost džekpotova obuhvata 3.840.000 u dinarina i 1.600.000 u kazino poenima\n**promocija je aktuelna svakog utorka, srede, četvrtka i petka u periodu od 22. oktobra do 15. novembra\n***zamena kazino poena za poene za igru na slot mašinama se vrši u razmeri 2:1. Poeni osvojeni u sklopu promocije mogu biti zamenjeni po promotivnom odnosu 1:1 nedeljom do 17. novembra tokom radnog vremena kazina. Poeni za igru se ne mogu unovčiti, već moraju biti odigrani. Sa poenima za igru je moguće osvojiti džekpot.\n****elektronski ruleti nisu uključeni u promociju


FBiH: Da li je na pomolu konačan tekst zakona o otkupu nacionaliziranih stanova? - Klix.ba\nFBiH: Da li je na pomolu konačan tekst zakona o otkupu nacionaliziranih stanova?\n30.5.2006. u 12:20\nIduće sedmice u Parlamentu Federacije Bosne i Hercegovine moglo bi biti riješeno pitanje zakona o otkupu nacionalizovanih stanova u FBiH.\nPrema današnjoj izjavi Agenciji FENA Slavka Matića, predsjedavajućeg Doma naroda, taj dom zasjedat će najvjerovatnije 7. juna.\nPrema prognozama, tada može biti osigurana većina glasova delegata za jednu od dvije varijante ovog zakona, a ona predviđa da nosioci stanarskih prava u nacionalizovanim stanovima u FBiH mogu otkupiti te stanove kao i svi drugi nosioci stanarskog prava, dakle i certifikatima, a raniji vlasnici dobiti zamjenske stanove. Izuzetak u ovoj varijanti su stanovi čiji su raniji vlasnici vakufi, legati i zadužbine. Jedino nosioci stanarskog prava u njima moraju za otkup imati prethodnu pismenu saglasnost ranijih vlasnika.\nSlavko Matić smatra da će zakon, ukoliko bude prihvaćen u ovakvom tekstu, diskriminirati jednu kategoriju nosilaca stanarskog prava.\nKlub Hrvata u Domu naroda, kojem i on pripada, trenutno ne može podržati takvo rješenje, ali, naglašava Matić, uoči spomenute sjednice 7. juna Klub će se sastati i razmotriti ima li argumenata za eventualnu promjenu mišljenja. Bez obzira na to kako Klub bude glasao, Matić smatra da u Domu može biti osigurana većina glasova.\nDruga varijanta ovog zakona, o kojoj se Dom naroda neće izjašnjavati 7. juna, predviđa da i nosioci stanarskog prava u vakufskim, odnosno stanovima legata i zadužbina mogu otkupiti te stanove bez ičije pismene saglasnosti, a raniji vlasnici dobiti obeštećenje budućim zakonom o restituciji.\nDom se o tome neće izjašnjavati iz prostog razloga što ovaj tekst nije ujedno i prijedlog zajedničke parlamentarne komisije. Ovu komisiju čine predstavnici oba doma Federalnog parlamenta. Njen zadatak je bio da domovima predloži usaglašeni tekst spornog zakona jer su ga oni nedavno prihvatili u spomenutim suštinski različitim varijantama.\nTekst za koji se komisija opredijelila i koji jedino vakufima, legatima i zadužbinama kao ranijim vlasnicima nacionalizovanih stanova dozvoljava da biraju da li će sadašnjim stanarima dozviliti otkup ili ne prihvaćen je u Predstavničkom domu.\nPrema parlamentarnoj proceduri, o njemu će se stoga morati izjasniti i Dom naroda, mada je njegovo opredjeljenje bila upravo ova druga suštinski različita varijanta.\nHadžipašić-Umezu: Stabilnost Balkana i Japanski interes\n30.05.2006. u 12:40\nThe Guardian: Bush lično čestitao Uribeu na pobjedi\n30.05.2006. u 12:09


Naslov: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 12:26\nDanas 18:30 gostujemo Chelsea. U poslednjih 4 utakmice protiv njih na Stamford Bridge-u smo bez poraza, 2 pobede i 2 neresene...Ocekujm tvrdu utakmicu, slicnu onoj iz maja! Chelsea se podmladio, ali je to jos uvek ne uigrano, i trebali bi da iskoristimo to...Pardew je odmarao malte ne celu postavu u ligi Evrope, tako da su glavni igraci odmorni!\nPretpostavljam da igramo u ovoj postavi\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 13:38\nja ocekujem pobjedu ili neki X, samo da se nose bodovi sa Stemfora.\nnadam se da cu moc uganjat sportklub ako stari ne bude htio sta drugo gledat ( samo na digitalnim ima SK\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 15:05\nMislim da nemamo šta da tražimo na Stamford Brigde-u, ali naravno da smo mi Newcastle United koji ume da ti priredi neočekivane stvari.\nGledao sam Reading - Chelsea, iako su jedva izvukli tri boda, bili su strašni, dominantni i kompaktni. Eden Hazard je maestro, nemam reči za tog igrača - lagak korak, sjajni pasovi i veliki uticaj na terenu. Novajliija Oscar je takođe dobro odigrao, Mata bio opasan kao i uvek, a Torres dao gol. Mislim da su njihovi problemi iz prošle sezone otišli sa Villas-Boas-em.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 15:18\nPrema kladionici Mozzart Chelsea je favorit izrazit, kvota na njih je 1.55. Ne znam, ja licno ne mislim da je to bas mala kvota za ovakav mec. Treba nas pobediti, nismo ni mi vise supcine. Tako da mislim da ce borba biti zestoka, nece biti lako ni njima ni nama. Mi smo imali Evro utakmicu ali je to izneo B tim tako da je prva postava manje vise odmorna. Videcemo. Iskreno mislim da nismo bez sanse.\nPoslednji izmenio Srki dana Sub 25 Avg 2012 - 15:23, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 15:20\nPa Andras Viljas Boas nije bio menadzer kad smo pobedili Chelsea. Mislim da mozemo opet to da uradimo! Hazard je za njih ko Ben Arfa za nas.Bice ovo zajebana utakmica,al mislim da ce biti neresno.Videcemo,sve je moguce!\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 15:59\nPerchinho unutra da čuva Hazarda!!!\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 16:10\nI ja sam gledao celu utakmicu Chelsea Reading i nisam primetio ni velik kvalitet ni dominaciju Chelsea na toj utakmici. Igrali su kod kuce i sudija im je navlacio. Prvi gol dali su iz penala. Iz lepih akcija Reading je u prvom poluvremenu okrenuo na 1:2 i zadnjih 10 minuta prvog poluvremena Chelsea je izgledao jako lose, moglo je biti 1:3 na poluvremenu. U drugom poluvremenu jeste bilo 3:0, ali je jedan gol dat iz cistog ofsajda a drugi je dat kao brza kontra jer je gostujuci golman u nadoknadi bio u protivnickom 16tercu kod izvodjenja kornera pri rezultatu 3:2. Reading je bio blizu neresenog rezultata ali su rizikovali. Mata, Teri i Esli su delovali smesno u koliko hoces situacija i sudija im je gledao kroz prste....\nSve u svemu vise se plasim sudija nego Chelasea. I iako je kvota 1.5 na Chelsea ja verujem na necemo izgubiti mech.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 16:23\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 17:56\nChelsea (4-2-3-1): Petr Cech; Branislav Ivanovic, Gary Cahill, David Luiz, Ashley Cole; John Obi Mikel, Raul Meireles; Eden Hazard, Juan Mata, Ryan Bertrand; Fernando Torres\nSubstitutes: Ross Turnbull, Oriol Romeu, Michael Essien, Frank Lampard, Ramires, Oscar, Daniel Sturridge\nNewcastle United (4-4-2): Tim Krul; Danny Simpson, Steven Taylor, Fabricio Coloccini (c), Davide Santon; Hatem Ben Arfa, Vurnon Anita, Yohan Cabaye, Jonas Gutierrez; Demba Ba, Papiss Cisse\nSubstitutes: Steve Harper, James Perch, Mike Williamson, Ryan Taylor, Dan Gosling, Sylvain Marveaux, Gabriel Obertan\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 18:10\nIdemo u goste sampionu Evrope koji je u naletu i verovatno su besni sto smo kidali zivce prosle sezone, pogotovo Cisse sa onim neverovatnim golom. Moramo biti agresivni 90 minuta i pokusati da vise razigravamo Cisse-a i Dembu. Ocekujem dosta golova, agresivnost sa obe strane.\n17:50 - Torrential rain in London has left the Stamford Bridge pitch waterlogged, but ground staff are working like mad to make sure the match can kick off, and kick off on time.\nIzgleda da ce biti plivanja po terenu.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 18:20\nNema Tiotea.Ode ovaj u Arsenal, ko da gledam.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 18:42\nStat from Infostrada: "Newcastle are two short of scoring their 1000th PL goal. Alan Shearer has scored the most of these (148). No other player has netted more than 50."\nFale nam 2 gola da dodjemo do cifre od 1000\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 18:53\nJe l' ovo bio penal? Nesto nisam na cisto?\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 18:57\nPa ne znam... Anita je malo seljacki pokosio Toresa koji je pao teatralno kao zaklan.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 19:22\nbranimo se celu utakmicu....izgleda kao da se samo Ben Arfi igra fudbal...\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 19:26\nDa, izgledamo rezervisano, predvidljivo, od noge do noge do besvesti... jako malo agresivnosti, zelje, trcanja, brzih akcija...\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 19:49\nanita treba jesti pure da bude zamjena tioteu\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 20:34\nSa ovakvom "voljom" i nismo mogli drugacije. Dosadno do bola.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 20:38\nNewcastle bez zuba.\nDosadna utakmica, teska, naporna... ma prosto boli koliko smo bezidejno igrali. Organizujemo 5 minuta napad i to dodavanjem na sredini i sa odbranom i onda posle tih 5 minuta prva lopta napred i izgubimo je. Tiote zna da unese tu žar za svakom loptom, da se bori, da podigne moral. Mozda ce moci i Anita ali mi ne deluje takav razbijac kao Tiote.\nSledece 2 utakmice igramo na nasem stadionu. Prvo protiv Grka i onda protiv Aston Ville koja je tek ocajna i po meni jedan od kandidata za ispadanje. Nadam se da ce nam dobro doci za uigravanje.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 21:08\nU poslednje vreme nisam gledao dosadniju utakmicu.Dosadna bez imalo borbe i srca na terenu.Ali sta je tu je.Tek je 2 kolo.Ima jos dosta da se igra\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 21:15\nChelsea je sa ovakvim timom i ovakvim Hazardom za klasu bolji od nas.Prvi favoriti za titulu.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Sub 25 Avg 2012 - 22:39\nUtakmica na nivou premier lige ali Bosne i Hercegovine . Ovo će stvarno biti brzo zaboravljeno, nisu nas nešto pretjerano nadigrali, igrali su taman onoliko koliko treba da nas dobiju. A mi bezidejni i nemoćni totalno. Nadam se da će u nastavku sezone biti bolje.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Ned 26 Avg 2012 - 3:32\nNismo im ni prismrdeli.\nRealno, u sredini i u odbrani su nas ubili. Ja odavno nisam video Mikel-a da igra ovako dobru defanzivu, prosto, niko nije mogao da razmaše na sredini od njega. Ko bi uspeo, stizao bi do Cahill-a i Luiz-a koji su uradili svoj posao. Anita je solidan, ne znam što toliko drvlja i kamenja po njemu, po meni se sasvim solidno pomešao sa sivilom ostatka ekipe, ali definitivno ne kao najgori. Rekao bih da je najgori bio Simpson, ali...\nEden Hazard je jebeno čudo od igrača.\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Ned 26 Avg 2012 - 9:23\nZnate kako je moj trener zvao ovakvu igru, tj igru koju je imao newcastle sinoc? "U dupe konja"! Jedino je Ben Arfa nesto pokusavao, ali ne moze covek sam...Santon i jonas su muljali nesto po njihovoj strani, ali malo je to...Simpson i Anita su u par navrata izgubili loptu i umesto da motaju da je vrate oni iskulirali...pucale su kontre samo tako...U prvom poluvremenu jesu nas ubili, ali posle je lopta bila kod nas, ali nista nismo mogli uraditi...Primili smo gol iz penala i user Torresa...da mu das jos sto puta da sutne izmedju trojice i to spicem ne bi pogodio nikad...Odbrana nam je ok, nismo primili golove na greskama, nisu nas razradjivali...ali simpson je rupetina samo takva...cabaye los do bloa, em sto se nije video, em sto korner ne moze da izvede...ba je pokusavao i vracao se ali ne moze on bez lopti, takodje je Ben Arfa nekad dolazio na zadnjeg veznog po loptu koliko smo umrtvljeni bili...cisse bez pravih lopti, ali ono posle Raylorovog centarsuta je morao biti gol, kao i ba sto je promasio pred kraj...Jad i BEda...bez zalaganja, ideje, motiva, trcanja, ma nista...\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United Ned 26 Avg 2012 - 9:44\nJebetega. Postavili su nam formaciju u kojoj se nismo snasli i to je to. Bar ja tako vidim. Cini mi se da im je posed svesno prepusten. Ali opet, meni je i pored sansi koje su tu i tamo izbijale, Chelsea delovao da ne moze da nam da gol. Onda penal i zdravo. Mislim da da nije bilo penala stvari bi drugacije izgledale. Jebi ga, jeste ga Anita ocukao ali i ovaj sudija ga je svirao munjevito. Sta da se radi. Licno nisam impresioniran Chelsea-jem, mislim da nisu favoriti za titulu. Mislim da ce neko od Manchestera opet da osvoji. Samo ovga puta mislim da ce United. Chlesea s ovakvom igrom moze da udavi nas i tako neke, doci ce oni na svoje protiv pravih macana. Samo polako.\nPoslednji izmenio Srki dana Pon 27 Avg 2012 - 8:31, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: Chelsea vs Newcastle United


Ko ne zameni ove novčanice moraće da ih šalje poštom u inostranstvo: Do kraja maja je rok da zamenite nevažeći novac! – Sandzaklive.rs\nKo ne zameni ove novčanice moraće da ih šalje poštom u inostranstvo: Do kraja maja je rok da zamenite nevažeći novac!\n0 10,161 2 minuta čitanja\nEvo šta kažu u Narodnoj banci Srbije.\nU Narodnoj banci Srbije upozoravaju da je 31. maj rok kada banke moraju da joj dostave prikupljeni nevažeći novac od građana, pa je očekivano da bankari klijentima ranije obustave zamene, već za nekoliko dana. Međutim, problem je što u praksi mnoge filijale i ranije ne primaju istekle pare.\nCentralna banka do sada zamenila 85 miliona “švajcaraca”, od čega je za 9. seriju zamenjeno oko 30 miliona, dok su za ostatak od oko 55 miliona franaka, bankama dale devize.\nApeluje se na sve banke da “švajcarce” menjaju bez provizije, da ih do kraja maja preuzimaju besplatno od građana, ali NBS priznaje da se u praksi nisu sve odazvale. Centralna banka zato upućuju građane koji ne stignu da promene na vreme novac van opticaja, da pošalju novčanice poštom u Švajcarsku.\n“Probao sam prvo da zamenim novac u svojoj banci, ali pošto su mi tamo nudili zamenu uz proviziju, pokušao sam u nekoliko menjačnica i još tri različite banke, ali ni u jednoj nisu hteli da zamene istekle franke”, rekao je čitalac iz Kragujevca.\nZvanično filijale i menjačnice tvrde da bez problema prihvataju istekle novčanice švajcarskog franka i menjaju za nove. Tvrde da poslednjih dana imaju mnogo više ovakvih zahteva, što je tipičan primer da se prave gužve zbog obavljanja obaveza u poslednji čas.\n“Gotovo svakodnevno menjamo ‘švajcarce’ iz povučene osme serije za važeću devetu. Krajnji rok do kog poslovne banke mogu da zamene osmu za devetu seriju pod istim uslovima kod Narodne banke Srbije je do kraja meseca, tako da će klijenti moći još narednih nekoliko dana da menjaju novčanice bez plaćanja provizije”, ovako su odgovorili bankari i dodali:\n“Navodna nemogućnost klijenata da zamene novac najverovatnije je bila uslovljena samo trenutnim nedostatkom novčanica u ekspozituri. Može da se dogodi da u nekom momentu filijala ne raspolaže traženim novcem, pa klijent popunjava formular i dolazi po novac u dogovoreno vreme”.\nKako se navodi u preporuci Narodne banke Srbije, banke mogu da zemene istekle pare, prime ih na devizni račun, a zatim ih, po pribavljanju devete, opticajne serije, isplate ili otkupe za dinare.\nOd početka juna građani će moći da menjaju vanopticajne novčanice švajcarskog franka u bankama i menjačnicama koje to i dalje budu želele. Pri tome, banke pod povoljnim uslovima mogu kod NBS da zamene samo novčanice koje su primile počev od 30. aprila.\n“Pojedine banke ne zamenjuju franke ili menjaju pod nepovoljnim uslovima, uz naplatu različitih troškova, poput otvaranja deviznog računa, održavanje deviznog računa, primena kupoprodajnih kurseva sa velikim rasponom kurseva”, kažu u Narodnoj banci Srbije i dodaju:\n“U skladu sa principima tržišne ekonomije i konkurencije, banke shodno svojoj poslovnoj politici samostalno odlučuju da li i pod kojim uslovima će obavljati zamenu osme serije švajcarskog franka”.\nRastoder napustio Politički savjet GP URA


Agencija Spektar - Brand Manager\nKompanija Biomelem u saradnji sa partnerskim kompanijama Krajinalijek a.d. i Marinkovi� Commerce raspisuje konkurs za radno mjesto:\nKreiranje strategije Branda Uvo�enje novih brandova,\nodgovornost za profitabilnost branda,\nodre�ivanje uslova prodaje (odre�ivanje kanala prodaje, pra�enje same prodaje i sl.) Promocija i unapre�enje prodaje Zalihe Nabavka robe,\nKontakti s dobavlja�ima\nPlaniranje i izvještavanje Odgovornosti Rukovodi i odgovoran je za rezultate, uspešno kreiranje i vo�enje marketinških (4P) aktivnosti brenda,\nodgovoran je za uredno hronološko vo�enje evidencije o poslovnoj saradnji sa dobavlja�ima,\nodgovoran je za koeficijent obrta zaliha brenda,\nodgovoran za kontinuitet nabavke, uslove nabavke i plan nabavke,\nodgovoran za odr�avanje dobrih odnosa sa dobavlja�ima, pregovaranje i izveštavanje,\nodgovoran je za realizaciju prodajnih ciljeva brenda,\nodgovoran je za redovno i ta�no izveštavanje,\nodgovoran je za razvoj i rast svojih brendova,\nodgovoran je za profitabilnost brenda (% ruc-a , umanjen za % bud�eta za promocije),\nodgovoran za planiranje i izveštavanje za brend,\nodgovoran je za ispunjenje brend plana,\nodgovoran za uvo�enje novih brendova u okviru svoje divizije\nPrijave i CV sa fotografijom slati isklju�ivo na e-mail adresu: info@krajinalijek.orgKonkurs je otvoren do 20.06.2012.Nepotpune i neblagovremene prijave se ne�e uzeti u razmatranje.\nUkoliko se prijavljujete putem e-maila ili po�tom, uz prijavu navedite oznaku Agencijaspektar.com Brand Manager


Poslao: 12 Jan 2013 01:24\nPrkos inat i sentimentalnost na stranu: Nagasaki danas i pre atomskog udara. Jel možda trebalo i danas tako da izgleda?\nLjudi su otišli dalje i sada šiju one koji su ih bombrdovali u nekim oblastima. Ako je agresor pokušao da te vrati u kameno doba bombama ambicija po meni ne treba da bude dostići i ostati u momentu pred pad bombe nego preteći i taj momenat i agresora\nPoslao: 12 Jan 2013 02:05\nU kom ste vi gasu pa i da su hteli agresori da to sruse zbog lokacije kako kazes neko sto mi to nebi iskoristili kad su se kockice tako slozile... Ne, mi bi u inat NATOu ostavili tako kako je bilo i ako takva zgrada nebi nicemu sluzila... Ja sam za rusenje i stvaranje naj luksuznijeg moguceg hotela pa i ne mora da se uklapa ali neka se vidi da negujemo tradiciju ali i da idemu u buducnost za mene je to sjajna poruku...\nPoslao: 12 Jan 2013 02:08\n5Ovo se svidja korisnicima: LonelyWolf, Šid, lacko, Boba-No1, Mixelotti\nНагасаки је срављен са земљом, генералштаб се одржао. Оштећен је тешко, али може да се обнови, као што је обновљено и Ушће, Авалски торањ. Што би рушили солидну зграду која уз обнову може да служи намени, како би смо добили још један ексклузивни хотел, шопинг мол, пословну зграду и сличан вашар на коме ће само да профитирају корумпирани властодршци. Далеко смо ми од Јапана. Сматрам да на тој локацији није место комерцијалном објекту већ искључиво државној или градској институцији. И који ће ђаво по Београду толики силни модерни "ексклузивни" хотели? Ево и стари млин код Бигза ће постати хотел, поштено, сачуваће се стари објекат. Неки грци у Беку граде неки ултрамодерни хотел по пројекту неке "познате" ирачко-британске архитекте који ће нарушити саму околину Калемегдана. А хотел Југославија стоји празан. Нека лепо у обновљену зграду ГШ нпр. преселе градску скупштину и још неке градске институције па да двор постане музеј града Београда.\nPoslao: 12 Jan 2013 02:20\nMolim vas nemojte da uporedjujete nas i japan niti smo mi radni kao japanci niti smo takav narod u globalu... Cemu moze da sluzi tolika zgradetina? Za vojsku? Koju vojsku ona koja samo slabi i slabi smanjuje i smanjuje a drugo odakle nama para da sredimo to mi nemammo za mnogo vaznije stvari a ne da se tu razbacujemo milionima samo da bi odrzali neciju uspomenu na neko vreme koje je iza nas...\nJa bi to po principu: Rusi i ne pitaj! Jos ako kapne dobar kes u DRZAVNU kasu jos bolje\nP.S. Avalski toranj se gradio od nule sto se kaze...\nPoslao: 12 Jan 2013 02:42\nZgradu je odavno trebalo trampiti za ratnu tehniku, direktna nagodba sa stranim investicionim fondom. Zgrada bi mogla fino da okrpi poneke jedinice.\nPoslao: 12 Jan 2013 06:36\n2Ovo se svidja korisnicima: Šid, uniformista\nU građevinarstvu se ne ruši tek tako, posebno ne u ozbiljnim zemljama u kojima je ta oblast uređena. U Britaniji je teže što se papirologije tiče srušiti jednu zgradu bilo koje funkcije nego izgraditi nekoliko novih, zato se kod njih i objekti koji bi prosečnom Srbinu delovali maltene kao ostaci šupe obnavljaju i prema potrebi prenamenjuju; u Češkoj bi to rušenje najčešće bilo apsolutno nemoguće zbog zakona o očuvanju tehničkog blaga. Zgrade od izuzetnog značaja (gde spadaju i lokalne pošte, npr.) se čak u nekim državama sele ukoliko je njihov ostanak na nekoj lokaciji neodrživ, iako te selidbe često višestruko nadmašuju vrednost objekta.\nJedini objektivni razlog zbog kog bi struka uopšte analizirala mogućnost rušenja je bezbednost konstrukcije, i to jeste pitanje oko kog se može polemisati pošto je Srbija na seizmički vrlo aktivnom području. Sa druge strane Generalštab je još u projektnoj fazi statički predimenzionisan tako da postoji realna mogućnost da je rekonstrukcija isplativa, posebno u svetlu podatka da je oko 95 procenata konstrukcije objekta sačuvano uz izvesna oštećenja, ali takva da se ne očekuje da mogu prouzrokovati kolaps preostalih delova (uništeno je ~5%, oštećeno ~25% i očuvano oko 70% konstrukcije).\nDa li spomenike kulture treba rušiti?\nMalo je neobičan slučaj skidanja zgrade Generalštaba sa spiska objekata pod zaštitom države uz poluformalno uzimanje opravdanja u tome što je oštećena. Zar tom logikom zaštite treba lišiti i druge objekte – arheološke lokacije, tvrđave, verske objekte, unikatne ili pionirske konstrukcije? Da li bi neko pristao na rušenje Kalemegdana, kompleksa Lepenskog Vira ili Belog Dvora? Činjenica da je Generalštab oštećen je uz ekonomski momenat data kao jedina argumentacija, dok se uredno izbegava pominjanje cene samog eventualnog rušenja.\nAko ćemo o besmislenim ulaganjima onda ja tu ne bih pomenuo Generalštab već Avalski Toranj. Izgraditi od nule jedan ne oštećen nego sasvim porušen objekat čija je jedina funkcija nošenje etarskih TV odašiljača i to nekoliko godina pre nego što takve instalacije sasvim izađu iz upotrebe je svojevrsni bezobrazluk. Ako je građen iz inata onda ga je trebalo postaviti na lokaciju ka Kosmetu gde bi imao barem neku upotrebnu vrednost i gde bi poruka prkosa dobila na težini. Ali šta je bilo bilo je... no, ne moramo jednu grešku popravljati drugom suprotnom, ekstremnijom i nepovratnom.\nSve u svemu – slobodno bih mogao da propagiranje rušenja jednog 80 i više procenata očuvanog objekta velike kulturne, ekonomske i tehničke vrednosti nazovem kriminalom.\nPoslao: 12 Jan 2013 10:30\nnema rusenja zgrade to zaboravite\nako sejk ulozi pare a i srbija zgrada se obnavlja\na gde vam je tu racunica da se srusi skoro cela zgrada i gradi se hotel i neka veca glupost\ni ako neko dodje u beograd moze da vidi mutan dunav i savu i hotele na svakom cosku\nako generalstab bude hotel to ce biti kap koja je prelila casu\ngeneralstab moze da poluzi kao veoma korisna zgrada kao neka drzavna institucija\nmoze jedan deo da se iskoristi kao muzej vojske od 1943/2005 jna i vojske jugoslavije\ngde bi se izlagale slike , neka laka naoruzan pesadije\nmakete i slike najvecih vojnih dostignuca\nistorija zgrade generalstaba NATO bombardovanje\nkao spomenik zrtava poginulim za vreme bombardovanja i ratova 90 tih\nto je samo jedan razlog zasto zgrada treba da se ocuva i kakvu bi ulogu imala u vojsci\na i ova zgrada ako opstane i sacuva svoje ime generalstab za 50 god mogla bi biti jedan od naj\nvaznih kulturnih istoriskih spomenika\nPoslao: 12 Jan 2013 10:39\nLjudi, mislim da vi ne razumete nadležnosti...\n1) VOJSKA, dakle SAMA VOJSKA koja je vlasnik zgrade i parcele je rekla "ne treba nam", nemaju para da je obnavljaju, a trebaju im pare od prodaje. Otkako su se SFRJ pa SCG raspale u BGu ima i višak upravnih zgrada. SIV je primio boga-oca raznoraznih službi i još nije popunjen, a ima mnogo bolje rešen problem parkiranja. Dakle nikome se ne isplati da se generalštab obnovi da bio opet bio upravna zgrada - vojna ili bilo koja druga.\n2) Dakle PROMENA FUNKCIJE je potrebna. Verovali ili ne Beogradu fale hoteli. Po NBGu niču ko pečurke: Inn hotel, hotel IN (nije greška postoje oba na 20min pešice jedan od drugog, greše ljudi na ulici neretko koji je koji). Ima i slučaja rekonstrukcije hotela (Metropol), ali je to zezanje ne značajno manje od gradnje novog, a postavlja ti u startu mnogo više ograničenja nego ako bi gradio nov od nule - zato niko nije kupio Interkontinental nego su morali da izgube petu zvezdicu i licencu i sada se zovu samo Kontinental. E sad, u slučaju Metropola: to je ipak bila neoštećena zgrada u izgrađenom centru, oduvek osmišljena kao hotel pa i hajd - povuci potegni (hotel je jedna od najsloženijih i najzahtevnijih funkcija za projektovanje). Generalštab je oštećena armiranobetnonska zgrada koja nije preterano pogodna za konverziju u hotel a uz to fasada joj je neatraktivna za hotelsku. probali su da nađu investitora koji će da zadrži izgled - nisu uspeli, jbg, da preispitamo prioritete i idemo dalje.\n3) Generalštab je proglačen za spomenik kulture tek 2005. dakle čist akt prkosa i inata. Van pameti ako čitav to nije bio.\nUzgred u Londonu je tačno da ima dosta zgrada kojima je promenjena namena (verovatno najpoznatija je galerija Tate modern koja je bila termoelektrana na naftu 1951-80 - mada galerija je dosta prilagodljivija funkcija od hotela)\nAli i za nju se planira moderna dogradnja\na ima i ovakvih primera:\nmuzej Britanija u ratu - zgrada oštećena u ratu čiju su jednu fasadu zadržali a iza napravili zgradu kakva im odgovara.\nA i mnoge potpuno nove zgrade su nikle posle rata umesto oštećenih i porušenih.\nI još nešto - osim nekoliko izuetaka na svetskom glasu (a u Srbiji je teško da će to ijedan muzej ikada postati) muzeji generalno ne prave pare već su luksuz koji ih guta.\nPoslao: 12 Jan 2013 11:06\n4Ovo se svidja korisnicima: pavle_pzs, Georgius, Šid, 037\nДавно, у Берлину, питао сам кума (берлинчанина), када смо пролазили поред http://en.wikipedia.org/wiki/Kaiser_Wilhelm_Memorial_Church зашто је нису обновили, или нешто урадили са њом?\nОдговор је био: "Да се сећамо".\nА ми смо такви, све обновимо, продамо, дамо на употребу... И заборавимо.\nИ онда Јово наново. Напишемо нове уџбенике, деца уче нову историју, а и ми заборавимо шта је стварно било, иако смо били сведоци, па када нас питају нешто, ми кажемо види на Интернету.\nОстане неки споменичић, где премијер, председник понекад поставе неки венац - и то је то.\nА сећање - оде...\nPoslao: 12 Jan 2013 11:13\n2Ovo se svidja korisnicima: gloyer, Šid\nNapisano: 12 Jan 2013 11:07\n1. da bi se gradili hoteli u beogradu mora nesto i da ima\na ne samo romi prosjaci stambene zgrade mutan dunav i sava\nako si citao novine sejk ce uloziti u obnovu zgrade\na sigurno imaju dobar razlog zasto je obnavljaju to prepusti politicarima\nkao sto si sam rekao zgrada je cela od armiranog betona kao bunker ko bi to rusijo\na tek ko bi izgradijo tako kvalitetnu zgradu a verujem da ima i toga da je obnavljaju u inat nato paktu\nta zgrada je spomenik zrtvama agresije nato pakta i nece se rusiti\nDopuna: 12 Jan 2013 11:13\ngloyer ::Давно, у Берлину, питао сам кума (берлинчанина), када смо пролазили поред http://en.wikipedia.org/wiki/Kaiser_Wilhelm_Memorial_Church зашто је нису обновили, или нешто урадили са њом?\ngeneralstab ili ostaje ovakav kakav jeste ili obnova trece nema a rusenje ni u ludilu\nOvaj topic je pregledan 83841 puta\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., Apok, Arhiv, arsa, balkan1, bojank, BožaDevil, BSD, Buzdovan, dac, Dalibor Šafar, Djole, Drug pukovnik, dzoni25, g0xy, ikan, jery2, kybonacci, lacko, Levi, Matija, Megapurpletv, MegaVLAdaR, micoboj, miodrag2, MiroslavD, moldway, mrav pesadinac, MrNo, pacika, plavii, S-lash, sakota79, sizif, sombrero, Sr.Stat., Srna, Toni, Voja1978, Vzor50, Wisdomseeker, Zori, zveki63


Siniša Lekić: Kozmetičke vladine mjere\nZa razliku od spoljnopolitičke orijentacije i djelovanja na tom polju čije su glavne trase proces učlanjenja u Evropsku uniju i, sada već realizovano, članstvo u NATO-u, za šta sa najvažnijih internacionalnih adresa uglavnom stižu povoljne ocjene, Vladina ekonomska politika se suočava sa ozbiljnom zabrinutošću najznačajnijih međunarodnih institucija koje upozoravaju na veliku opasnost u kojoj se nalaze domaće javne finansije.\nRazlozi za sumorno stanje i perspektivu su istovremeno i razlozi zbog kojih kreditna agencija Moody's smatra da je kreditni rejting Crne Gore, koji je prije godinu dana snižen sa Ba3 na B1 ograničen rastući dugom države, malom ekonomijom, nestabilnim rastom i snažnim oslanjanjem na spoljno finansiranje.\nEkonomski analitičar Zarija Pejović uočava drastičnu nesrazmjeru između zbira stranih direktnih investicija i pozajmljenog novca i, sa druge strane, uvećanja produktivnosti i izvoza.\n"Crna Gora je od 2007. imala skoro pet milijardi direktnih stranih investicija, a javni dug se uvećao za još dvije milijarde. Sa ukupno sedam milijardi eura, Crna Gora je uvećala svoj izvoz sa 180.000.000 eura 2007. na 310.000.000 eura u prošloj godini. To znači da nijesmo imali produktivne investicije u smislu jačanja produktivnih kapaciteta i jačanja izvoza koji bi nam donio prihode i nove fiskalne kapacitete", rekao je Pejović.\nUvećanje javnog duga za dvije milijarde\n"Kreditni izazovi Crne Gore uključuju velike fiskalne i spoljne neravnoteže i visok nivo duga koji ograničava sposobnost apsorpcije šoka u zemlji", kaže se u godišnjoj kreditnoj analizi za Crnu Goru agencije Moody's u kojoj se ističe da je udio duga države u bruto domaćem proizvodu prošle godine porastao na 67 posto, što znači da je više nego udvostručen u odnosu na 2008, kada je bio 28,4 odsto.\nU analizi Moody's-a se navodi da će se fiskalni parametri Crne Gore dodatno pogoršati zbog troškova izgradnje autoputa koji će u narednoj godini dug države gurnuti iznad 80 posto BDP-a i da će se budžetski deficit već ove godine pogoršati na 8,7 odsto BDP-a zbog ubrzanja gradnje autoputa i nastavka pritiska na tekuće izdatke.\nU Ministarstvu finansija niko nije odgovarao na naše telefonske pozive i poruke upućene elektronskom poštom, a ni predsjednik skupštinskog Odbora za ekonomiju Vujica Lazović nije bio u mogućnosti da dâ bilo kakvu izjavu u vezi sa ovom problematikom.\nSlika javnih finansija je loša, ukazuje i ekonomski analitičar Zarija Pejović.\n"Biće veliki izazov obezbijediti milijardu i po eura kolike su finansijske obaveze Crne Gore za naredne dvije godine", ocjenjuje Pejović.\nPrethodno su i najvažnije globalne finansijske institucije upozoravale na opasnost od urušavanja javnih finansija u Crnoj Gori.\nSvjetska banka je, u cilju održanja stope rasta od tri do pet odsto i otvaranja novih radnih mjesta na srednji dugi rok, sugerisala da Crna Gora mora da se pozabavi pitanjem deficita i javnog duga.\n"U ovoj godini u Crnoj Gori očekujemo dalji rast javnog duga, ali ne samo u ovoj već i do 2018. godine, do kada će trajati povlačenje sredstava za finansiranje autoputa", rekla je još jesenas Sanja Madžarević Šujster, viši ekonomista Svjetske banke u kojoj procjenjuju da će javni dug Crne Gore do 2018. godine rasti preko 77 posto bruto domaćeg proizvoda.\nNakon sličnih upozorenja koja su se odnosila na uvećanje rizika za javne finansije, iz Međunarodnog monetarnog fonda je ovih dana istaknuto da bi, pod uslovom da se implementiraju, najavljene Vladine mjere koje bi se primjenjivale od naredne godine, javni dug postavile na održivu putanju.\nVladinim mjerama je predviđeno povećanje poreza na dodatu vrijednost sa 19 na 21 posto, povećanje akciza za cigarete, alkohol, ugalj i gaziranu vodu.\nPored ovih mjera i redefinisanja socijalne politike, planira se zamrzavanje zapošljavanja u javnom sektoru i smanjenje funkcionerskih plata za šest odsto.\nEkonomski analitičar Siniša Lekić smatra da razloga za optimizam ipak nema.\n"Upravo Vladine mjere, koje mi se čine više kao kozmetičke, govore koliko je stanje u Crnoj Gori teško i da problem ne bi riješili ni najavljeni benefiti koje je trebalo da donesu velike investicije: gradnja autoputa i podmorskog elektroenergetskog kabla ka Italiji, nova termoelektrana u Pljevljima, turistička valorizacija uvale Buljarica... od kojih pojedine nijesu ni počele da se realizuju", zaključuje Lekić.


Solar Queen – kraljica nagrađuje vrednim bonusima!\nVideo slot Solar Queen istaknutog provajdera kazino igara Playson obuhvata popularnu temu starog Egipta. Solarna kraljica je još jedan pseudonim Kleopatre. Uživaćete u putovanju u Egipat, a bonus runde doneće značajne dobitke. Funkcije Flaming Frames, multiplikatori i besplatni spinovi pored dobre zabave obećavaju i sjajnu zaradu.\nSolar Queen, Online Casino Bonus\nVideo slot egipatske tematike izgleda prelepo i ima postavku na pet rilova u četiri reda i 20 isplatnih linija. Grafika je svetla i živopisna. Zabavan zvučni zapis će vas odmah prebaciti u zemlju drevnog Egipta gde ćete sresti prelepu Solarnu kraljicu. Pozadinu slota čini zamagljena voda sa lokvanjima a u daljini se nazire ostrvo sa palmama i piramide.\nSolar Queen – prelepa kraljica nagrađuje unosnim dobicima!\nRilovi su prelepo dizajnirani, tamnoplave pozadine sa zlatnim okvirom, što ističe lepotu simbola unutar njih. Uz misterioznu atmosferu na rilovima, videćete simbole niže vrednosti u obliku karata A, K, Q, J i 10-ke. Ovi simboli se pojavljuju češće čime nadomeste svoju nižu vrednost. Prate ih simboli različitih životinjskih bogova, Bastet, Anubis, bog sokolova Horus i sama Solar Queen. Ovo su simboli veće vrednosti. Sunčeva kraljica se može pojaviti kao složeni simbol stvarajući odlične dobitne kombinacije.\nIgra sadrži tri posebna simbola a to su simbol sunca, scatter simbol buba scarab i džoker simbol. Džoker simbol ima vrednost kao Solarna kraljica i zamenjuje sve simbole, osim scatter simbola.\nPre nego zakoračite u drevni Egipat, potrebno je da namestite vaše uloge na komandnoj tabli koja se nalazi na dnu slota. Na taster Bet +/- namestite svoje uloge i pritisnite obrnutu strelicu, koja označava Start, da pokrenete igru. Dostupan je i taster Autoplay za igrače koji vole automatsko okretanje spinova. Taster Bet Max služi za automatsko nameštanje maksimalnog uloga. U levom donjem uglu je opcija Info koja služi za dodatno informisanje o igri .\nSlot Solar Queen ima uzbudljivu funkciju zapaljivih okvira tj. Flaming Frames funkciju.\nZanima vas šta to znači? Ova funkcija je aktivna tokom osnovne igre i sastoji se od 10 ciklusa okretaja. Svaki simbol sunca koji sleti na ril aktiviraće funkciju Flaming Frames. Tada se uokviri ril. Sve uokvirene pozicije drže se ciklusa do 10 okretaja, nakon čega se pretvaraju u džoker simbole, kako bi stvorili dobitke. Množitelj se povećava za jedan svaki put kada simbol sunca sleti u postojeći Flaming Frame.\nSledeća funkcija koja će obradovati sve igrače je funkcija bonus besplatnih spinova. Ova funkcija se aktivira kada tri ili više scatter simbola bube sleti na rilove. Scatter simboli se pojavljuju na rilovima 1, 3 i 5 tokom osnovne igre. Igrači će biti nagrađeni sa 10 bonus besplatnih spinova.\nTokom ove funkcije svi simboli sunca koji se pojave na rilovima transformisaće se u džoker simbole i ostaće lepljivi sve dok ne završi runda bonus besplatnih spinova. Ako ste imali multiplikator funkcije Flaming Frames, ovaj će se prenos preneti i na besplatne spinove.\nKljuč za osvajanje velikih dobitaka u ovom slotu dolazi od multiplikatora. Najviše što možete osvojiti od svakog spina ili besplatnog spina je 200 puta više od vašeg uloga. Ako dodate multiplikatore, očekujte pravo malo bogatstvo.\nProgrameri iz Playson studija su napravili odličnu kazino igru sa temom Egipta. Solar Queen ima i demo verziju, pa igru možete isprobati i pre ulaganja stvarnog novca. Takođe, igra je dostupna na svim uređajima, kako na desktopu tako i na tabletu i mobilnom telefonu. Teoretski RTP ove igre iznosi 96%, a slot ima srednju varijansu.\nAko volite Egipat i faraone, ne propustite priliku da zaigrate sjajni Solar Queen video slot. Unosne bonus funkcije obezbediće igračima značajnu zaradu.\nAnci3 08/08/2020 19:51\tu\t8 avgusta, 2020 19:51\nSuper igra.. Grafika je fenomenalna, a odlicno je sto moze na svim uredjajima da se igra\nMicko 007 08/08/2020 19:54\tu\t8 avgusta, 2020 19:54\nOdlična tematika, 20 isplatnih linija sasvim dovoljno, a i playson provajder je odličan. Super slot.\nJeca993 09/08/2020 1:01\tu\t9 avgusta, 2020 1:01\nOdlicne sanse za dobitak,super\nPalasio 08/08/2020 21:24\tu\t8 avgusta, 2020 21:24\n20 isplatnih linija. Igra ima i tri posebna simbola-simbol sunca,bube i dzoker. Dzoker menja sve simbole osim scatera.\nFlaki 08/08/2020 21:29\tu\t8 avgusta, 2020 21:29\nOdlican slot, dobra grafika i muzika.. Super tema\nFalkao 08/08/2020 21:31\tu\t8 avgusta, 2020 21:31\nGrafika je odlicna ,tema super. Dobro daje.,a kako i ne bi sa toliko free spinova,dzokera,mnozitelja….Meni je bas zanimljiva\nzizi18 08/08/2020 22:02\tu\t8 avgusta, 2020 22:02\nvolim kod slotova besplatne spinove a ovde ih bas ima\nZoran55 08/08/2020 22:15\tu\t8 avgusta, 2020 22:15\nLep dizajn, zanimljiva igra!\nNemanja9 09/08/2020 0:12\tu\t9 avgusta, 2020 0:12\nFlaminga sto više i tu je lova mada i besplatni spinovi su odlicno ovde\nPavlovic42 09/08/2020 0:52\tu\t9 avgusta, 2020 0:52\nSve igra što imaju veze sa starim egiptom nikad ne prestanu da izlaze iz mode\nP. 09/08/2020 0:53\tu\t9 avgusta, 2020 0:53\nSuper grafika, moderno… Samo čekam scattere i bube\nSasa22 09/08/2020 8:14\tu\t9 avgusta, 2020 8:14\nSlot bas po momoj meri, pocevsi od egipatske teme, preko malog broja isplatnih liniia do bonus besplatnih spinova. Flaming Frames funkcija je pun pogodak i moze vam namestiti jako dobre isplate\nDzoker 09/08/2020 8:16\tu\t9 avgusta, 2020 8:16\nSimpaticna funkcija koja se sve redje vidja u slotovima,Flaming Frames funkcija, je odlicna i pun pogodak u ovom slotu. Tema je odlicna i igranje na sigurno kartu, jer verujem da je Egipatska tema jedna od omiljenih medju ljubiteljima slot igara\nBiska 09/08/2020 8:19\tu\t9 avgusta, 2020 8:19\nSlozio bih se sa tobom i jos dodao da se moze igrati sa svih uredjaja, i nagovestio da ima jako dobre multiplikatore, cak ako je bio multiplikator Flaming Frames,prenece se na b.spinove\nBoban55 09/08/2020 14:15\tu\t9 avgusta, 2020 14:15\nSolarna kraljica, zanimljiv naziv, grafika i sam dizajn igre deluje jako dobro.\nSolarna kraljica svidja mi se bas lepo izgleda\nMarija1807 10/08/2020 7:29\tu\t10 avgusta, 2020 7:29\nVrhunski bonusi,sjajna igrica.\nLena93 10/08/2020 9:17\tu\t10 avgusta, 2020 9:17\nFunkcija zapaljivih okvira izdvaja ovu igru od ostalih\nZorica 10/08/2020 11:46\tu\t10 avgusta, 2020 11:46\nOdlična igrica koja pruža vrhunsku zabavu!\nKiki88 19/08/2020 18:39\tu\t19 avgusta, 2020 18:39\nBas lepo spaja i placa ova igra besplatni spinovi su top,RTP sjajan


zagađenje vazduha - Penzin\nPočetna zagađenje vazduha\nOznaka: zagađenje vazduha\nU petak, 8. januara 2016. godine, Beograd je bio treći najzagađeniji grad u Evropi, „kaskajući“ i po ovom kriterijumu za dva grada iz regiona. Šta bi se tek desilo da postoje neke fabrike i industrija?\n18.06.2014.10.12.2014. Dom i stanovanjeMagazin GodineZdravlje\nSićušne čestice zagađenog vazduha mogu da ubrzaju opadanje kognitivnih funkcija kod starijih osoba, zaključak je novog američkog istraživanja.\nZagađen vazduh je onaj koji stvara osetne, ali i neprimetne probleme živim bićima, usled hemisjkih, bioloških ili drugih materija i čestica koje nosi sa sobom.


PRAVA I OBAVEZE SUBJEKATA U INSPEKCIJSKOM NADZORU - PRAKTIČNA PRIMENA SISTEMSKOG ZAKONODAVSTVA U POSTUPKU INSPEKCIJSKOG NADZORA: Paragraf organizuje vebinar 18. maja 2022. godine\nKompanija Paragraf organizovaće, 18. maja 2022. godine, vebinar na temu “Prava i obaveze subjekata u inspekcijskom nadzoru - Praktična primena sistemskog zakonodavstva u postupku inspekcijskog nadzora”.\nVebinar je namenjen privrednicima, inspektorima, zaposlenima u organima javne uprave, privrednim subjektima i drugim organizacijama i ostalim zainteresovanim licima.\nCilј vebinara je da se privrednim i drugim nadziranim subjektima, inspektorima, kao i drugim zainteresovanim licima, približi i pojasni koja prava i obaveze imaju subjekti u inspekcijskom nadzoru i u vezi sa tim nadzorom. Razumevanje ovih prava i obaveza je naročito značajno u svetlu sistemskog zakonodavstva za inspekcijski nadzor – Zakon o inspekcijskom nadzoru, Zakon o opštem upravnom postupku i Zakon o prekršajima, i od posebne važnosti za poslovanje u skladu sa zakonom i vladavinu prava.\nVebinar doprinosi jačanju preventivno-savetodavne uloge inspekcijskog nadzora, koja je osnovna i sve značajnija funkcija inspekcija, u skladu sa Zakonom o inspekcijskom nadzoru i savremenim standardima inspekcijskog nadzora.\nUčešćem na vebinaru dobićete odgovore na sledeća pitanja:\nKoja ovlašćenja imaju inspektori u postupku inspekcijskog nadzora?\nKoja su prava i obaveze učesnika u inspekcijskom nadzoru, odnosno inspektora, nadziranih subjekata, kao i lica prisutnih za vreme inspekcijskog nadzora?\nNa koji način da proverite godišnji plan inspekcijskog nadzora i da li je planirano da Vaša delatnost bude predmet nadzora?\nGde se nalaze i na koji način se popunjavaju kontrolne liste?\nŠta podrazumeva izveštaj o samoproceni ispunjenosti zahteva iz kontrolne liste i samoproceni rizika koje nadzirani subjekt sprovodi saglasno sadržini kontrolne liste i pravilima o proceni rizika?\nKoju dokumentaciju, odnosno druge materijale kojima se potvrđuju nalazi iz izveštaja, je nadzirani subjekt dužan da priloži inspekciji?\nKoji akti mogu da budu doneti u toku inspekcijskog nadzora?\nTakođe, na vebinaru ćete dobiti odgovore i na mnoga druga pitanja, a imaćete mogućnost i da sami postavljate pitanja i razrešite dileme koje su se javile u praksi.\nObaveštavanje u inspekcijskom nadzoru\nSrazmernost u postupanju\nKontrolne liste i procena rizika\nUčešće u postupku i njegov tok\nPrava i obaveze nadziranih subjekata\nMilan Stefanović – konsultant.\nDetaljne informacije o vebinaru (način prijave, informacije u vezi sa kotizacijom i ostale korisne informacije) možete saznati na stranici “Prava i obaveze subjekata u inspekcijskom nadzoru - Praktična primena sistemskog zakonodavstva u postupku inspekcijskog nadzora“.\nIzvor: Redakcija Paragraf Lex, 11.04.2022.


Podsetimo, mladi fudbaler (17), koji igra na poziciji štopera, nedavno je potpisao prvi profesionalni ugovor sa albanskim Fljamurtarijem, a sada je dobio je poziv u reprezentaciju takozvanog Kosova.\nA dok se Ivić pokajao što je odbio prvobitni poziv selektora, evo i nekih od reakcija Albanca sa Kosova i Metohije na pomenutu vest, koji su stigli kao komentari na ovu temu:\n"Ako igra dobro, ne vidim nikakav problem u ovom slučaju", poručio je jedan tamošnji ljubitelj fudbala.\n"Ako mu ide odlično i poštuje našu kulturu - nema problema", smatra drugi.\nNaravno, bilo je i onih koji su iskoristili ovu priliku da Srbiju proglase "neprijateljski nastrojenim susedom":\nNjoj se pridodala i jedna u kojoj se navodi da su Srbi "više puta testirali tolaranciju" onih koji Kosovo smatraju posebnom državom:\nIpak, pojavili su se i oni koji smatraju da Srbinu nije mesto u tzv. "kosovskoj selekciji" - jer ne priča albanskim jezikom:\nTaj ton, međutim, nije bio usamljen - provejavao je i u drugim komentarima:


Malbašić: Možemo ponoviti dobre rezultate iz proljetnog dijela prošle sezone – Sport Centar Malbašić: Možemo ponoviti dobre rezultate iz proljetnog dijela prošle sezone – Sport Centar\nOvog vikenda počinje nova prvoligaška sezona a u prvom kolu biće odigrano nekoliko zanimljivih utakmica. Među njima je i subotnji meč u Kaknju gdje će se sastati Rudar i Metalleghe BSI.\nGostovanje u Kaknju Kraljevi očekuju u dobrom raspoloženju nakon napornih priprema.\n„Odlično smo radili u proteklom periodu postepeno podižući formu. Svi smo spremni i željni prvenstvenih izazova. Vjerujemo u sebe i smatram da možemo ponoviti dobre rezultate iz proljetnog dijela prošle sezone,“ istakao je Aleksandar Malbašić.\nUtakmica u Kaknju počinje u 17,30 a sudiće je Darko Karačić iz Čitluka.\n„Rudar je kvalitetna ekipa, jedna od onih koje će sigurno završiti u gornjem dijelu tabele. Naše utakmice uvijek su bile zanimljive i kvalitetne. Bitno je da nemamo povrijeđenih igrača, a ukoliko prikažemo igra kao u pripremnim utakmicama možemo očekivati pozitivan ishod,“ naglasio je Rijad Pljevljak.\nInače, utakmica u Kaknju ima i humanitarni karakter, cjelokupan prihod od ove utakmice bit će preusmjeren za liječenje mladog sportiste Anesa Begića. Metalleghe BSI također se uključio u ovu akciju sa željom da se mladi Anes što prije vrati na sportske terene.\naleksandar malbasicmetalleghe bsirijad pljevljak\nMetalleghe BSI promovisao nove dresove na jajačkoj Tvrđavi\nSelimović: Posebno me interesuje hoće li se neko od igrača koji su na probi nametnuti


Katalonci ponovo slavili u produžetku\nDrugi put u razmaku od dva dana košarkaši Barselone su u poslednjim sekundama izbegli poraz i u produžetku došli do slavlja. Posle Olimpijakosa, Katalonci su u dodatnih pet minuta bili bolji i od Monaka – 85:81 (12:22, 19:13, 25:19, 19:21, 10:6).\nKatalonci su 30 minuta jurili izabranike Zvezdana Mitrovića, koji su na kraju prve deonice stigli do deset poena viška i vođstvo uspešno održavali do završnice treće deonice.\nVukao je Majk Džejms prošlosezonskog osvajača Evrokupa, ali je preko puta sebe imao izuzetno raspoloženog Brendona Dejvisa, koji je poenima posle ofanzivnog skoka, dve sekunde pre kraja četvrte deonice, odveo meč u produžetak u kojem su mu se pridružili Mirotić, Kalates i Higins, koji je sa tri ubačena bacanja overio trijumf Katalonaca.\nDejvis je sa 27 poena (10 sk) bio ubedljivo najefikasniji igrač meča, Mirotić je dodao 14 poena, dok je Kalates uz 12 poena imao i 11 uhvaćenih lopti. Kod domaćih, Džejms je postigao 16, Tomas 15, a Vesterman 10 poena.\nŽalgiris će još morati da čeka na prvi evroligaški trijumf ove sezone. Posle poraza od Crvene zvezde, litvanskog velikana savladao je i drugi crveno-beli evroligaš Olimpijakos – 83:68 (12:23, 24:16, 27:10, 20:19).\nIzabranici Jura Zdovca sjajno su otvorili meč, poveli 21:8, u 13. minutu i 31:17, ali su u tom trenutku potpuno stali, što je Olimpijakos iskoristio da do kraja prvog poluvremena uhvati potpuni rezultatski priključak (39:26), a potom furioznom trećom deonicom reši pitanje pobednika (63:49).\nSlukas je sa 17 poena predvodio pirejski tim, Larencakis je dao 12, Vezenkov 12, a Papanikolau 10 poena. U poraženom timu Mudiej je postigao 19, Milaknis je dodao 14, dok je Nibo meč završio sa 12 poena.\nEvroliga KK Barselona KK Monako žalgiris KK Olimpijakos


Đaci veterničke škole organizovali humanitarnu proslavu 8. marta da bi pomogli drugu - Novi Sad\nĐaci veterničke škole organizovali humanitarnu proslavu 8. marta da bi pomogli drugu\n13:03:00 10.03.2021, Komentara: 0\nNovi Sad – Učenici veterničke Osnovne škole „Marija Trandafil“ na poseban način obeležili su Dan žena – 8. mart. Umesto cveća i čokolada, kupovali su i poklanjali medenjake i čestitke, a sav prikupljen novac biće uplaćen na račun učenika ove škole Borislava Stanojevića, koji ima cerebralnu paralizu.\nAkciju „Deca velikog srca“ su osmislili Borislavovi drugari iz razreda i njihova učiteljica Alenka Oreščanin, a u njenom ostvarivanju pomogli su i iz Udruženja građana za cerebralnu i dečiju paralizu „Sunce“, kao i iz Udruženja prevremeno rođene dece „Optimistik“, grupe „Mame Novosađanke“ i firme „Peris inženjering“, koja je pomogla u štampanju čestitki koje je Borislav sam ukrasio.\n– Fokus ove akcije je na našem Bori, koji je izuzetno pozitivna osoba, uvek je raspoložen i izuzetno iskren, a pored toga je i svima omiljeni drugar. Borislav je sa nama od prvog razreda, a trenutno se borimo da prohoda i uz njega smo i srcem i dušom. Njega čeka druga faza lečenja, nakon prve, koja je bila u decembru, kada je operisan u Rusiji - rekla je za Dnevnik učiteljica trećeg razreda Alenka Oreščanin.\nOvo nije prva humanitarna akcija za Borislava. Drugari iz razreda i škole su ranije prodavali igračke na ulici, kako bi što pre prikupili novac za njegovo lečenje. U akciju su se uključili svi učenici i zaposleni u školi, koji su se odrekli svih poklona, kao i školski sindikat.\n– Medena srca su simbolična jer ih prodaju deca ogromnih srca, kojima smo beskrajno zahvalni – rekla je Borina majka Ivana Stanojević.\nDa bi pomogli Bori, u planu su humanitarni turniri, bazari i tezge za prodaju slatkiša na pijaci.\nUkolito to žele, sugrađani imaju priliku da Borislavu pomognu da napravi svoje prve korake i uplatom na dinarski i devizni račun, kao i slanjem SMS poruke sadržaja 887 na broj 3030.


Informacija sa 129. redovne sjednice Vlade Kantona\nODRŽANA 129. REDOVNA SJEDNICA VLADE TUZLANSKOG KANTONA\nTuzla, 27.5.2010. godine\nVlada Tuzlanskog kantona danas je utvrdila Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o inspekciji za obrazovanje. Osnovni razlog za donošenje ovog Zakona je potreba za njegovim usklađivanjem sa drugim propisima koji su doneseni u proteklom periodu. Naime, Zakon o inspekciji za obrazovanje Tuzlanskog kantona donesen je još 1996. godina i od tada nije mijenjan.\nIzmjenama i dopunama se utvrđuje prijedlog da poslove inspekcijskog nadzora u obrazovno-odgojnim ustanovama vrši inspektor za obrazovanje i glavni kantonalni inspektor za obrazovanje, dok se odredbe u pogledu postavljanja inspektora za obrazovanje brišu jer je inspektor državni službenik i na način izbora i imenovanja se primjenjuju odredbe Zakona o državnoj službi u FBiH. Između ostalog, propisuje se i da inspektor vrši nadzor po službenoj dužnosti ili na zahtjev stranke što nije bilo u ranijem propisu utvrđeno. Utvrđuje se i da je inspektor dužan izvršiti najmanje jedan inspekcijski nadzor u toku godine umjesto dosadašnja dva.\nInače, inspekcija za obrazovanje vrši nadzor nad provođenjem propisa iz oblasti obrazovanja dok nadzor koji se odnosi na radnopravne odnose, finansijsko poslovanje, sanitarne i druge poslove za rad obrazovno-odgojnih ustanova vrši Kantonalna uprava za inspekcijske poslove.\nZAKONA O OSNIVANJU JP „MEĐUNARODNI AERODROM TUZLA“\nVlada Tuzlanskog kantona danas je utvrdila Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju JP „Međunarodni aerodromTuzla“. Osnovni razlog za donošenje ovog Zakona je potreba njegovog usklađivanja sa Zakonom o javnim preduzećima u FBiH i Zakonom o sukobu interesa u organima vlasti u FBiH. Predloženo je da ovlaštenja Skupštine Javnog preduzeća u ime osnivača vrše predstavnici koje u ime osnivača imenuje Vlada Tuzlanskog kantona u skladu sa odredbama Zakona o ministarskim, vladinim i drugim imenovanjima i Zakona o sukobu interesa u organima vlasti u FBiH. Skupštinu ovog javnog preduzeća čine predsjednik i 6 članova, a mandat članova Skupštine je četiri godine.\nVlada Kantona može razriješiti člana Skupštine javnog preduzeća i prije vremena na koje je imenovan u slučaju da sam zatraži razrješenje ili da dva puta neopravdano izostane sa sjednice Skupštine preduzeća, ako se utvrdi da je odgovoran za nezakonit rad ili svojim radom prouzrokuje veću štetu preduzeću i u drugim slučajevima utvrđenim zakonom i statutom.\nPrijedlogom Zakona predviđeno je i da za predsjednika ili člana Nadzornog odbora Javnog preduzeća ne može biti imenovano lice koje ima direktan ili indirektan finansijski i drugi privatni interes u javnom preduzeću.\nU OKVIRU PROLJETNE SJETVE NAJVIŠE POVRŠINA ZASIJANO KUKURUZOM\nVlada Tuzlanskog kantona danas je usvojila Izvještaj o realizaciji proljetne sjetve u 2010. godini u Tuzlanskom kantonu. Proljetna sjetva je realizovana na 46 445,5 ha što je za 4,5% manje u odnosu na plan odnosno 1,45% manje u odnosu na prošlogodišnju proljetnu sjetvu. Na ove rezultate uticale su visoke cijene repromaterijala i loši vremenski uslovi za sjetvu. Proljetnom sjetvom najveća površina zasijana je kukuruzom, 20 922 ha, što je 45,05% ukupno zasijane površine. Ostala žita zasijana su na 590 ha, povrće je zasijano na 11 745,5 ha, a krmno bilje na 12 850 ha. Općina Gradačac je zasijala 10 614 ha što je za 1,5% više u odnosu na planirane površine. Najznačajnije ostvarenje plana ostvareno je i u općinama Gračanica 99,88%, Kalesija 98,72% i Doboj Istok 98,57%. Najniže ostvarenje plana zabilježeno je u općinama Teočak 89,54%, Tuzla 86,76% i Banovići 72,51%.\nVlada Tuzlanskog kantona danas je dala saglasnost na Odluku Ministarstva za obnovu, razvoj i povratak o pokretanju postupka javnog oglašavanja za prikupljanje zahtjeva za dodjelu saglasnosti za kreditna sredstva koja su deponovana u NLB Tuzlanska banka d.d. Tuzla za 2010. godinu.\nPrema ovoj Odluci sredstva su namijenjena za podsticaje poduzetništvu na prostoru Tuzlanskog kantona za ovu godinu. Ukupno je na raposlaganju 290 000 KM koja će se dodjeljivati sa kamatnom stopom od maksimalno 4% periodom otplate od 5 godina i greis periodom od 1 godine.\nKreditna sredstva će se dodjeljivati za proizvodnju i usluge izuzev u oblasti trgovine, turizma, ugostiteljstva, prevoza stvari, roba i putnika.\nKreditna sredstva se mogu koristiti za kupovinu opreme, uključujući i troškove prijevoza i montaže, kupovinu, dogradnju i izgradnju poslovnog prostora i za obrtna sredstva. Maksimalan iznos kredita po jednom korisniku je 40 000 KM.\nKreditna sredstva neće moći koristiti pravna i fizička lica koja su u prethodnom periodu koristila ove poticaje.\nUSVOJENA INFORMACIJA O STANJU OBRTA NA PODRUČJU\nTUZLANSKOG KANTONA U 2009. GODINI\nVlada Tuzlanskog kantona danas je usvojila Informaciju o stanju obrta na području Tuzlanskog kantona u 2009. godini.\nKada je u pitanju obrt u Tuzlanskom kantonu najčešći su mali biznisi sa samo jednim zaposlenim, a rijetki su obrti koji imaju više od 15 zaposlenih.\nU prošloj godini u Tuzlanskom kantonu bilo je registrovano 9.699 obrta što je za 3,44% više u odnosu na prethodnu godinu, a 35,1% više u odnosu na 2004. godinu. U prošloj godini je na 1.000 stanovnika bilo 17,3 obrtničkih zanatskih radnji. Ovi pokazatelji su blizu prosjeka u zapadnoevropskim zemljama gdje je na 1.000 stanovnika nešto više od 20 obrtnika.\nNajveći broj obrtnika na 1.000 stanovnika ima općina Gradačac, gdje je u 2009. godini bilo 23,8 obrtnika, zatim slijede Kladanj sa 21,72 i Lukavac sa 20,20 obrtnika. Najmanji broj obrtnika registrovan je u Sapni 7,44 Kalesiji 11,34 i Srebreniku 12,41 obrtnik.\nResorno federalno Ministarstvo je u prošloj godini obrtnike na području Tuzlanskog kantona podržalo sa 43.200 KM, dok je oblast poljoprivrede iz federalnog Ministarstva podržana sa 7,6 miliona KM, od čega su najznačajnija sredstva dobili upravo obrtnici u ovoj oblasti, a manji dio na pravne subjekte odnosno mala i srednja preduzeća. Kantonalno Ministarstvo za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo je za razvoj poljoprivrede izdvojilo 6,5 miliona KM.\nZa regresiranje kamata obrtnika Kantonalno Ministarstvo za obnovu, razvoj i povratak izdvojilo je oko 30.000 KM, a za razvoj tradicionalnih i starih zanata u prošloj godini izdvojeno je 50.500 KM. Kada se pogledaju ukupna izdvajanja općina, Kantona i Vlade Federacije Bosne i Hercegovine za podršku razvoju obrta u prošloj godini je na području Tuzlanskog kantona uloženo više od 4 miliona KM. Najznačajniji dio sredstva odnosi se na pomoć i subvencioniranje u primarnoj i sekundarnoj poljoprivrednoj proizvodnji dok se manji dio odnosi na obrtnike iz drugih oblasti odnosno na infrastrukturu i mala i srednja preduzeća.\nI u 2010. godini Vlada Tuzlanskog kantona i resorno Ministarstvo će podršku razvoju obrtima pružati kroz subvencioniranje kamata za kredite, podršku inovatorstvu, podršku radu Obrtničke komore Tuzlanskog kantona, podršku tradicionalnim obrtima i udruženjima koja djeluju u ovoj oblasti.\nVlada Tuzlanskog kantona danas je sa pozicije „Tekuća rezerva“ odobrila 10 000 KM Fondaciji „ISTINA PRAVDA POMIRENJE“. Sredstva su namijenjena za sufinansiranje troškova sudskog postupka koji se vodi protiv Ilije Jurišića.\nVlada Tuzlanskog kantona danas je sa pozicije „Tekuća rezerva“ odobrila 1 234,35 KM Kantonalnoj upravi za inspekcijske poslove. Sredstva su namijenjena za nabavku kartice za centralu uništene usljed strujnog udara.\nVlada Tuzlanskog kantona danas je dala saglasnost na Odluku Ministarstva industrije, energetike i rudarstva Tuzlanskog kantona kojom je odobreno 100 000 KM Fabrici obuće „Aida“ DD Tuzla, kao pomoć u postizanju ekonomske samoodrživosti, a na ime pomoći isplate dijela plaća radnicima za mjesec mart. Saglasnost je data uz uslov da resorno Ministarsvo prilikom izdavanja naloga za uplate ne prekorači sredstva odobrena Operativnim planom za prvih šest mjeseci 2010. godine.\nVlada Tuzlanskog kantona danas je donijela Odluku o raspisivanju i utvrđivanju teksta Javnog oglasa za izbor kandidata za nominovanje članova Komisije za koncesije Tuzlanskog kantona.\nVlada Tuzlanskog kantona danas je donijela odluke o imenovanju pregovaračkog tima za razgovor sa predstavnicima Sindikata srednjeg obrazovanja i odgoja i Samostalnog Sindikata osnovnog odgoja i obrazovanja. Zadatak Tima je da u razgovoru sa sindikatima sačini prijedlog izmjena i dopuna kolektivnih ugovora za oblasti srednjeg odnosno osnovnog obrazovanja i odgoja u dijelu koji se odnosi na djelovanje sindikata i prava sindikalnih povjerenika. U Tim su imenovani Hasiba Omeragić, Hadže Kurtović i Selma Smajlović.\nVlada Tuzlanskog kantona danas je razmatrala Prijedlog Protokola JZU UKC Tuzla, kojim se definiše način vraćanja dijela dospjelih obaveza UKC-a Tuzla za 2009. godinu, prema Budžetu Tuzlanskog kantona, a u vezi sa kreditnim zaduženjem za projekat „Plava bolnica“ te Mišljenje Ministarstva finansija u vezi s tim prijedlogom. S obzirom na to da je već usvojen Izvještaj o radu i poslovanju JZU UKC Tuzla za prošlu godinu Vlada je podržala stav Ministarstva finansija da se od JZU UKC Tuzla zatraži da izmijeni tekst Protokola u dijelu u kojem se spominje finansijsko poslovanje u prošloj godini. Također Vlada predlaže da se u Protokolu kao mogući način povrata dospjelih obaveza za prošlu godinu briše „otpust duga“, a da se predloženim modelima dodaju i „uplata dužne rate„ i „povratak u gotovini u dogovorenom procentu“. Vlada je zadužila Upravni odbor JZU UKC Tuzla da usaglašeni tekst Protokola putem Ministarstva finansija dostavi Vladi Tuzlanskog kantona.


Lifestyle – Страна 120 – Plus Radio\nDa li znate kakve se hemikalije nalaze u duvanskom dimu\nMnogi ljudi bi želeli da znaju kakve se sve hemikalije nalaze u proizvodima od duvana i u duvanskom dimu, ali ne znaju ništa o njihovom...\nKako nastaje „pivski“ stomak i kako izbjeći debljanje od alkohola\nKada je riječ o mršanju, održavanju normalne tjelesne težine i izbjegavanju dobitka suvišnih kilograma, pored hrane i pića veliku ulogu, zbog kaloričnosti, igra i izbjegavanje...\nCrno vino protiv ešerihije i listerije\nCrno vino pomaže u zaštiti od štetnih bakterija kao što su ešerihija koli i listerija, pokazalo je američko istraživanje sa Univerziteta u Misuriju. Istovremeno ih...\nManjak seksa ostavlja posljedice, evo i koje\nManjak seksa ostavlja posljedice, evo i koje Ali, i nedostatak seksa može da stvori neke zanimljive promjene. Naime, premalo seksa, naročito iznenada, utiče na vaginu....\nOdlučili su da pokažu kako izgleda golo tijelo kad napuniš 70\nOvaj prelijepi portret starijeg para koji bez odjeće zagrljen pozira, postao je viralan i ljudi širom svijeta sa oduševljenjem dijele njihovu fotografiju. Modeli na slici,...\nNeočekivani lek protiv ešerihije koli\nOd svih vina, najdelotvornije su se pokazali „kaberne“, „merlo“ i „pino noar“ Crno vino pomaže u zaštiti od štetnih bakterija kao što su ešerihija koli...\nDepilacija intimnog područja – više štete nego koristi\nDepiliranje intimnog područja široko je rasprostranjeno među ženskom populacijom, naročito u modernim društvima. Američka dermatološka asocijacija sprovela je opširnu studiju u kojoj je učestvovalo više...\nNe žuri i snovi će se brzo ostvariti\nMihail Litvak je doktor, psihoterapeut i jedan od najpriznatijih psihologa na međunarodnom nivou. On je takođe, prvi čovjek koji je razvio sistem zvani „psihološki aikido“...\nBorba sa suvišnim kilogramima često sa sobom nosi mnoge frustracije, odricanja, restriktivne metode ishrane koje su iscrpljujuće za vaše telo i organizam. VMA dijeta donosi...\nKlinička slika sijaloadenitisa obuhvata otok zaušne, podvilične, podjezične regije, zatim otežano i bolno gutanje Kada se u organizmu spoje dehidratacija, loša oralna higijena i oslabljen...\nPage 120 of 146« First‹ Previous116117118119120121122123124Next ›Last »


„Slobodna zona Zrenjanin“ najbolja u Evropi › Made-in-Germany.rs\nPoslovni magazin „FDI“, koji izdaje ugledni britanski list „Fajnenšl tajms“, proglasio je „Slobodnu zonu Zrenjanin“ za najbolju u Evropi po podsticajima za investitore. Zrenjaninska slobodna zona nudi investitorima izuzeće od carina prilikom uvoza i izvoza sirovina, opreme koja će biti korišćena, materijala za infrastrukturu, ali i razne druge pogodnosti.\nČedomir Janjić, gradonačelnik Zrenjanina naglašava da je „Slobodna zona Zrenjanin“ ovakvo priznanje zaslužila jer investitori koji tu započinju svoje poslovanje mogu sami da biraju podsticaje kao podršku za svoje investicije.\n– Prostor i objekti u našoj Slobodnoj zoni se izdaju, prodaju, ili se zemljište, potpuno opremljeno infrastrukturom, prodaje uz određene uslove, pre svega one koji se tiču broja zaposlenih i veličine investicije. Na taj način može se postići mnogo niža cena, a čak se prostor može dobiti i bez naknade, pod uslovom da investitor planira velika ulaganja uz zapošljavanje velikog broja radnika – objašnjava Janjić i napominje da je saradnja grada sa ispostavom carine u Zrenjaninu izuzetno dobra, prenosi „Economy.rs“.\nGradonačelnik Zrenajnina naglašava kako su veoma ponosni na ocenu Slobodne zone od strane britanskog magazina, a da je ona rezultat dugog rada gradske uprave i administracije, koja je Zonu organizovala tako da izlazi u susret investitorima.\n– Nadamo se, a i sigurni smo da će sve to rezultirati novim investicijama u našem gradu, odnosno velikim brojem novih radnih mesta, čiji nedostatak predstavlja najveći problem u Zrenjaninu. Lokalna samouprava će zato učiniti sve da se taj problem u najskorije vreme i reši – kaže Janjić.\n„Slobodna zona Zrenjanin“ je jedna od četiri slobodne zone u Srbiji, u čijim se okvirima značajno smanjuju troškovi poslovanja, čak i do 40 procenata. Pored slobodnog izvoza i uvoza roba i usluga, „Slobodna zona Zrenjanin“ omogućava svojim korisnicima i da slobodno koriste strane fondove stvorene vođenjem biznisa u Zoni.\nSlobodna zona Priboj umesto FAP-a\nOd MiG na 28/10/2014 / Industrija, Investicije / Ostavite komentar\nTurističke mape Beograda u objektima „Parking servisa“


Putovanja i odmori u godinama Korone - Page 5 - Covid-19 Coronavirus - Parapsihopatologija™\nKamp je bio zatvoren dugo, posle onih katastrofalnih požara, 2003. ako se ne varam, otvorili su ga ponovo tek pre par godina...\nMilosh76 89 posts\nIma dosta sveta odavde koji imaju kuće dole u Crnoj Gori, plus gomila koj se tu privali (uključujući mene) i niko nikad od njih nije plaćao putno osiguranje\nTo što je bilo do sad jednostavno neće da važi od sad, ne samo za putno osiguranje.\nStvarno sam zatečena koliko ljudi* misli da je ova pandemija samo trenutni nuisance i čim sudija svira kraj nastavlja se život kao da ništa nije bilo.\n* - ne mislim na tebe, širim priču.\n4 minutes ago, Valkyrie said:\nTi ljudi (s obzirom da imaju kuće) ostaju po par meseci dole. Troškovi osiguranja bi ih izašli astonomski, međudržavni ugovor o zdravstvenom osiguranju ni na vidiku, na štetu oba naroda. Realno bi im najpametnije bilo da te kuće probaju da izdaju na duže, mada će se sad toga pojaviti k'o pleve.\nPričam bre uopšte za ljude, ne te tvoje. Valjda ti što su vlasnici nepokretnosti u CG imaju neka veća prava od običnih turistas vulgaris? U smislu makar da smeju granicu da pređu, za slučaj da budu zatvorene.\novi nesrecni over 65 sto imaju kuce u mne ce istrpeti i karantin i verovatno se vise nece vracati u zemlju koja ih tretira kao logorase.\novi zaposleni ce tesko imati vremena i za dva karantina po dve nedelje i +odmor.\nnema nista od toga osim da se dogovore 2 oka u glavu na rizik pa sta bude.\n9 hours ago, Kampokei said:\nNama je prioritet zapravo da vidimo roditelje u Beogradu. Mozda i virus malo iskulira preko leta, ali ako se mora u karantin 28 dana, onda ne znam bas... Mozda bolje doci kasnije, pa ostati duze, mozda i par meseci. Meni je leto bez mora kao propala godina makar se u istoj popeo i na Himalaje. Mi se jos nesto nadamo, ali jutros citam gospodji naglas vase postove na ovu temu i smorili smo se za medalju.\nTrebalo je da budemo sad u Beogradu, pomerili smo do daljneg. (Karte kupljene - Luftika kaze da mozemo do kraja avgusta da uradimo novu rezervaciju)\nMoji bi trebalo da dodju do nas u maju, nista od toga biti nece. (Karte kupljene - nadam se da ce JAT biti i tu korektan, kao sto je do sad u slucaju oba putovanja mojih roditelja)\nMama je trebalo da ide krajem marta u London, ljubazno su joj pomerili karte, ona birala kraj maja. Ni od toga nista biti nece, ne znam da li ce joj jos jednom pomeriti karte, ali svejedno joj i viza istice uskoro tako da vidim da se pomirila sa tim da nista od tog putovanja ove godine.\nU junu je trebalo da idemo u Grcku, samo smo ostavili depozit za smestaj i na srecu nisam uzela avio karte. Verujem da nista od mora biti nece. I meni je more kao i tebi. Olesim se od plivanja i to me regenerise za celu godinu. Kako je to izostalo prosle godine (bili na moru, ali sam bila 10 dana pre odlaska operisana tako da od plivanja nije bilo nista), bukvalno to sta me od prosle godine drzi da se psihicki ne raspadnem je to - da cu ove ici na more.\nAko se situacija popravi, voleli bismo da dodjemo na mesec-dva u Beograd, tipa septembar/oktobar. Za deo letnjeg odmora ovde u Svabiji nece biti neke razlike, jos pre ovog sranja smo smislili da ni ne planiramo bicikloture u drugim delovima zemlje, nego ostanemo kod kuce, jedan dan tamo, drugi vamo, jednom ovo jezero, drugog onaj bazen, i tako pojednostavljeno provedemo lepe dane. E sad ako otpadne to more, a otpasce, mozda odemo na to sivo more na severu, cisto malo radi joda.\nŠta državljani Srbije imaju pokriveno od zdravstvenog u CG? Hitnu pomoć?\nZnam da klepaju za sve dolje pa naplaćuju 50-100e vađenje krpelja.\nA kakva je situacija u Srbiji? Šta ako stranca zadesi Konrad kod nas?\nVideh neku listu od 20 zemalja sa kojima imamo ugovor o zdravstvenom osiguranju.\nU DK smo imali jedno ušivanje i jedan gips, uzeli pasoš, poglesali i rekli da je sve u redu jer države imaju saradnju.\nJa Dansku ne nalazim na tom spisku iz prošle godine...\nja ove godine moram na more, makar tajno prelazila granice i dobila kovid i sl... ja i tako zivim od lekarske kontrole do kontrole, pola godine mi je neki rok za koji znam da sam ok i ziva, sve sledece ne znam sta ce se desiti.... a sada hocu na more i bole me K za sve. to mi je zelja, makar prozivela i do 95 (i pored svih mojih sranja sa zdravljem ja sam negde zamislila da zivim do 95te - polupuna ). sin mi je odrastao, ko zna da li cu ga ove godine videti zaistinski, i boli me dupe za sve ostalo. na more moram ici, pa kud puklo. na korculu, na peljesac, hvar, soltu, paklenjake...mindedj mi... u HN cu zavrsiti, svakako. i u trebinju. vi koji imate malu decu, razumem vas sasvim. ali ja sam zaista jos pre sedam godina otpisana, pa nek me korona dokosuri, bolje i to nego da mesecima crvljam u nekoj terminalnoj fazi....\nEdited April 10, 2020 by nezvanova\nMa nisu putna osiguranja uopšte toliko skupa, samo treba istražiti malo, imaju oni sajtovi za poređenje cena, jer se cene razlikuju i po 10 puta... Ja kupio godišnju polisu koja pokriva celi svet (i USA i Japan - koje obično stavljaju u najskuplju kategoriju).\n5500 dinara godinu dana (Grawe) - putovanja do 45 dana u kontinuitetu, al bez ogranicenja ukupnog broja dana. Pokriće 32000 evra.\nUz mnoge kreditne kartice i slicne proizvode dobijes i besplatno - mada obicno manje pokrice i ukupno dana putovanja bude npr 30. (bas sad gledam pokrice svoje kreditne)\nNemaju ništa, hitnu pomoć moguće. Dobiješ račun pa posle pokušaš da refundiraš.\nKod nas isto, moja bivša gazdarica iz Novog se bila unesrećila u Beogradu, hitna pomoć je skrpila, ali je posle tako sjebana morala da se vraća u Crnu Goru za medicinsku pomoć.\nNe znam da se nešto u međuvremenu promenilo.\nNašao sad ovo:\nOsiguranici iz Republike Srbije u toku privremenog boravka u Crnoj Gori imaju pravo na hitnu zdravstvenu zaštitu. Da bi ostvarili navedeno pravo, osiguranici R.Srbije moraju od nadležnih filijala Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje R.Srbije, u mestu prebivališta, dobiti obrazac RS/RCG–111 (potvrda o pravu na davanja u naturi za vreme privremenog boravka u CG).\nZa dobijanje potvrde RS/RCG-111, neophodno je da se obrate Filijali Zavoda R.Srbije sa neophodnom medicinskom dokumentacijom. Nakon neposrednog pregleda i uvida u dostavljenu medicinsku dokumentaciju, lekarska komisija Zavoda daje svoj nalaz i mišljenje. Na osnovu pozitivnog nalaza i mišljenja komisije, Filijala Zavoda R.Srbije izdaje potvrdu RS/RCG-111. Po pravilu, navedena potvrda se izdaje na vremenski period od tri meseca. Kada se tokom privremenog boravka u CG ukaže potreba za hitnom zdravstvenom zaštitom, osiguranik R.Srbije je dužan da se sa navedenom potvrdom obrati Područnoj jedinici – kancelariji Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje CG, u mestu gde mu je potrebna hitna zdravstvena zaštita. Područna jedinica Fonda će mu nakon toga izdati drugu potvrdu (tzv. bolesnički list), na osnovu koje će neposredno koristiti hitnu zdravstvenu zaštitu u javnim zdravstvenim ustanovama u CG.\nHvala, mogu misliti kako to u praksi izgleda.\n8 minutes ago, Anonymous said:\nTako kao što izgleda i na papiru, tako da je ljudima lakse da izdvoje novac za privatno osiguranje iako im ono zapravo ne treba al do potrebnog papira nikad stići. Govnari to opravdavaju sa zloupotrebom osiguranja od hroničnih bolesnika. Ajde?! Nije moglo to da se reši na jednostavniji način?\nMi smo vadili taj obrazac prve godine kad smo išli u Hrvatsku, prođeš lekarski pregled i to je to. Nismo ga koristili ali kontam da funkcioniše.\nja letos proveo 5 dana u bolnici u risnu. platio samo 37evra transport od kotora jer mi nisu dali sam da vozim, iako sam se sam dovezao +40km do istog.\nu bolnici dao zdravstvenu knizicu i izasao sa 0 troskva\nverovatno da za krpelje, jezeve i slicno deru\nEdited April 11, 2020 by foto


HITNO! POSAO Sa-znanjem-nemackog-jezika Vranje - Samo aktuelni poslovi - Oglasi za posao Jooble\nPosao Sa-znanjem-nemackog-jezika Vranje\n...koji je uređivao visoko obrazovanje do 10. septembra 2005. godine. Dodatna znanja/ispiti: licenca za turističkog vodiča, položen ispit za službenika za javne nabavke (sertifikat), znanje engleskog jezika, vozačka dozvola B kategorije, znanje rada na računaru (Word, Excel,...\nvozač za šabac Vranje