Hüdrofoobia või hirm vee ees: põhjused, kuidas lahti saada? - Psühhoteraapia 2021\nHüdrofoobia - see vee foobia on üks levinumaid hirme. Seda esineb nii täiskasvanutel kui ka lastel. Mõnikord piisab teatud objektide või nähtuste mõju vähendamiseks inimese elus, et mitte nendega kokku puutuda. Vee hirmu ei saa vältida, eriti kui maja lähedal on järv või jõgi.\nMis on hirm vee ees\nKüsimusele, mida nimetatakse vee hirmuks, kasutavad eksperdid sõna hüdrofoobia. Teisisõnu võib sellise hirmu korral kasutada mõistet akvafoobia. Sellise hirmuga inimene väldib avaveealasid, ta ei taha ujuda. See foobia tekitab elus palju ebamugavusi. Näiteks ei saa veefoobiaga inimesed basseinides ega vannides käia. Mõne jaoks tekivad raskused igapäevaelus. Dušši all käimine muutub katseks.\nVeehirmul on psühholoogias eriline terminoloogia. Sellised määratlused on vajalikud konkreetse hirmu tähistamiseks. Järgnevalt selgitame välja, mida nimetatakse igaks foobiaks ja mida see tähendab..\nAblutofoobia tähendab hirmu veega kokkupuute ees. Batofoobia näitab, et inimene kardab sügavat põhja. Hirm vee ees võib avalduda ka limnofoobiana (suur kogus vedelikku). Talassofoobia määratlust on tavaks rakendada merekartlikele inimestele. Samuti on antofoobia, omnofoobia ja chionofoobia. Inimesed võivad karta üleujutusi, üleujutusi, vihma ja lund.\nHüdrofoobiast vabanemiseks peate välja selgitama selle esinemise põhjused. Hirmu seisund võib olla põhjustatud erinevatest teguritest. Enamik neist põhineb negatiivsetel kogemustel veekasutamisel või veekogus viibimisel, tavaliselt lapsepõlves..\nKõige tavalisemad stressirohked olukorrad on:\nPole haruldane, et täiskasvanud üritavad oma lapsi ujuma õpetada. Kõigil katsetel pole positiivset kogemust. Laps võib lihtsalt veekogu karta ja täiskasvanu reageeris agressiooniga. Samuti on lastel ärevus seoses ohuga tema elu ohutusele, mõned katsed ujuda õppida lõppevad vaimse ja füüsilise tasemega traumaga.\nLapsed ja täiskasvanud, kellel on hea vesi, võivad sattuda hädaolukordadesse, kus nad uppusid, karjudes abi järele. Näiteks kukkus inimene muulilt, ujus sügavikku. Siin meenutatakse stressirohket olukorda, pilt pannakse alateadvuse tasandile. Inimese veekogu tüüp hakkab tekitama paanikat.\nVannis käimine tekitab ka hirmu. Saate lihtsalt kuulda kummalist hirmutavat heli, vabaneda tasakaalust. Nii on negatiivsed mälestused meeles kinnistunud..\nVeefoobiat seostatakse sageli muinasjuttudega veekeskkonna kohta, mida täiskasvanud oma lastele räägivad. Laps arvab pidevalt, et jõgi või meri on ohtlik, seal on keelatud kohad, kurjad koletised.\nKõik need tegurid soodustavad hüdrofoobiat. Lisaks kaaluvad psühholoogid üleujutuste tõttu laevahukkude juhtumeid. Inimestel, kes teistega kergesti kaasa tunnevad, võib tekkida hirm, et veekogu võib teisi uppuda..\nPärast seda, kui eksperdid on teada saanud, mida nimetatakse vee foobiaks, klassifitseerivad sellised hirmud, otsivad psühhoterapeudid tavaliselt koos patsientidega põhjuseid..\nElus võib juhtuda, et inimene hakkab tahtmatult uppuma. Hoolimata asjaolust, et teda aidatakse, jääb vee foobia eluks ajaks, kui seda sihipäraselt ei kõrvaldata. Hirmud võivad hõlmata ka sügavat ujumist või laevahukku..\nPsühholoogid nimetavad veekartust sageli juhtumiteks, kui laps või täiskasvanu lämbus söömise ajal vett. Inimesed kohtavad mõnikord oma elus kohutavaid loodusnähtusi. See võib olla torm, lumine seadus. Seejärel projitseeritakse vee foobia aastaaegadele. Iga selline episood jätab oma jälje alateadvuse tasandile. Kõige haavatavam psüühika on laste oma. Selles vanuses esineb kõige sagedamini hüdrofoobia..\nLapse rikkalik kujutlusvõime võib mõjutada ka veekartust. Nad saavad vaadata filme, mille lõpus näidatakse veega seotud katastroofi.\nMõnel juhul on laste veehirm seotud täiskasvanute hooletu käitumisega. Vanemaid õpetatakse ujuma ja nad ei järgi alati ohutusnõudeid. Näiteks hakkavad nad ujuma külmas vees. Veefoobia moodustub ka sellise loodusnähtuse nagu äike tõttu. Laps kardab tugevaid helisid, tugevaid valgusefekte. Reaktsioon ehmatuse hetkel on ajus fikseeritud. See projitseeritakse muudesse olukordadesse, kus esineb vett või veekogu. Sellised negatiivsed episoodid on sügavalt laste mällu kinnistunud. Laps on suunatud maailma tundmaõppimisele, ta kogub muljeid sündmustest. Negatiivsete olukordade kogemus ladestub alateadvusse.\nSelline foobia nagu hirm vee ees ei tekita erilisi ebamugavusi. Vaatamata sellele kannatab inimelu kvaliteet. Näiteks ei saa mees oma sõpradega supluskohta minna või pere ei käi merel puhkuse ajal..\nSellistele inimestele on keelatud ka veekogude lähedal kõndimine. Neil võivad olla paanikahood. Paadisõit põhjustab vähemalt halba tuju. Mõnel juhul muutub hirm nii tugevaks, et inimese hingamine ja pulss kiirenevad, ta hakkab punastama ja pupillid laienevad. Mõnikord tundub, et süda peatub. Foobia arenguga hakkavad sümptomid ilmnema üha selgemini..\nminestusele lähedal olev seisund.\nLisaks võib inimene kaotada enesekontrolli, tal on suurenenud närvilisus. Hüdrofoobia korral lihased pingulduvad, on esimesed iivelduse tunnused.\nKuidas foobiat ära tunda\nHirm vee ees ei ole alati psühholoogiliselt põhjendatud. Sageli juhtub õnnetusi, mille tagajärjel inimesed upuvad. Seejärel mäletab keha füüsilisel tasandil olukorda ning kõiki sellega seotud visuaalseid ja kombatavaid esemeid..\nErinevalt marutaudist pole hüdrofoobial selliseid sümptomeid nagu pettekujutelmad, fotofoobia ja hallutsinatsioonid. Veefoobia ei ole surmav. See on lihtsalt vaimne häire. Marutaudiga on parem mitte nalja visata, kui sellel on esimesed märgid, peate kindlasti pöörduma arsti poole.\nVesifoobia hõlmab psühholoogilisi ja vegetatiivseid märke..\nVaimsel tasandil on järgmised sümptomid:\ninimesele ei meeldi, kui vesi puutub kokku tema nahaga;\nta kardab sügavust ja avavett;\ninimene ei taha ujuda ja paanikas ujuda.\nSamuti, kui väljas on lund või äikest, ilmneb vee foobia ruumist lahkumise hirmuna. Haruldasemad juhtumid on ärevus vedelike joomise pärast kehas..\nFüüsikalisel tasandil avaldub veefoobia järgmiselt:\nPange tähele, et hirm veepiirkondade ees võib põhjustada tugevat higistamist..\nKui akvafobi ei ravita, võib ta vette minna kaugel vette, võivad alata paanikahood. Sageli esinevad somaatilise sektsiooni krambid ja muud sümptomid. Inimese teadvus kipub sellistes olukordades välja lülituma, ta ei kontrolli enam oma mõtteid ja tegusid. Sel hetkel võib elu ohtu sattuda. Oluline on veefoobia ületamine varases staadiumis.\nHüdrofoobia on laste seas üks levinumaid hirme. On oluline, et vanemad pingutaksid sellise foobiaga töötamiseks maksimaalselt, kuna hirm saadab järgnevat inimest kuni tema elu lõpuni..\nEsimestel etappidel peaksid vanemad välja selgitama veefoobiat põhjustavad põhjused. Vajadusel saate abi otsida psühhoterapeutidelt.\nEsimesed hirmud ilmnevad siis, kui laps sukeldub madala temperatuuriga vette. Sellistes olukordades peate kombineerima beebi suplemise mänguelementidega. Näiteks saate mängida seebimullidega, kasutada veemänguasju. Nii et lapse jaoks muutub vesi normaalseks. Harjutatakse ka seda, et on olemas erireeglid, mille järgi laps otsustab ise, kuidas täpselt ujuda ja milliseid esemeid ta kasutab. Veefoobia selliste täiskasvanute tegevustega lihtsalt ei saa lapsepõlves välja areneda. Niisiis kontrollib laps ise oma suhet veeruumiga ja vastavalt sellele pole hirmude tekkimiseks kohta..\nHüdrofoobia ületamiseks on olemas meetod, kuidas rääkida lapsele kangelastest, kes vett ei kartnud ja kes tegid kangelastegusid. Laps peaks tundma end tegelasena, kes päästab teisi inimesi, ei lase neil uppuda.\nMõnel juhul keelduvad lapsed alasti ujumast. Samal ajal tunnevad nad paanilist hirmu. Oluline on lasta lapsel riietega vette sukelduda, teil peab olema kannatlikkust. Vanemaks saades mööduvad hirmud. On võimalik, et aja jooksul unustab laps lihtsalt, et selline hirm on tema elus olemas. Pole vaja keskenduda asjaolule, et vee foobia segab inimese elu. See paneb teda oma peas ebameeldivaid mälestusi korduvalt mängima..\nKannatlikkus on oluline, kui laps pole nõus vanni minema. Mingil juhul ei tohiks te laste jaoks häält tõsta, sest see tekitab veelgi stressirohkemaid olukordi ja tugevdab hirme. Selline laps tõmbub endasse, ta ei kuule täiskasvanute argumente. Tulevikus võib tekkida suhtlusprobleeme.\nHüdrofoobia ilmingut täheldatakse mitte ainult lastel, vaid ka täiskasvanutel. Keegi ei suutnud korraga uppumishirmust üle saada, keegi ei õppinud ujuma. Mõnel juhul on sellised hirmud seotud hirmuga naerualuseks saada, mõnikord tekitab veekogu inimesele vaimsel ja füüsilisel tasandil trauma..\nKui isegi lapsepõlves kardetakse vett, on sageli vaja psühhoterapeudi abi. Mälestused võivad olla inimese alateadvuses ja avaldada otsest mõju reaalsusele.\nPsühholoogid soovitavad teha spetsiaalseid harjutusi. Näiteks võite paberile üles kirjutada kõik oma hirmud, mis olid seotud veega või olid hetkel olemas. Siis saate kirjutada, kuidas teised inimesed oleksid käitunud sellise foobiaga toimetulekuks või miks sellised hirmud võivad olla vastuvõetamatud. Oluline on olla positiivne igas olukorras. Veefoobia kaob, kui esitate oma mõistusele ratsionaalsed põhjused, miks on rumal karta veeruumi, eriti kui elus ei juhtunud tõelisi õnnetusi.\nTeine harjutus on lihtsalt veega kokkupuute olukorra kujutamine. Tasub proovida oma hingamist ja pulssi reguleerida. Järgmisena on oluline analüüsida olukorda, mis teid täpselt hirmutab. Vajadusel võite paluda olla lähedaste lähedane. Vee foobia ei kao kohe. Mõnikord nõuab see aastaid treenimist, kõik sõltub sellest, kui kiiresti on inimene valmis oma hirmudest osa saama. Olukorda pole vaja keerulisemaks muuta, peate otsima sellest väljapääsu.\nOn aegu, kui hüdrofoobiat ravitakse eranditult hüpnoosiga. Selle põhjuseks on reeglina rasked lapsepõlvemälestused. Psühhoterapeudid ei suuda alati hirmude põhjuseid iseseisvalt kindlaks teha. Seansi lõpus määravad spetsialistid harjutuste ja tehnikate komplekti, mis peaksid aitama patsiendil vabaneda hirmust vee ja veeruumi ees. Oluline on usaldada terapeudi ja järgida tema juhiseid, samuti mitte karta sisemisi muutusi. Igal vaimsel probleemil on lahendus.\nKõigepealt peaksite abi saamiseks pöörduma kvalifitseeritud spetsialisti poole. Ta saab teada, kui tugev on inimesel soov enda kallal töötada, milline on tema motivatsioon. Psühholoog annab tavaliselt nõu, kuidas veefoobia kaob. Oluline on vältida pettumust ja ärevust, samuti tagasilangust..\nVeekartusest vabanemiseks kasutatakse psühhoterapeutilisi meetodeid. Psühhoterapeut soovitab sageli veekoguga suhelda. Näiteks võib patsient sukelduda väikesesse basseini. Iga kord lisatakse vee maht. Spetsialistid püüavad tagada, et patsiendil oleks tema hirmude objekt mugav. Tänu sellele meetodile kaob vee foobia järk-järgult..\nPaanikahoogude lahendamiseks on olemas täiendavad meetodid. Spetsialist soovitab inimest ette kujutada, kuidas ta sukeldub jõkke, ujub meres. Samal ajal peate meeles pidama meeldivaid hetki elust, tundma, et selles protsessis pole midagi kohutavat. Positiivset dünaamikat saab saavutada visualiseerimise abil süsteemi tasandil. Patsiendi käitumist modelleeritakse ja korrigeeritakse pidevalt.\nHirm vee ees häirib täisväärtuslikku elu järgmistel põhjustel:\nInimene ei saa keskkonnaga täielikult suhelda.\nRaskused tekivad looduses sõprade ja perega vaba aja veetmise korraldamisel.\nOotamatul hetkel võib avatud veeruumi puudutades või selle lähedal olles tekkida paanikahood ja tervislik seisund halveneb järsult.\nPange tähele, et kui lapsed kardavad vett, on vähem kohti, kus nad saavad eakaaslastega suhelda. Täiskasvanud ei saa oma last mereäärsele puhkusele viia, veeparki külastada. Lihtsalt vannis käimine võib lapsele põhjustada tõsiseid psühholoogilisi traumasid..\nOluline on luua rahulik keskkond, rääkida inimesega sagedamini tema hirmude põhjustest, kinnitada talle, et kõik takistused on ületatavad. Parem on minna koos sõprade ja perega jõe või järve äärde..\nKunstiteraapia võib olla ka väljapääs olukorrast. Inimene joonistab oma foobia, näitab, et hirm pole nii suur, kui kujutlusvõime ette kujutab. Tihti selgub, et hirm oli kaugele suunatud ja seda on raske paberil kujutada. Võite teha pilte ja näidata patsiendile, kus inimese suhtlemine veeruumidega on esitatud positiivsetes värvides.\nVeefoobia iseseisvalt ületamiseks piisab, kui valida maaliline koht, kus läheduses on näiteks järv. Sa peaksid proovima veeta võimalikult palju aega looduses veekogu lähedal. Siin sobib raamatute lugemine, sõpradega vestlemine, jalgrattasõit.\nSageli aitab vesi inimesel lõõgastuda, nii et saate lihtsalt rahustavaid vanne teha, lisada neile aroomiõlisid. Sellise protseduuri puhul on oluline mõelda asjaolule, et veekeskkond on positiivne, aitab kehal olla tervem ja inimene ise on õnnelikum..\n"Tõenäoliselt olin eelmises elus uppunud mees," naljatlevad mõned inimesed, kes kardavad vett ja ei oska ujuda. Ja mida psühholoogia sellest arvab? Mis on vee hirmu nimi ja kuidas hirmust lahti saada - mõtleme selle välja.\nHüdrofoobia (akvafoobia) on hirm vee ees. Laste seas esineb seda 3-4 korda sagedamini kui täiskasvanute seas. Enamiku inimeste jaoks avaldub akvafoobia ujumishirmuna. Sõltuvalt foobia põhjustest ja arenguastmest võib inimesi aga hirmutada ühte tüüpi jõgi või veekogus, vihmamüra, kehale langevate piiskade tunne. Mõne jaoks muutub isegi duši all käimine, näo pesemine ja käte pesemine häirivaks kogemuseks. Ja keegi kardab isegi klaasi vett võtta.\npotamofoobia - hirm kiire voolu ees, mullivannid;\nantofoobia - üleujutuste hirm;\nsuurenenud ärevus joomise ajal, vette sisenemisel, veele lähenemisel või veega kokkupuutel (sõltuvalt etapist);\nettekäänete väljamõtlemine, et mitte ujuma ega vihma kätte jääma;\npaanika, kui vihma või lund nahale langeb;\nFüüsilised märgid on mittespetsiifilised:\nVee hirm diagnoositi Natalie Woodil, Michelle Pfeifferil, Carmen Electral, Winona Ryderil, Jackie Chanil, Russell Crowel.\nTavaliselt on kõige tavalisemad stressisituatsioonid\nisiklik negatiivne kogemus veega (külmumine, põletused, ehmatus, valu, silmade ebameeldiv kipitus jne);\nvanemad ei mõista lapse hirme ja suruvad ta sunniviisiliselt vette;\nLapsepõlves saadud traumat võib kaudselt seostada veega. Näiteks suri üks vanematest, kui väljas sadas vihma. Või pidasid ema ja isa suurt tüli, kui pere oli rannas. Või vihastas vanem lapse külma veega üle. Jne.\nTäiskasvanueas võib akvafoobia tekkida pärast vägivalda vee lähedal või vee kasutamisel, pärast lähedase surma veepinnal, pärast krampe või muud vees juhtunud ebameeldivat olukorda. Ja ka siis, kui inimene pidi läbi elama loodusõnnetuse.\nNii lapsepõlves kui ka täiskasvanud elanikkonna seas on ohustatud muljetavaldavad inimesed. Sellisel inimesel võib pärast vee peal katastroofist filmi vaatamist või pärast vägivallastseenidega õuduste ja põnevike vaatamist tekkida veekartuse foobia. Või pärast uudiseid kellegi uppumisest, hai rünnakust jne..\nKeegi pole õnnetuse vastu kindlustatud. Ja isegi kui kõik lõpeb hästi, kummitab mälestus juhtunust inimest kogu elu..\nsöömise ajal veega lämbumine;\näikesetorm (hirmutab lapsi, hirm kandub üle igasse veega seotud olukorda);\nnäidata teiste laste ja täiskasvanute näitel, mis rõõmu pakub ujumine, veekeskuses lõõgastumine;\nkäige vannis õlide ja aroomiküünaldega.\nPüüdke tuvastada, mis olukorrast foobia alguse sai..\nAnalüüsige seda juhtumit. Mõelge, kui suur on vastutus juhtunu eest. Mida saate teha nüüd, et seda enam ei juhtuks. Kui see juhtus teie enda süüta, peate leppima tõsiasjaga, et te ei saa kõike kontrollida..\nAlustage hirmu teemale lähemale jõudmist. Esmalt saavutage lõdvestunud seisund ja seejärel lähenege hirmu objektile. Võite alustada vee foto või videoga. Seejärel liikuge reaalsesse ellu: jalutuskäik mööda jõekallast, reis basseini juurde.\nKui kardate uppumist, kuna ei oska ujuda, peate hoolimata sellest, kui paradoksaalselt see kõlab, õppima, kuidas seda teha. Tänapäeval on palju programme nii lastele kui ka täiskasvanutele. Võite palgata personaaltreeneri.\nMis on kontrolli ja ennetamise spetsialistide abi\nPsühhoteraapia seansid võivad olla individuaalsed või rühmad. Klasside eesmärk on kõrvaldada foobia põhjused. Spetsialist tungib kliendi alateadvusse ja tuvastab hirmu sügavad põhjused. Edasi käib töö minevikukogemusse suhtumise ja taju korrigeerimise muutmiseks, õpetades kliendile lõõgastumismeetodeid.\nLisaks tehakse tööd enesetaju ja inimese iseloomu parandamiseks. On vaja tõsta enesekindlust, vabastada klient kahtlusest ja ärevusest, liigsest muljetavaldavusest.\nKui inimene kardab väga vett, on see seisund neurootiline häire ja seda nimetatakse hüdrofoobiaks. Vähestel õnnestub oma hirmudest ise üle saada. Kogenud hüpnoloog, psühholoog ja iga üksiku juhtumi korralikult valitud ravi aitavad toime tulla sellise probleemiga nagu vee hirm..\nKõik teavad, mida nimetatakse foobiaks "veekartuseks". See on hüdrofoobne. Inimesel on kontrollimatu ja sageli paaniline hirm vee ees. Sellel patoloogial on veel üks nimi - akvafoobia. Paljud ei saa aru, mida hüdrofoobia põdevad inimesed kardavad. See vaimne häire avaldub liigse hüdrofoobia, ärevusega kokkupuutel vedelikuga. Mõnikord kardavad inimesed isegi järve või jõge vaadata, tunda oma kehal vihmapiisku.\nHüdrofoobia all kannatav inimene kardab oma nägu, käsi pesta, duši all käia, vannis ujuda, basseinis või avatud veekogus ujuda. Mõned raskete nakkus- või viirushaigustega inimesed ei saa isegi ohutult vett juua.\nKõige sagedamini ilmneb hüdrofoobia inimesel, kes lihtsalt ei oska ujuda. Akvafoobia all kannatavad inimesed kardavad lämbumist, lämbumist, uppumist. Fobia tekib varases lapsepõlves seoses veega seotud mingisuguste juhtumitega. Inimene võib kogu elu elada hüdrofoobiaga ega tea, et seda haigust saab edukalt ravida.\nHüdrofoobial on mitu ilmingut. Erinevatel hüdrofoobia juhtumitel on oma nimed, nende tähistamiseks psühholoogias on kasutusele võetud spetsiaalne terminoloogia.\nbatofoobia - hirm mis tahes sügavate veekogude ees;\nablutofoobia - hirm pesemise, duši all käimise või vanni ees;\npotamofoobia - hirm kiirete hoovuste ja pööriste ees;\ntalassofoobia - hirm mere ees;\nHüdrofoobia tekib psühhotraumaatiliste tegurite tõttu või somaatiliste haiguste tagajärjel. Neuroloogilised häired algavad tavaliselt noorelt. Hüdrofoobia areneb 3-5 aasta jooksul. Lapse patoloogilist hirmu vee ees võivad tema vanemad valesti tõlgendada. Täiskasvanud peavad sellist seisundit mõnikord kapriisideks ja sõnakuulmatuseks. Mõnikord annab hüdrofoobia signaali tõsisest somaatilisest patoloogiast..\nVee hirmu põhjustavate psüühikahäirete põhjused:\nloote hüpoksia - hapniku puudumine emakas võib järgnevalt põhjustada lapse akvafoobiat;\nvedelikuga kokkupuutel tekkiv valulik tunne - põletused, külmakahjustused, vee sattumine silma, ninna, suhu;\nstressirohke olukord avatud veehoidlas - sügav paanika, krambid, kui inimene ise kunagi uppus;\nbeebi ebaõige suplemise tagajärg - liiga terav kastmine vanni, väga külm / kuum temperatuur;\nõnnetus järvel või merel - kui inimene nägi uppunut;\nmuljetavaldavus pärast filmide vaatamist laevahukkudest või merest, jõekoletistest;\ninimene on kogenud looduskatastroofi - üleujutust, veeuputust, tsunamit - või laevahukku;\nvale ujumistreening - kui inimene visatakse sunniviisiliselt tiiki, sunnitakse teda tema ujumissoovi vastu.\nMõnel juhul tekib veekartus selliste haiguste ajal nagu marutaud või teetanus. Kõri turse tõttu võib inimesel olla raske vedelikku juua. Pärast mõnel inimesel taastumist püsib vee hirm pikka aega ja muutub vaimsete häirete kategooriasse.\nKui inimene väldib igal võimalusel kokkupuudet vedelikuga, on tal kõige tõenäolisem akvafoobia. Ainult kogenud spetsialist suudab haiguse ära tunda ja ravida kõiki, kes vett kardavad. Akvafoobia sümptomid jagunevad vaimseteks ja füsioloogilisteks.\nHüdrofoobia psühholoogilised tunnused:\närevus joomise ajal;\nsoovimatus pesta ega ujuda;\nnärvilisus avatud veekogu nägemisel;\nvältides kontakti veega mis tahes ettekäändel;\närevus, kui tilgad satuvad nahale;\ndepressiivne seisund veepinna nägemisel;\nobsessiivsed hirmud seoses veekogudega;\nvihma või lume hirm.\nHüdrofoobia füsioloogilised sümptomid:\nTervetel ja normaalsetel inimestel ei tohiks olla vesifoobiat. Hüdrofoobiast tuleb lahti saada, sest vesi on oluline osa inimese elus. Lapsed põevad hüdrofoobiat nende arengu erinevates etappides. Patoloogia tekib veega kokkupuutest tingitud ebamugavuste tagajärjel või leiutatud hirmude tõttu, millest paljud on inspireeritud katastroofifilmidest. Tavaliselt kaob hüdrofoobia vanusega iseenesest. Rasketel juhtudel vajate akvafoobiast vabanemiseks psühholoogi või hüpnoloogi abi..\nKuidas aidata lapsel kodus veehirmust üle saada:\nproovige sagedamini veega kokku puutuda (peske käsi tiigis või vannis, kastke jalgu);\nkülastada veeparke, basseine ja vaadata teisi lapsi lõbusalt;\nVõtke vannid koos lõõgastavate ja rahustavate eeterlike õlide ja ürtidega\nSuplemise ajal laske lapsel mängida kummimänguasjadega, vette lasta paate, vannis kala, pesta nukke;\nmõtle välja muinasjutt, kus laps seostaks ennast kangelasega, kes päästab oma armastatud koera, sõbra, ema uppumisest;\nlubage ujuda riietes (ööriided, T-särk);\nveeprotseduuride ajal veenduge, et detergente ja vett ei satuks silma, ninna, suhu;\nole kannatlik ja õpeta last pikka aega kastma.\nMida mitte teha, kui lapsel on hirm vee ees:\nsunniviisiliselt pesema või suplema;\nkarjuda ja karistada sõnakuulmatuse eest;\nnimetage neid räpaseks trikiks või seadeks;\nseadke ultimaatumid (kui te ei taha ujuda, siis ma jäätist ei anna);\nreageeri hüsteeriliselt ujumise ajal vannitoas olevale veepritsmele.\nTäiskasvanutel esineb akvafoobia kõige sagedamini ujumise ajal kogetud stressisituatsiooni tõttu. Uppumishirm paneb mõned inimesed keelduma igasugusest kokkupuutest veega. Täiskasvanu jaoks on selle probleemiga iseseisvalt palju raskem toime tulla kui lapsel. Lapsed ei mõista, et vesi võib surma tuua, nad lihtsalt kardavad ebameeldivaid aistinguid.\nKuidas lõpetada ise vee kartmine:\nproovige mõista, mis täpselt, milline mineviku juhtum põhjustas hirmu niisutamise ees;\nnaasta iga päev hirmutavate mõtete juurde ja treenida ennast mitte närviliseks, kogedes ebameeldivat olukorda;\nkirjutage paberile kõik veekartusega seotud foobiad;\nlugege oma loend iga päev uuesti läbi, läbige kõik hirmutavad olukorrad (soovitavalt üks päevas) ja proovige mitte korraga muretseda;\nkülastavad sagedamini veehoidlate kaldaid või külastavad meelelahutuslikke veeparke.\nMõnikord kardavad inimesed üleujutusi, tsunamit, üleujutusi või lihtsalt upuvad merre, järve ja jõkke. Selle probleemiga saate elada, kuid parem on proovida sellest lahti saada. Statistika järgi on üleujutused harvad ja veetaseme tõus ei too alati kaasa katastroofilisi tagajärgi. Kui inimene kardab uppumist, on parem ujuda basseinis või madalas ja rahulikus veekogus. Madalas vees ujumine ja põhja tundmine jalge all leevendab veekartuse probleemi.\nKuidas õppida ujuma akvafoobia all kannatades? Esiteks peab inimene ujumise ajal end pidevalt inspireerima, et meri või jõgi ei kujuta talle mingit ohtu. Parem on mitte mõelda sügavusele, olles avatud veehoidlas, peaksite alati olema rahulik ja mitte kunagi paanitsema. Ujumise ajal peate endale veel kordama, et vesi on ilus, pole põhjust seda karta, et inimesel on alati jõudu kaldale ujuda.\nTähtis! Enamasti uputatakse inimesi vee paanikahoo tõttu. Leides ennast vee elemendiga üks ühele, ei saa kaotada enesekontrolli. Rahulikus olekus lükkab vesi inimese alati pinnale, tänu kopsude hapnikule ja ujuvale jõule.\nKuidas ravida vee hirmu?\nVee hirmu ravitakse ravimite või hüpnoteraapiaga. Ravimid ei toimi hästi. Ravimite (rahustid, rahustid) abil saate vabaneda ainult paanikahoogudest ja nõrgendada mõnede sümptomite ilmingut. Farmaatsiatooted ei mõjuta psüühikahäire süüdlast, sest sageli on ta inimese alateadvuse sügavuses.\nVeefoobia peamine ravi on hüpnoteraapia. Samamoodi on võimalik kõrvaldada kõik hirmu komponendid. Inimesele õpetatakse lõõgastumisvõtteid, õpetatakse stressi ajal õigesti käituma. Paljud psühholoogid harjutavad indiviidi hirmutavasse olukorda sukeldumist. Seega on veega kokkupuutel võimalik tekitada sõltuvus veest ja vähendada vaimset stressi..\nHüpnoteraapia võib olla individuaalne või rühm. Ravi ajal teeb psühholoog kindlaks hüdrofoobia põhjused ja õpetab inimest oma hirmudele vastu astuma. Sageli palub terapeut inimestel oma õudusunenäod visualiseerida ehk joonistada paberile, mis neid täpselt hirmutab. Seda meetodit nimetatakse kunstiteraapiaks..\nHüpnoteraapia ei vabasta inimest alati sisemistest hirmudest. Hüpnoos aitab tuvastada ja kõrvaldada akvafoobia õhutaja. Selle meetodi abil saate tungida inimese psüühika - alateadvuse - sügavustesse. Süüvides inimese hüpnootilisse transsi, õnnestub hüpnoloogil tuvastada paanikahirmu algpõhjus. Kui veefoobia arengut mõjutanud tegurid on kindlaks tehtud, suudab spetsialist hävitava olukorra muuta positiivseks eluprogrammiks. Soovitud tulemus saavutatakse soovituse abil. Hüpnoloog sisendab inimesele, et te ei peaks vett kartma.\nRavi hüpnoosiga vabastab inimesed ärevusest ja liigsest muljetavaldavusest. Inimene saavutab enesekindluse, lakkab vett kartmast. Ravi hüpnoloogi poolt on täiesti valutu ja 100% efektiivne. See on ametliku meditsiini poolt tunnustatud, annab äärmiselt positiivseid tulemusi ja kõrvaldab täielikult vedeliku hirmu..\nKui põete hüdrofoobiat ja soovite taastuda, pöörduge psühholoog-hüpnoloog Nikita Valerievich Baturin poole.\n8 tüüpi hirmu sügavuse ees: miks see tekib ja kuidas sellest üle saada\nHirm olla sügavuses, ilma et neil oleks tugevat pinnast jalgade all, või isegi hirm sügavuse olemasolu ees, on levinud foobia mitte ainult nende seas, kes ujuda ei oska. Sellel rhinestone'il on mitmeid individuaalseid omadusi, millest me räägime selles artiklis. Sa pead teadma, millega võidelda.\nKüsimusele, miks inimene kardab sügavust, annavad inimesed sageli puhtalt isikliku vastuse. See tähendab, et nad räägivad loetelu oma põhjustest, mis eelnevad selle hirmu tekkimisele. Täpsemalt öeldes isegi mitte hirm, vaid foobiad ja sellel on isegi nimi - batofoobia.\nPsühholoogias võrreldakse seda foobiat hirmuga surra, sest põhimõtteliselt tuleneb see uppumishirmust. Ärge ajage segi hirm sügavuse ees ja banaalne veekartus inimeselt, kes ei oska ujuda. Nagu me oleme öelnud, võib hirm sügavuse ees ilmneda ka kõige kogenumates ujujates. Batofoobia on üks hirmuäratavamaid ja obsessiivsemaid hirme, ära alahinda seda..\nMis on batofoobia?\nFoobilist häiret, mida nimetatakse batofoobiaks, nimetatakse lihtsustatult "sügavuse hirmuks". See häire võib ilmneda kogetud trauma tagajärjel, mis on seotud veega või sügaval viibimisega, mille tagajärjel kummitab inimest obsessiiv ja kleepuv hirm ning kõige tugevamad kogemused selle kohta.\nKuid see foobia ei ilmu alati traumaatilise olukorra taustal. Batofoobia võib eksisteerida alates sünnist, isegi inimestel, kes pole kunagi sügavuti olnud. Sellel on ka mitu põhjust: düsfunktsionaalne perekond, usaldamatus keskkonna vastu ja teised..\nBatofoobia põhjustab nn kuristiku tunnet, millest tulenevad järgmised sümptomid:\n- Tugev emotsionaalne erutus.\n- hirm isegi ühe sügavuse mainimise ees.\n- hirm sattuda veealusesse taimestikku (vetikad) ja sellesse takerduda.\nEeltoodust lähtudes tuleks mõista, et batofoobia algstaadium võib avalduda kõigile inimestele. Oli olukordi, kus batofoobia andis endast tunda isegi süvamere veehoidlatest fotosid vaadates.\nSageli tabas hirm inimesi rannast kaugel sõitvas paadis..\nLaps kardab vett\nSageli ei suuda laps aru saada oma hirmu tegelikust olemusest ja põhjusest - ta on lihtsalt hirmul. Kuid muidugi on kõigel põhjused. See on sageli:\n- hirm uue ja tundmatu sensatsiooni ees. Lapse jaoks harjumatusse keskkonda sattumine.\n- võimetus ujuda ja vee peal püsida.\n- häirivad seosed mõne filmi või koomiksiga.\n- halb tuju esimesel ujumisel.\n- Liiga külma vee temperatuur, milles lapsel on ebamugav.\n- Ei ole eriti meeldiv tunne kivikeste, kivi, liiva jms all. Sellises olukorras olevad täiskasvanud võtavad beebi vette tutvustamiseks kasutusele "erakorralised meetmed". Üsna sageli lõpeb see halvasti, sest laps peab ennekõike tundma turvalisust ja mugavust, selle puudumisel puutub laps kokku tugeva stressi ja kogemustega, mille tagajärjel hakkab laps vett rohkem kartma. Tema meelest on ujumine hirmutav, sest ta oli sunnitud seda tegema..\nSelle lähenemise tõttu võib lapsel sügaval viibides olla paanika või isegi õudus valdav. See toob mõnikord kaasa väga kurvad tagajärjed..\nHirm süvamere ees\nSee foobia tekitab üsna vastuolulisi arutelusid ja arvamusi. Mõni ekspert väidab, et sellel konkreetsel foobial on omad põhjused, mõned ohkavad hämmeldunult ja ütlevad, kuidas on nii “karta suurt merepuhkust”? Paanilist hirmu mere ees ja selles ujumist nimetatakse talassofoobiaks. Mõned inimesed on tohutu vee koguse suhtes ettevaatlikud. Muidugi puudutab see ennekõike merd. Siiski on julgeid, kes on valmis ujuma väga kaugele, kartmata sügavust ega midagi muud. Kui inimest valdab seletamatu hirmu ja paanika tunne ainult ühest mere vaatest, siis peaksite unustama täieliku ja rahuliku puhkuse ning veespordi kohta pole midagi öelda.\nTalassofoobia on levinud ka laste seas. Näiteks võib laps kaldal mõnuga mängida, liivas tuhnida ja keelduda üksi ujumast. Psühholoogid määrasid sellele nähtusele isegi oma klassifikatsiooni, mida nimetatakse neurootilisteks sümptomiteks..\nHirm tumeda vee ees\nKreeka keelest võib "suudmeala" seostada rahuliku veega reservuaaridega ja "foobia" on tõlgitud kui "seisund, mis tekitab hirmu tunde". Selle põhjal võime tuletada foobia definitsiooni, mis on hirm järvede, soode ja tiikide ees ning nimi on kyo - limnofoobia. Inimestel võib tekkida paanika, kui nad on nende veekogude läheduses või ujuvad. Mõne jaoks tekib paanika ühel pilgul või mainides.\nPeeglitaolist veepinda tajutakse kui murettekitavat. Pole haruldane arvamus, et selle all ilmneb midagi seletamatult kohutavat ja surmavalt ohtlikku. Selle häirega inimeste jaoks on vaja tagada, et ujumine toimuks ainult madalas puhta veega basseinis, tänu millele põhi nähtavaks muutub.\nSelle häire põhjuseid tuleks otsida lapsepõlves:\nLaps võib vee allaneelamise või peaaegu uppumise šoki üle elada. Enamasti juhtub see külatiikides..\nPõhjus võib olla ka ümberpööratud paat ujumise keskel..\nOotamatult võivad seda foobilist häiret põhjustada isegi lapselikud naljad, näiteks kannade veealune tõmblemine..\nUppunud mehe nägemine jätab psüühikasse ka sügava jälje..\nPõhjuseks võib olla kord vaadatud õudusfilm, kuhu ilmus veekogu. Isegi selle foobia kõige kergem vorm võib veekogus viibides inimestes põhjustada ärevust ja hirmu..\nIgasugune foobia viitab tõsisele alateadlikule hirmule. See hirm väljendub kiires hingamises, kiires südamelöögis. Aktiveeritakse tavaline võitluse või põgenemise kaitsemehhanism. Muidugi on suurepärane, kui teie silme ees seisab näiteks hirmuobjekt, koer - siin saate põgeneda või midagi muud. Kuid kui selline hirm tekib sügavamal, on see mitu korda hullem ja hullem..\nSee on normaalne, kui kardetakse, et hai elusalt ära sööb. Kuid kui sukeldujal on lihtsalt ebamõistlik hirm korallrahude või muu sellise ees, on see juba foobia. Mõne sukelduja jaoks on hirm kihvadega mereelukate, näiteks haide ees nii tugev, et isegi tavalises basseinis ujumine muutub nende jaoks talumatuks katsumuseks..\nHirm vetikatesse takerdumise ees\nPaanika tekib mitte ainult siis, kui vetikad vees teie jalgu tõesti puudutavad, vaid ka põhimõtteliselt pelgalt mõeldes, et nad võivad seal olla. Muidugi tekib kõigepealt selline hirm, kui inimesel on juba olnud traumaatiline kogemus vetikatesse takerdumisest.\nTasub meeles pidada, et soov vetikaid vältida on tavaline reaktsioon, kuna need on ujujatele tõepoolest äärmiselt ohtlikud. Teine asi on see, kui inimene hakkab paanikahoo rünnakul kaootiliselt liikuma, hukutades seeläbi end võib-olla isegi surmani. Mõned väidavad, et hüpnoos ravib seda foobiat..\nSeda foobiat nimetatakse akvafoobiaks ja sarnaselt teistega on sellel mitmeid sümptomeid: vaimne ja vegetatiivne.\nVaimsed sümptomid näevad välja sellised:\n- Naha kokkupuutel veega ebameeldivad aistingud. - seletamatu hirm banaalse vanni ees. - Muidugi teame juba hirmu sügavuse ees ja hirmu suurte veekogude ees. - ärev tunne enne vedeliku joomist. Olgu see tee, kohv või vesi. - hirm ja soovimatus vihma või äikese ajal õue minna. Füüsilise iseloomuga sümptomite loetelu on järgmine:\nKui foobiat ei ravita, võib varem või hiljem tekkida olukord, kus akvafoob satub sellegipoolest vette ja tal tekivad krambid. Sellises seisundis toimub teadvuse täielik seiskumine, nii et inimene ei saa ennast aidata. Vesifoobia on väga-väga ohtlik, sellest tuleb lahti saada juba esimeste märkide korral.\nAga kust tuleb see sügavushirm?\nTäpsemalt öeldes võib selline foobia, nagu batofoobia, olla nii hävitav kui objektiivne. Hävitav vorm viitab seletamatutele hirmudele, et koletised või muud eluohtlikud asjad on vee all. On olnud juhtumeid, kui inimesed kuulevad sireenide hääli või muud mereelu. Näiteks Cthulhu. On inimesi, kes usuvad, et ookean on tohutult mõtlev olend, mis on inimestele äärmiselt vaenulik..\nObjektiivne hirm annab selgituse ja pole seetõttu nii ohtlik. See on hirm sügavuse ees, mis tuleneb võimetusest ujuda või hirmust uppumise ees. Selle foobia tekkimist seostatakse kogetud traumadega, mille tagajärjel inimene kardab banaalselt uppunuks saamist..\nKõigi nende foobiate päritolul on sügavad psühholoogilised põhjused ja mõnikord on neid isegi raske kindlaks teha. Siiski on mitmeid soovitusi, mille järgimisel tunnete kindlasti kergendust..\nSaage aru, mis on veekeskkond. Enne kui alustate pikka hirmude ja foobiate vabastamist - proovige mõista, mida te tegelikult kardate. Nagu öeldakse, peate vaenlast tundma nägemise järgi. Kõikvõimalikud filmid, telesaated, raamatud ja teadusartiklid aitavad teil seda välja mõelda. Võib-olla selgub, et see pole üldse vaenlane.\nLeidke plusse. Hirmust vabanemiseks peate selgelt tundma vee ja selles viibimise positiivseid külgi. Viidake ainult usaldusväärsetele teabeallikatele ja visake kaugetesse riiulitesse "koletisi käsitlevad" paljastavad artiklid. Vee positiivse kuvandi olemasolu aitab teil oma hirmudega toime tulla..\nHüdrofoobia - hirm vee ees, põhjused\nAkvafoobia sümptomiteks on külmad jäsemed, värisemine kehas ja kiire hingamine. Võib esineda õhupuudust, kipitust kätes ja jalgades. Ebamugavustunne võib tekkida veega kokkupuutumata, kuid ainult sellele mõeldes. Aju ei pea pilti ega kontakti saama, piisab signaali andmisest, et "oht läheneb", ja ilmub reaktsioon.\nHüdrofoobia vormid erinevad, kuna vesi on mitmetahuline aine. Mõni võib vihma karta. Keegi kardab mererannas olla, kuid tunneb end vannitoas rahulikult. Ja on inimesi, kes kardavad isegi teed kruusis.\nChionofoobia on jää või lume hirmu ilming. Reaktsiooni põhjustab tahke vesi. Üsna harva.\nHüdrofoobia kõige levinum põhjus on trauma. See võib olla vihmase ilmaga juhtunud ebameeldiv sündmus. Sageli esineb hüdrofoobia inimestel, kes teatud tingimustel uppusid, kukkusid läbi jää. Vee foobiat võib seostada meditsiiniliste protseduuridega, kus vesi on olemas: klistiir, süstid. Kui klistiir on valulik, põhjustab mõni teine kord isegi selle nägemine lapsel paanikahoo: ablutofoobia.\nKui inimesed on pealt näinud, kuidas teised upuvad, kuidas keegi on uppunud, saab see ka akvafoobia põhjuseks. Kõik vees esinevad negatiivsed sündmused on sellega seotud.\nPsühholoogilises praktikas oli juhtumeid, kui lämbunud inimene hakkas kruusis vett kartma. Samal ajal ujub ta rahulikult meres. Teoreetiliselt võib see isegi hüdrofoobiat provotseerida, isegi kui tüdruk lahutab jões ujudes kutti..\nHüdrofoobia on ka märk surmavast haigusest, marutaudist. Sageli kontrollitakse haigeid loomi sel viisil: kui nad joovad vett, siis pole see marutaud..\nMarutaudi hüdrofoobia tekib siis, kui viirus kahjustab aju. Sellel on nii tugev jõud, et inimene hakkab värisema, kui ta on veeklaasi lähedal või näeb tilka tilka. Krambid, paanika algab. Marutaudiga patsiendid on isoleeritud, hoitakse ruumides, kus pole isegi küttetorusid. Selle reaktsiooni võib esile kutsuda ka veekohin..\nPidage meeles! Marutaudi vastu ei saa ravida. See tekib kokkupuutel haigete loomadega. Tõenäoliselt - kokkupuutel tema vere või hammustusega. Kui teid on hammustanud mõni loom - pole vahet, kas rebane, jänes või kodukass -, peate minema haiglasse. Selleks on ainult paar päeva.\nKui teie laps nutab iga kord vannis, on tõenäoline, et neil on teatud määral hüdrofoobia. Kui laps juba räägib, võite temalt hirmu kohta küsida. Kui veel pole, siis lihtsalt jälgige reaktsiooni..\nTäiskasvanud inimene tunneb hüdrofoobset:\nTäpse diagnoosi saab teha ainult spetsialist. Kui inimesel pole füüsilist tegurit, akvafoobia vegetatiivseid ilminguid, siis ei pruugi see olla. Või on see leebe. Üksinda leiate kõike: sagedamini eksivad inimesed, sest nad ei näe täielikku pilti. Selleks, et teada saada, kas vaevusi esineb, peate võtma ühendust professionaalse psühhoterapeudi või psühholoogiga.\nVäikeste laste hirm on meeleheiteni sügav. Lapsel pole täielikku pilti maailmast. Kui täiskasvanu saab aru oma hirmude kallutatusest, siis on lapse hirm sarnane looma omaga, ürgne. Seetõttu arenevad lapsepõlve hirmudest peaaegu alati vaimsed häired: hüpohondria, OKH, neuroos.\nPeamine on mitte kahjustada. Hüdrofoobia on keeruline häire. Ja parem on pöörduda psühholoogi poole. Kui kohtumisele ei ole võimalik tulla, võite alati helistada abitelefonile. Igas linnas on tasuta psühholoogilise abi numbrid. Seal ütleb kvalifitseeritud psühholoog, mida vanemad saavad igal konkreetsel juhul ise teha. Ühe lapse jaoks on basseinis ujumine viis hüdrofoobiast vabanemiseks, samal ajal kui teisel võib tekkida häire raskem vorm. Kõik on individuaalne.\nHüdrofoobia on levinud. See on väga mitmekülgne, iga juhtum on erinev. Foobia füsioloogilised ilmingud ja hirmu tekitavad sündmused on erinevad. Keegi kardab vett juua, keegi kardab ujuda. Keegi möödub mere või laia jõe nägemisel.\nKartused võisid vallandada sügava lapsepõlve või lähimineviku traumaatilised sündmused. Sellest aitab aru saada kogenud psühhoterapeut. Kui mäletate, mis põhjustas akvafoobia arengut, leppige kokku kohtumine. Omalt poolt saate tegeleda sisekaemustega, provotseerida veega positiivseid seoseid. Pidage meeles: vesi pole selles uppuvates inimestes süüdi. Ta on elu. Vesi kannab surma ainult siis, kui seda kasutatakse valesti.\nRegistreerimisnumber:Ravimi kaubanimi:Rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus:Annustamisvorm:õhukese polümeerikattega tabletidKoostis:1 tablett sisaldab:


Haruldane kroonlühter säras muuseumis - Tänane leht\n5. märts 2020, 11:52\nERMi direktor Alar Karis (vasakul) sai Mandragora juhilt Ene Sarapilt ja restauraator Jaak Sarapilt ülevaate, kuidas Käsmu kiriku kroonlühtri taastamine käis. FOTO: Arp Karm\nEesti Rahva Muuseumis (ERM) esitleti teisipäeval restauraatorite hoole alt pääsenud Käsmu kiriku kroonlühtrit, mille taastasid Tartu ülikooli spin-off-ettevõtte Mandragora meistrid Jaak Sarap ja Evald Kask.\nERMis kõnelesid sel puhul Mandragora juhataja Ene Sarap ja tööde juht Jaak Sarap.\nSobiva suurusega ruumi ja tingimused taastamistöödeks andiski ERM, kuna Mandragora töökoja ühestki uksest ega aknast lühter sisse ei mahtunud.\nLühtri valdaja on Käsmu kogudus ja tööde tegemisel olid hea nõuga abiks muinsuskaitseameti töötajad Linda Lainevoo, Grete Nilp ja Mirjam Abel. Materjaliuuringud tegi Signe Laht Tartu ülikoolist ning just nende uuringute tulemusena selgus, et lühter ei ole valmistatud kipsist, nagu algul arvati, vaid et see on kriidi ja liimi segu. Just selle materjali tõttu ongi lühter unikaalne, ainuke omataoline Eestis.\nKroonlühtrist on teada ka, et selle annetas 1890. aastatel Käsmu kabelile kohalik meremees ja laevade omanik Jakob Kaskni (1851–1902). Aga kust see päriselt pärit on, millisest riigist või kes on niisuguse kroonlühtri kunagi valmis teinud, selle kohta andmed puuduvad.\nKäsmu kroonlühtrist saab pikemalt lugeda 25. veebruari Tartu Postimehest.


21.09.2015 toimub Keila-Joa lossis näituse „Falli lossi kodukirik“ avamine. | Vene Muuseum\n"путь длиною в тысячу лет…" С. Г. Исаков\n21.09.2015 toimub Keila-Joa lossis näituse „Falli lossi kodukirik“ avamine.\nReedel, 25. septembril, toimub Falli lossis Keila-Joal ikoonide näituse avamine, mis kannab nime „Falli lossi kodukirik“. Näituse korraldajaks on MTÜ Vene Muuseum ning külalistena on oodatud õigeusu kiriku Sinodi liikmed ja metropoliit Cornelius.\nAlexander von Benckendorff – riigitegelane, sandarmikorpuse juhataja ja Tema Keisriliku Majesteedi Kolmanda Osakonna ülem, luterlane, Keila-Joa Falli lossi omanik. Asutas Falli lossis oma armastatud õigeuskliku abikaasa jaoks kodukiriku, mis oli pühendatud püha Sakariase ja Eliisabetile.\nNäitusel esitletud ikoonide seas on pärliks triptih, mis kuulus Volkonskide perekonnale, lossi viimastele omanikele. Just see kolmeosaline ikoon oli kunagi annetatud kirikule Volkonskide poegade poolt, et tähistada nende vanemate pulma-aastapäeva hõbejuubelit. Samuti saab näitusel näha teisi ikoone, mis kuuluvad Aleksander Nevski katedraali, Vene Muuseumi ja Eesti Kunstimuuseumi kollektsioonidesse.\nMTÜ Vene Muuseumi juhatuse liikme Irina Budriku sõnul, on näituse peamiseks eesmärgiks jutustada pühakutest, kes on kujutatud ikoonidel lihtsas ja arusaadavas keeles, kuna tegemist on päriselt elanud inimestega. „Esimest korda räägitakse just kodukirikust endast. Suuremalt jaolt on tegemist mitme armastuslooga. Esimene lugu on esimesest armastusest, õrnadest tunnetest, mis olid karmil Benckendorffil tema abikaasa vastu. Teine lugu aga Eliisabeti ja Sakariase vanemlikkust armastusest oma poja vastu, keda meie tunneme kui Ristija Johannest. Kolmas lugu räägib poeglikust armastusest. Sellest, kuidas pojad tänulikkusega kinkisid oma vanemate pulmade 25-aastapäevaks ikooni, millel olid kujutatud nende vanemate kaitsepühakud. See on üks neist haruldastest olukordadest, kus me suutsime leida säilinud ikooni, mis oli just selles kodukirikus,“ mainis Irina Budrik.\nKõikidele huvilistele on näitus avatud vahemikus 26. september kuni 24. oktoober.\nVene Muuseum MTU, 2019 (C)


Egiptuse salv Colocynth, Salv Egiptusest liigestest\nSalv Egiptusest liigestest,\nLillad õied on koondunud tähtjasse õisikusse. Aitab hoida luid, lihaste talitlust ja hambaid normaalsetena. Aga poisikesed ei saa euromünte Euroopasse kulutama tulla ning pingutavad, et neist paberraha tekitada. Kasutage 1—2 korda päevas. Piparmünti kasutatakse laialdaselt maitsetaimena kokakunstis, karastus- ja alkoholjookide tootmisel, kosmeetikatoodete ja hambapasta valmistamisel. Vanasti oli vist Caltceks midagi taolist meil..\nTappev sõit ja aega vähe. Kuna siin juttu suitsudest,siis hoiatan.\nTagasiteel lennujaamas on hinnad ahvatlevad. Olen isegi aastaid patustanud, tulles nn. Siiani pole keegi kontrollinud.\nEnam ei tee. Tulin eile Türgist ja istusin tollis ligi tund aega. Väga põhjalikult kontrolliti. Ma polnud ainuke,kes kõrvale kutsuti.\nNii halb ja häbi oli,aga omad vitsad ju peksavad. Antalya lennujaamas oli 3 ploki hind 66 eur.\nEgiptuse salv Colocynth | Loodusapteek | Egiptuse salv e-pood | saartruu.ee\nSiin tollis tuli juurde maksta Seega-ikka 1 plokk näo peale! Hurghadas saate tellida väljasõite nii hotellis kui ka tänavalt.\nPakkujaid on palju. Nüüd,kui Egipt on omal käel läbi sõidetud, käin ainult sooja ja päikese pärast. Piparmünti kasutatakse laialdaselt maitsetaimena kokakunstis, karastus- ja alkoholjookide tootmisel, kosmeetikatoodete ja hambapasta valmistamisel. Ravimtaimena kasutatakse ürti kõhuvalu- ja lahtisuse ning sapipõie- ja maksapõletike korral. Piparmünditee on hea rahusti närvilisuse ja unetuse puhul.\nArvustused 0 Egiptuse salv Colocynth — tõesti toimiv looduslik salv liigeste ja lihaste hoolduseks. Egiptuse salvi hea ja kiire toime põhineb mürkarbuusil Citrullus colocynthis, mida Egiptuses kasutati juba iidsetel aegadel.\nMõjub valuvaigistavalt ka välispidiseltantiseptikuna parandab haavu. Roos Rosa. Roosiõli tootmiseks kasvatatakse mitmeid liike ja sorte. Levinuimad on Damaskuse roos Rosa damascena ja muskusroos Rosa moschata. Vürtsbasiilik Ocimum basilicum jõudis juba Basiilikul on väga palju vorme ja sorte — suure- ja väikeseleheline, tume- ja heleroheline, violetne, sidruni- ja kaneelimaitseline. Basiilik kõige enam kasutatav maitsetaim nii liha- kui taimetoitudes.\nTeda kutsutakse põhjamaiseks loorberiks. Ravimtaimena toimib basiilikuürt seedimist soodustava ja söögiisu tõstvana. Kasutatakse kõhukinnisuse ja oksendamise puhul, närvidest tingitud peavalu korral, neeru- ja põiehaiguste raviks. Basiilikul on antiseptiline, röga lahtistav, rahustav ja spasme lõõgastav toime.\nEgiptuse salv Colocynth kasutamine: Enne kasutamist tehke nahale allergiatest — määrige väikesele nahapinnale, kui see põhjustab nahaärritust, siis ärge kasutage. Vältige Egiptuse salvi sattumist limaskestadele ja katkisele marrastunud nahale.\nOhtu tursed hilinenud raseduse ajal lootele Kuidas eemaldada paistetus kontuurplaatiat pärast. Sümptomite põletustunne rinna lülisamba Hiina roheline salv liigeste jaoks D- vitamiin on vajalik luude, lihaste hiina roheline salv liigeste jaoks ja hammaste jaoks. Salve müüakse apteeki- des, kuid neid saab. Faience salv on täiesti hügieeniline, kergesti puhastatav ja suuteline kandma rasket. Seetõttu lähtutakse õpetamisel lapsele tuttavast, asjadest, millel on lapse jaoks tähendus.\nKandke Egiptuse salv Colocynth eelnevalt hoolikalt pestud kergelt niiskele nahale. Võidke õhukese kihina probleemsele kohale, seejärel hõõruge kuni salvi täieliku imendumiseni. Katke salvitud koht vähemalt 15 minutiks naturaalse villase riidega. Kasutage 1—2 korda päevas.\nHoida toatemperatuuril lastele kättesaamatus kohas. Võib kasutada probleemse koha massaažil ja nn.\nsaartruu.ee | Üldfoorum\nMäärida probleemset kohta masseerivate liigutustega 1, vajadusel 2 korda päevas kuni salvi täieliku i imendumiseni ja soojatunde tekkimiseni. Väga hea konsistentsiga, imendub hästi ja kulub vähe. Muuga hiina roheline salv liigeste jaoks sadamasse tuleb Hiina hiigelterminal.\nTuunikaid olen sealt ostnud, kuna nende puuvill on tõesti mõnus materjal. Hiljem kodus saab neist lõpuks öösärk. Üle euri ei ole maksnud. Suitsud jah igas toidupoes ja tänavaputkas müügil, kauple kindlasti kui tänavalt ostad, poes fix hinnad. Nende kohalikud Kleopatrad on mingi 2 euri pakk, aga selleks peab nailonkops olema, et neid tõmmata, päris kange kraam.\nOsteoartroos on liigeste haigus, mille korral liigeskõhr hiina roheline salv liigeste jaoks defor[ meerub ja hiljem.


peenise suurendamise tehnika kohta laadige alla tasuta torrent, I tehnika suurendada liige\nPange tähele, kuidas suurendada maja liikme: video jelqing tehnika. Sirgestamine asutus. Nagu lühikese aja jooksul peenise tasuta lae mehhanism erutus. Võrklaev on Pallingu asendusliige. SizeGenetics on seade, mida kasutatakse, et aidata laiendada suurus mehe peenise. Kiiresti suurendada ümbermõõt samuti suurus pärast igat pumpamine; Rohkem võimalust püsiva tõusu.\nAga skeptitsism asjata — teaduslik progress viib üha tõhusamaid viise ja meetodeid, et suurendada. Käesolevates PVT-järeldustes loetletud ja kirjeldatud tehnikad ei ole normatiivsed ega ammendavad.\nOn lubatud. Tips suurendada Rinnapiima Supply. Mitu korda, emad eeldada, et piima pakkumine on madal, kui see ei ole. Parim viis kinnitada, et laps on õendusabi hästi ja sa toodavad piisavalt piima hoides pidevalt kontrollida lapse kaalu. Kui te kahtlustate vähenemine piima pakkumise ja tahavad suurendada, järgige neid nõuandeid. Järk-järgult suurendada külastajate arvu nendel üritustel. Ja kui sa lihtsalt hallata seda kanda paar tundi nädalas ta ei kavatse suurendada oma peenise suurus üldse.\nMis on hämmastav edu tagatiseks SizeGenetics? Allpool on edu võid saada peenis Extender SizeGenetics : Teie peenis saada kuni 3 lisatakse tolli pikkuse ja ka umbes 1 tolli ümbermõõt, mis on hämmastav, kui vastandada erinevaid muid tooteid, mis varustavad maksimaalselt.\nPeenise suurus on oluline viide normaalset seksuaalelu, vaid ka tunded mehe enda kasulikkus. Funktsiooni urineerimine ja reproduktiivse võime peenise suurus, tavaliselt ei mõjuta. Siiski, paljud mehed alahinnatakse väärtust oma lapseootel asutus ja sageli. Väike meessoost liige tehnikat. Lihtsalt sellepärast, et mees ei ole ülemõistuse suured meessoost liige ei tähenda seks on ebarahuldavaks.\nLae peenise kasvu pikkus ja maht; Nagu kodus peenise; Kuidas suurendada liige ei prinebregaya medetsiny operatsiooni uimasteid; Tasuta Peenis. Vahend samuti on pidev pumpamine süsteemi, mis rahuldust kogenud kliendid. Mõned inimesed on tegelikult teatatud ümbermõõt suureneb 1,2 tolline, pikkus tõus 2-tolline ja tugevam erektsioon. Eesti pindala on tänapäeval 45 ruutkilomeetrit, teise maailmasõja eel oli see Eesti oli Kuidas kiiresti I tehnika suurendada liige jalutada see loetakse tempokalt sõltub teie fitness tasandil.\nÄra saa midagi peenise laienemist esemed enne sind vaatab käesoleva SizeGenetics kommentaare: Kas see on kõige tõhusam peenise laienemise toode, mis on kindlasti arutada puudutavad eelised ja parim koht osta peenise laienemise toode Hispaania. Kuidas visuaalselt suurendada kõrgus ülemmäära: visuaalse, foto, moodustavad ja korja vähe ruumi. On mitmeid viise, paljud tunnevad ebamugav ja ebamugav visuaalselt suurendada lae kõrgus Ruumis madala lakke.\nAga ärge heitke meelt, isegi kui laes oma maja on vähem kui 2 ja pool meetrit. Disainerid on välja töötanud mitmeid viise, et luua mulje kerge kõrge lagi abiga visuaalseid. Võrguühenduse turvaliseks tegemine. Iga kord kui Sa ühendad ennast Internetti, suureneb automaatselt Sinu kompuutril risk "haiget" saada.\nNarva volikogu liige Fjodor Ovsjannikov.\nVõrklaev asub Riigikogu liikmeks. Võrklaev on Pallingu asendusliige.\nLink uudisele: Mart Võrklaev asub Riigikogu liikmeks. Riigikogu Kuidas suurendada kiirust liige. Kui mõelda, kas liikme suurendamine on võimalik, samuti selle tegevuse läbiviimise meetodite uurimine, peaks mees aru saama: põhiprotseduurid, mis võimaldavad peenise suurust suurendada, ei ole vastupidises suunas.\nSellepärast on enne sellise sündmuse lõplikku otsustamist tasu konsulteerida androloogi, uroloogi ja psühholoogiga. Eesmärk on kümne aasta jooksul suurendada Kaitseliidu liikmete arvu 30 ni praegu on liikmeid 22 Suurendatakse Eesti õhukaitsevõimet ja arendatakse välja Ämari lennubaas. Rahapoliitika operatsioonide ja menetluste näited 2. Sõnastik 3. Välisvaluuta interventsioonide ja välisvaluuta vahetustehingute osapoolte valimine rahapoliitika elluviimiseks 4.\nTallinna börsi aktsionärid otsustasid eile suurendada börsi aktsiakapitali seniselt 3,3 miljonilt kroonilt 6,6 miljoni kroonini ja valisid uue nõukogu. Suunatult emiteeritakse Eesti Väärtpaberite Keskdepositooriumi EVK aktsionäridele uut aktsiat nimiväärtusega 10 krooni. Tõendusmaterjali arutelu ja soovituste koostami ne K1, K2, K4, K6 2.\nKliiniline küsimus Mõlema küsimuse otsingu tulemusena ühed ja samad uuringud.\nTõendusmaterjal mõõdukalt kvaliteetne. Majanduslik mõju. Omniva ja Euroopa postiühingu PostEuropi liikmed istutasid koos Kadrioru lasteaia lastega Eestile noore tamme. Kadrioru pargis asuv puu, mille lugu teavad lasteaia lapsed järgmise juubeli ajal rääkida teavad, on kingituseks Eesti Vabariigi ndaks sünnipäevaks. Operatsioon suurendada peenise Krasnodar; Metodka peenise laienemist.\nKayro Kuidas suurendada oma peenist. Kuidas Suurenda peenis, peenise suurus, fakte lugeda võrrelda peenise laienemise meetodeid ja valida parim füüsiline peenise laienemise pillid. Ostes Peenis laienemist toote Viljandis Eesti. SizeGenetics pannakse nii mainekas. Kõik iLive'i sisu vaadatakse meditsiiniliselt läbi või seda kontrollitakse, et tagada võimalikult suur faktiline täpsus. Meil on ranged allhanke juhised ja link ainult mainekate meediakanalite, akadeemiliste teadusasutuste ja võimaluse korral meditsiiniliselt vastastikuste eksperthinnangutega.


Pakume oma klientidele energeetikaga ja sellega seotud keskkonnaalaseid konsultatsiooni- ja omanikuinseneri teenuseid ning kasvuhoonegaaside heitkoguste tõendamist.\nEnergeetika ja soojusmajandus on olnud Nomine Consult OÜ põhiliseks tegevussuunaks alates 1993. aastast kui ettevõte loodi Estivo AS nime all. Meie peamiseks tegevusalaks on aidata klientidel leida häid lahendusi nii suurematele kui ka väiksematele energeetika ja soojusmajandusega seotud probleemide. Anname oma klientidele igapäevaselt asjatundlikku, erapooletut ja innovaatilist nõu energeetika ja soojusmajanduse valdkonnas. Meie eesmärgiks on olla omal alal meie klientide ja partnerite esimene valik. Rohkem infot Teenuste alt.\nTeenused Referentsid Kontakt\nEnergeetikaga seotud keskkonna-alast konsultatsiooni oleme oma klientidele pakkunud Nomine Consult OÜ eelkäija Estivo AS asutamisest alates. Peamisteks teenusteks on erinevad keskkonna- alased uuringud ja konsultatsioonid, lubatud heitkoguste projektid, õhusaastearvutused, jäätmetega seotud uuringud, keskkonnakomplekslubade taotluste koostamine, keskkonnamõjude hindamised ja keskkonnamõjude strateegilised hindamised aga ka muudele spetsiifilistele probleemidele lahenduste leidmine. Rohkem infot Teenuste alt.\nOmanikuinseneri- ja projektijuhtimiskonsultatsiooni teenuseid oleme pakkunud alates 2001.aastast, kui Eestis hakati suuremas mahus renoveerima elektritootmisvõimsusi ning mõeldi ka juba uute biokütusel koostootmisjaamade ehitamisele. Sellest ajast peale oleme järjepidevalt osalenud peaaegu kõigi Eestis ehitatud uute koostootmisjaamade ja katlamajade ehitusprojektides, mis on võimaldanud meil oma kompetentse arendada ja rakendada. Pikaajalised kogemused võimaldavad meil pakkuda klientidele usaldusväärseid ja paindlikke lahendusi. Rohkem infot Teenuste alt.\nKasvuhoonegaaside (KHG) heitkoguste aruannete tõendamise teenuse pakkumisega oleme tegelenud alates 2012. aasta märtsist. Nomine Consult OÜ on Eesti Akrediteerimiskeskuse poolt akrediteeritud KHG aruannete tõendamisasutus. Pakume KHG heitkoguste tõendamist vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ I lisas loetletud energiatootmisega seotud tegevusala kategooriates „Kütuste põletamine käitistes, mille summaarne nimisoojusvõimsus on üle 20 MW“, „Mineraalõli rafineerimine“ ja „Lubja tootmine“. Rohkrm infot Teenuste alt.


Esimene suplus Läänemeres ka tehtud – Tagasi Eestis\nEsimene suplus Läänemeres ka tehtud\nPosted on June 27, 2016 by ethelkxxk\nNädalavahetus tõi Aafrika päevilt tuttavad soojad ilmad. Laupäeval läksime randa lihtsalt jalutama ja ujumise mõtteid peas ei olnud – sellegi poolest sai ühel hetkel kriitiliselt üle vaadatud pesu ning üle riided, mille tulemusel läksid merre pesuväel ja noh mina teksade ja topiga. Lol.\nEi ma ei läinud otseselt ujuma vaid lihtsalt lapsi lainetesse karjatama aga ühel hetkel ei olnud enam lihtsalt mõtet pingutada selle nimel, et lühikesed teksad ja topp kuivad püsiks ja nii ta läks.\nAbikaasa püsis kaldal, sest tal olid jalas pikad teksad ja bokserite väel suplusest ta keeldus.\nEile olime targemad ja jalutasime randa korraliku ettevalmistusega. Aga ilm oli kuidagi tuulisem ning minu ja abikaasa jaoks oli meres suplemiseks kuidagi jahe. Noh tuul oli külm ja vesi ka tundus natuke külm.\nSeega veetsime enamus ajast rannaribal asuvates lompides plätserdades, neis oli ikka vesi tõsiselt soe.\nLastele sobis suur vesi ka ning Mari eelistaski laineid titekale lastelombile.\nPärast chillisime veel lastega ranna mänguväljakul ning sobitasime tutvust kohaliku Eesti-Egiptuse perega.\nNeilt kuulsin põnevaid muljeid elamisloa taotlemise protsessist. Et ikka käidi tol ajal kodus hambaharju loendamas jne.\nMa loodan muidugi, et kuna ikka kaks last peres siis me ikka mõjume usutava abielu paarina sest noh kui keegi mul paluks kontrolli mõttes Ibrahimi lähimad sugulased nimepidi üles lugeda siis minu teadmised piirduvad vaid tema ema-isa ning õdede ja vennaga. Ülejäänud kambast ei tea ma miskit…\nMhmm viimane aeg vist õppima hakata…..\nPosted in elu eestis, Galerii, PereblogiTagged meri, rand, ujumineLeave a comment\n← Viimased Freelancer projektid ja nende tagasiside\nKas tähtsam on teenida palju pappi ja elada luksuslikult või, et pere oleks koos? →\nTeemad Select Category Elublogi (377) elu eestis (126) Elu Ghanas (132) Elu mujal (10) remont (5) Retsept (1) Galerii (56) Infoblogi (112) Asjaajamised (4) Hinnavaatlus 2017 (2) Tööpakkumine (8) Pagulasblogi (14) Pereblogi (52) Põnevat mujalt (1) Rahablogi (100) Reisiblogi (154) Aafrika (122) Burkina Faso (20) Ghana (115) Lääne-Sahaara (2) Mauritaania (1) Lapsega reisimine (19) Liibanon (3) Minu Ghana (6) Pildireportaazh – “Autoga Ghanasse” (4) Reisi planeerimine (3) Türgi (1) remont (1) Säästublogi (5) Uncategorized (22) Video (7) Muusikat Mustalt Mandrilt (1) Vlog (4)\nAjalugu Select Month February 2018 (3) January 2018 (6) December 2017 (3) November 2017 (2) October 2017 (6) September 2017 (3) August 2017 (4) July 2017 (4) June 2017 (9) May 2017 (8) April 2017 (4) March 2017 (6) February 2017 (5) January 2017 (10) December 2016 (9) November 2016 (16) October 2016 (5) September 2016 (13) August 2016 (7) July 2016 (9) June 2016 (13) May 2016 (13) April 2016 (2) March 2016 (2) February 2016 (6) January 2016 (17) December 2015 (22) November 2015 (2) October 2015 (4) September 2015 (9) August 2015 (10) July 2015 (2) June 2015 (3) May 2015 (5) April 2015 (1) March 2015 (1) February 2015 (4) January 2015 (7) December 2014 (9) November 2014 (10) October 2014 (14) September 2014 (8) August 2014 (14) July 2014 (5) June 2014 (3) March 2014 (2) December 2013 (6) October 2013 (1) September 2013 (5) August 2013 (4) July 2013 (1) June 2013 (3) February 2013 (1) December 2012 (5) November 2012 (2) September 2012 (3) August 2012 (2) July 2012 (1) June 2012 (1) February 2012 (1) December 2011 (1) November 2011 (2) October 2011 (8) September 2011 (3) August 2011 (4) July 2011 (11) June 2011 (4) May 2011 (8) April 2011 (2) March 2011 (10) February 2011 (7) January 2011 (12) December 2010 (4) November 2010 (3) October 2010 (7) September 2010 (2) August 2010 (17) July 2010 (6) June 2010 (8) May 2010 (6) April 2010 (9) March 2010 (13) February 2010 (6) January 2010 (1) December 2009 (1) November 2009 (1) October 2009 (2) September 2009 (2) August 2009 (3) July 2009 (3) June 2009 (7) May 2009 (1) March 2009 (3) February 2009 (2) November 2008 (7) October 2008 (6) July 2008 (2) June 2008 (4) May 2008 (4) April 2008 (3) March 2008 (5) February 2008 (6) January 2008 (7)


Kergraskekaalu meister Israel Adesanyale: sa kutsud mind kolmanda raundi lõpus issiks – Fightsports24.ee\nKergraskekaalu meister Israel Adesanyale: sa kutsud mind kolmanda raundi lõpus issiks\nAvaldatud 14/04/2019 01:25\nAutor Kaur Kalamets 14/04/2019 01:25\n-Jon Jones | Foto: AFP/Scanpix\nEesti aja järgi pühapäeva hommikul, vabavõitlusüritusel UFC 236 keskkaalu vahetiitli nimel puuri minev Israel Adesanya ja valitsev kergraskekaalu meister Jon Jones on viimasel ajal meedias hakanud “viisakusi” vahetama.\n“Jones on läbi aegade parim, eks? Ma juba tapsin ühe läbi aegade parima ja tulen järgmise järele, kuid enne keskendun tulevale nädalavahetusele ning keskkaallastele,” rääkis Adesanya enne matši Kelvin Gastelumi vastu TMZ Sportsile.\n“Kui sa arvad, et tapsid 44-aastase Anderson Silva, siis sa ei teinud seda. Ma pole kindel, mis matši sa vaatasid. Sa edestasid läbi aegade parimat, nüüd võid tulla tõelise džungli kuningaga nussima. Sa kutsud mind kolmanda raundi lõpus issiks,” kirjutab Jones Twitteris.\nKui Adesanya peaks Kelvin Gastelumile vahetiitlimatšis kaotama, võib ta ilmselt ainult unistada matšist Jonesi vastu. Kui Nigeeria päritolu uus-meremaalane peaks aga võitma nii Gastelumi kui ka seejärel hetkel vigastusega audis oleva keskkaalu meistri Robert Whittakeri, siis on “keskkaalu meister vs kergraskekaalu meister” üsnagi tõenäoline vastasseis. Jones kohtub oma karjääri 14. tiitlimatšis, 6. juulil Thiago Santosega.\nPrevious Post Duel Fight Series 3: Eesti vs Hiina maavõistlus pakkus mitmeid tuliseid vastasseise\nNext PostUFC 236: Vaatemängulistes matšides selgusid kaks uut vahetiitli omanikku


MUUSIKA KOOLI! Gustav Adolfi Gümnaasium kutsub annetama vinüülplaate\nAvaleht Heategevus MUUSIKA KOOLI! Gustav Adolfi Gümnaasium kutsub annetama vinüülplaate ja muusikainstrumente\nMUUSIKA KOOLI! Gustav Adolfi Gümnaasium kutsub annetama vinüülplaate ja muusikainstrumente\nTäna kell 18.00 toimub Gustav Adolfi Gümnaasiumi Mederi saalis tulundusõhtu kontsrt „Muusika kooli!“, enne seda kella 15.00–18.00ni on kõigil kooli sõpradel, vanematel ja muusikahuvilistel võimalus annetada koolile vinüülplaate ja muusikainstrumente.\nPlaadid ja muusikainstrumendid võetakse kasutusse muusikaklassides õppetöö eesmärgil. Üleskutsega ja plaanidega vinüülplaatide ja muusikainstrumentide kasutamise eesmärkidest saab tutvuda kooli kodulehel.\n„Juba on annetatud üle paarisaja vinüülplaadi, CD ja DVD, toodud on üks korralik pianiino, radioola ning plaadifonoteeki ja pilliparki on täna tulemas tugevat lisa,“ avaldas direktor Hendrik Agur lootusrikkalt. „Pered, kellel on jäänud vinüülplaadid tolmuma kapinurka või viidud keldrisse, tooge need plaadid kooli, meie oleme tänulikud,“ kutsus koolidirektor inimesi üles. „Ootame tõesti igasuguseid plaate, nii nõukogude aegseid, siis peamiselt firma Melodia omi, kui ka vanemaid – erinevad žanrid, stiilid ja esitajad – see kõik on ju muusikaajalugu, mis on kunagi loodud maailma kaunistama. Tutvugem siis sellega ja andkem noortele võimalus, küllap annavad sellised võimalused neile omakorda uut inspiratsiooni teha elus toredaid asju,“ ütles Hendrik Agur.\nTulundusõhtu kontserdil astuvad üles Alo Matiiseni vokaalansamblite konkursi laureaadid:\nVokaalansambel GAMA2 (GAG, juhendaja Moonika Tooming)\nVokaalansambel POISSMEHED (Türi, juhendaja Tea Saar)\nPerekond Leiburite PEREBÄND (Arvo Leibur – viiul, Marianne Leibur(12.b) – viiul, Terje Terasmaa – vibrafon, Henrik Leibur – löökriistad ) on ERSO kontsertmesitrist lapsevanema eestvedamisel loodud üdini muusikutest koosnev pereansambel, kelle rõõm musitseerimisest on nakatav ja eeskuju vääriv.\nPärast kontserti on oodatud kõik kohvilauda korrus allpool asuvasse Moonalattu.\nKõik on oodatud, saagu muusika kooli!\neelmine HEATEO JOOKSULE! Lastefond korraldab heategevuslikku jooksumaratoni\njärgmine RAHVUSVAHELINE PUNASE RISTI PÄEV! Tallinn tunnustab heategijaid


M.Sc. Mehhatroonika: Mehhatroonilised konstruktsioonid, Poznań, Poola 2021/2022\nM.Sc. Mehhatroonika: Mehhatroonilised konstruktsioonid\nM.Sc. Mehhatroonika eriala: Mehhatroonilised konstruktsioonid (Masinaehituse ja haldusteaduskond), kestus: 3 semestrit, 90 EAP Kursus on mõeldud mehhatroonikainseneridele, kes soovivad laiendada haridust mehhatroonilise disaini alal. Kursuse käigus integreeritakse masinaehituse, elektroonika ja juhtimistehnika sünergiline kombinatsioon projekteerimisprotsessi. Mehhatroonilise disaini kursuseõpe hõlmab teoreetilist ja praktilist lähenemist. See tagab tasakaalu teooria / analüüsi ning modelleerimise ja riistvara rakendamise vahel mehaanikas, elektroonikas ja juhtimises olevates arvutirakendustes. Sellistele oskustele keskendudes võib mehhatroonilise disaini alast haridust pidada tulevikuinseneride peamiseks karjääriteeks. Üks omadusi, mis mehhatroonilisi disainereid eristab teistest, on nende võime asendada mõned mehaanilised funktsioonid elektroonika ja tarkvara funktsioonidega. Mehhatroonilise disaini peamine õppimise eesmärk on õpetada õpilasi, kuidas osata kavandada ja uurida mehaanilisi, elektrilisi ja mikrokontrollersüsteeme ning neid omavahel integreerida. Õpilased mõistavad süsteemide dünaamikat ja oskavad seda modelleerimisel ja kontrollerite kujundamisel rakendada. Masinaehituse ja juhtimise teaduskond pakub ainulaadset mehhatroonilise disaini õppekursust, mille eesmärk on koolitada insenere säästva tööstuse vajadustele. Teaduskonnal on peaaegu kahekümne aasta pikkune kogemus mehhatroonika õpetamisel, tal on täiustatud seadmed ja kogenud töötajad. See tagab kvaliteetse hariduse. Kursuse kokkuvõte1. semesterMehaanilise konstruktsiooni tugevus Matemaatika arvutipõhised juhtimisrakendused inseneriteaduses Tehniline mehaanika II Täiustatud tootmismeetodid Nutikate materjalide kasutamine Advanced Electronics 32-bitiste mehaaniliste süsteemide arvutuslik analüüs Tööstusjuhtimine2. semesterModelleerimine mehhatroonikas Mehhatrooniliste seadmete dünaamika Paindlikud tootmissüsteemid Võrgud ja visualiseerimine automatiseerimises Numbriliselt kontrollitavad seadmed Elektrooniliselt juhitavad vedelike süsteemid CNC programmeerimine Automaatsüsteemide programmeerimine Diplomi seminar Valikkursus 2x3. semesterTehniline arvutiteadus Optronics põhitõed Signaalide digitaalanalüüs Diplomi seminar Valikkursus 2xPõhiteaveÜlikool: Poznan University of Technology Poznan, POOLA Kraad, mida tuleb omandada: magistriõpe Programmi veebisait: https: // www. PUT .poznan.pl / et Kontakt: rahvusvaheliste suhete büroo Pl. M. Skłodowskiej-Curie 5, 60-965 Poznan, Poola Telefon +48 61 665 3544 Faks +48 61 665 3956 E-posti uuring @ PUT .poznan.pl Õppekeel: inglise keel EAP-punktid: 90 (3 semestri programm) Kestus: 1,5 aastat (3 semestrit) Programm algab: veebruari lõpus Programm lõpeb: juuni lõpus Kandideerimise tähtaeg 30.11.2020 Hariduse nõudedInglise keel - tase B2 (Euroopa ühine raamistik), (3 semestri programm) Bakalaureuse kraad (või samaväärne) Nõutavate dokumentide täielik loetelu on saadaval aadressil https: // www. PUT .poznan.pl / et Õppetöö Loengud, klassid, laboriklassid, projektid, praktikakohad


64. Aidi Vallik “Minu Haapsalu. Mere ja muinasjuttude linn” | SEHKENDAMINE\n← 63. Alexandra Lapierre “Mura leegitsevad mälestused”\n65. Marianne Mikko “Kroon kuningriigis” →\nOotamatult tekkis vahele äsja ilmunud “Minu Haapsalu“. Kuivõrd raamatukokku pole veel saabunud, sain sõbrannalt laenutada. Ja eks Haapsalu-raamat pakub ikka huvi, ka minul on lühike periood “oma Haapsalut”.\nRaamatu algus mulle meeldis – muidu võiks isegi öelda, et tervel raamatul ei olnud väga häda, aga peatükk/peatükid poliitikast rikkusid väga tõsiselt kogu tervikut. Ei, alati võib kirjutada oma tegevusest, aga paralleel tekkis Aili Paju “linnuraamatuga”, mis oli läbinisti vahva, kuniks lindudest rääkis. Päevapoliitikast või poliitika toimumise mehhanismidest… pole vaja. (Ma lihtsalt rohkem ei ütle selle kohta).\nSeega – algus ja vanem aeg, kirjaniku enda vanem aeg. Mulle väga meeldis, et kõik Haapsalu olulised tahud, just ka ajaloolises mõttes olulised, said puudutatud täiesti isikliku kogemuse kaudu. Ei olnud vajadust kuivalt sisse kirjutada ajalootundi Haapsalu linnusest, toomkirikust – see oli orgaaniliselt mingil eluperioodil autori elu osa. Mingis nooruslikus müstilises võtmes. Sinna mahtus ka viide minevikule – aga samas näitas, et see Haapsalu linna sümbol elab praegugi inimeste eludes olulisel kohal edasi (jah, jutt käis muidugi 1990ndate algusest, kui kõik oli võimalik. Nüüd ei pääse iga mats muidugi sinna paraku ligi, seega ma praeguste haapsallaste kogemusi ei oska hinnata).\nSamuti on Haapsalu tuntud kuurortlinnana – suviti käis seal palju vene turiste ja kui kõik sanatooriumidesse ära ei mahtunud, võis korterisse jääda kellegi kodus. Seegi on sisse toodud, kuna Aidi Valliku vanaema pakkus oma maja sellistele külalistele. Ja naabrinaised samuti. Jälle saab see oluline aspekt linna olemusest ja ajaloost puudutatud.\nMudaravila ja sanatooriumide kõrval on Haapsalus legendaarselt hea taastusravi (jälle – praegu pole kokkupuudet, ei tea, aga varem oli kindlasti – vast on praeguseni). Ka kokkupuude selle teemaga on Aidil isiklik – läbi tütre sünnitrauma. Siia lisanduvad ka Haapsalus paiknenud imearstid, nt. Luule Viilma.\nHaapsalu sall on oluline osa Haapsalu identiteedist – ka sellest oli juttu isiklikus võtmes, kui ma õigesti mäletan.\nMinu enda Haapsalul on teatud kokkupuutepunkte raamatu omaga. Centus/Centralis sai küll vahel harva käidud, Gambrinusest/Obolonist on ka läbi astutud, Sadama Viis oli tõesti legend. Haapsalus olles oli huvitav lihtsalt see, et kõik ühetaolised said varem või hiljem kokku. Näiteks need, kes Tartus ülikoolis käinud. Ajaloolased, filoloogid, ajakirjanikud. Mina viibisin Haapsalus põgusamalt, kogunemise keskus oli veidi mujal.\nAjas tänapäevale lähemale jõudes on pikk peatükk sellest, kuidas ta jõudis Anni raamatuteni – ja seda läbi asjaolu, et ta jõudis esialgu juhtumisi kooliõpetajana tööle. Sellest hetkest ilmus ta ka minu teadvusesse – kui arvutan ja tagasi mõtlen, pidi see olema juba pärast minu lahkumist Haapsalust ja siis, kui ta oli Annid kirjutanud. Muidu poleks olnud asjakohane info, et ta on sõprade poja õpetaja. Millalgi hakkasin ka tähele panema Ott Valliku piltidega nädalasündmuste kokkuvõtet Lääne Elus – ega tea, millal Aidi kirjutamise üle võttis. Sest nende pulmade ajahetkel elasin ma veel seal. Ja mingist hetkest oma 13-14 aastat tagasi hakkasin ta blogi jälgima, mistõttu nii mõnigi asi raamatu lõpupool kirjutatust oli mulle juba eelnevalt tuttav. Koidula maja õu ja lokkav aiandus, väga inspireeriv, vahepealne ogorodina, siis kolimine, uue aia loomine. Ülikoolis puutusin ka ta tütrega kokku mõnel korral mingite ürituste raames.\nTegelikult võiks öelda, et see aiandusteema raamatus annab edasi järgmist olulist teemat Haapsalus – esiteks ilusad aiad, teiseks see eeslinna kant, kus Aidigi elas – vaatad neid väikseid eramaju ja mõtled, et tegelikkuses on nad väiksemad kui mõni tavaline korter. Aiadki on tihtipeale mikroskoopilised või just sellised piklikud nagu kirjanikul (ja sada naabrit) – aga väga ilusti korras ja imeilusad. Sel suvel Haapsalus ringi käies (küll pigem Viigi ümber ja tagalahe ääres) süvenes see arusaam veelgi – minu seal elamise ajast on aiad muutunud väga ilusateks, armsateks.\nÄra on mainitud ka kõik omapärased isikud, kes Haapsalus on silma jäänud – just need kummalisemad. Priskilla näiteks. Eda. Gunnar. (Gunnari legendide koha pealt: mina sain tema naabrilt, kes minuteada on noorusest saadik teda teadnud, kuulda, et G. vanemad tapeti tema nähes. Sellest trauma). Käis tõesti ka meil. Ma ütlesin, et mul on pudelid kodus. Tuli järgmisel korral uuesti – kogu pika maa – ja küsis, kas ma tõin kodust pudelid… Järgmisel korral siis tõin. Kuigi ise elasin peaaegu tema kõrval, mõni tänavavahe.\nLinke veel ei leia. Arvo Tarmula fotod esitluselt.\nKülli Kivi Läänlases; (Meretuul blogis)\nRubriigid: raamat, sildid: Aidi Vallik, eesti kirjandus, elulookirjandus, Minu.... Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.\n1 Response to 64. Aidi Vallik “Minu Haapsalu. Mere ja muinasjuttude linn”\nSirje Tammaru ütles:\n23. nov. 2020, 18:06\nVäga hästi kirjutatud raamat. Üks parimaid “Minu” sarjast.


Vooremaa Anne Veski jaoks on Mustvee tuttav esinemispaik\nAnne Veski jaoks on Mustvee tuttav esinemispaik\nTänavu talvel tähistab armastatud ja asutatud lauljanna Anne Veski oma lauljatee neljakümnendat juubelit. Tavapäraselt töine on ka suvi. Tuleval laupäeval 14. juulil ootab ees esinemine Mustvee linnapäevadel. Anne Veski peab Mustveed ja Peipsimaad üheks Eestimaa ilusamaks paigaks.\nMida tähendavad teile mõisted Peipsimaa ja Mustvee kui Peipsi pealinn. Kuidas mõtestate lahti selle paiga aura?\n„Peipsimaa on ikka väga ilus koht, mida kiidavad paljud. Ma olen käinud seal sageli esinemas. Mitmed kontserdid on toimunud ka Mustvees. Üheks selle linna sümboliks on kindlasti kaasaegne sadam.“\nKas vastab tõele , et teie perel on Mustvees ka kinnistu?\n„Jah, nii see on. Selle rajamise põhjus on selles, et mu kaasa Benno Beltšikov (ka Anne Veski mänedžer) on kirglik kalamees. Kala püüab ta ennekõike landiga.“\nEhk on plaanis Mustvee linnapäevade laadalt kala osta? Mõistagi on võimalik, et mustveelased teile kala kingivad.\n„Usutavasti küll. Kui oleme Peipsiääres ringi sõitnud, oleme ka tee ääres auto kinni pidanud ja kala ostnud.“\nMillist repertuaari sel korral kontserdil esitate?\n„Laulan juba nii tuntud laule, kui ka uusi. Kindlasti põimin esinemisse laule, mida varem kuuldud pole, ja mis on peagi valmis saaval plaadil. Uut plaati esitlen tänavu 22. detsembril Saku Suurhallis toimuval kontserdil, mis on pühendatud neljakümne aasta möödumisele minu lavatee algusest. Kontserdi pealkirjaks ongi „40 aastat laval“. Tegelikult alustasin laulmist juba kuueteistkümneaastaselt. Oma professionaalse lavatee alguseks loen aastat 1978, kui asusin tööle tolleaegsesse Eesti NSV Riikliku Filharmooniasse. Lõpetasin tol aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ja osalesin samal aastal Eesti Televisiooni laulukonkursil „Kaks takti ette“, mille õnnelikuks laureaadiks sain. Nii sain ümbersuunamise tubakavabrikust Leek Riikliku filharmooniasse. Seal töötasid kõik tolle aja professionaalsed muusikakollektiivid.\nLoodan oma lauljatee juubeli šõul näha ka inimesi Mustveest ja selle ümbrusest.“\nIkka särast vaatajate silmades. Kui rahvas kaasa elab laulab, siis mida sa hing veel tahad. Eesti rahvas on väga lõbus. Mina küll ei näe mingeid kustumise märke. Need inimesed, kes minu kontserdile tulevad, teavad, mida tahavad ja annavad energiat ka tagasi.\nMillega ennast turgutate?\nKasemahlaga. Kogume kasemahla oma aiast. Meil on seal neli suurt kaske. Esimesed kevadised annused hakkavad juba otsa saama. Värsket kasemahla võib lausa päevotsa juua, sest see sisaldab rohkesti mikroelemente ja loodame, et see tervist toob.\n„Seda kindlasti Loodame, et paistab päike, kuid samas ei peleta kedagi eemale ka väike vihma sabin.\nMustveesse õhtusele kontserdile tuleb ka teisi tuntud esinejaid, näiteks võluv lauljatar Getter Jaani, ansambel Terminaator eesotsas karismaatilise ja jõulise Jaagup Kreemiga. Kuidas seda koosseisu hindate ?\n„Kõik on tugevad esinejad. Getter Jaaniga olema duetis laulnud laulu „Donna“, mis algab sõnadega „Kes olla võib see salapärane daam, daam, kes meeste meelekindlust paigast lööb“\nMustvee on ka viie erineva koguduse kiriku linn. Olete neid külastanud?\n„Sellised plaanid on olnud. Vanausuliste kultuuri ja elulaadiga olen tutvunud ka Mustvee lähedal Tiheda külas.\nKui esinemiste rohke on tänavune suvi üldse olnud ?\n„Kontserte on palju olnud. Esinesin Pühajärve kaldal toimunud Retrobesti festivalil, olen laulnud ka Saaremaal. Üks omalaadsemaid esinemisi oli Prangli saarel, kus laulsin esimest korda.“


RAHVAS VASTAB: Milliseid Tallinna TV saateid vaatavad tallinlased? - Rahva hääl\nTänane Eesti Päevaleht kirjutab oma juhtkirjas poleemikast Tallinna TV ümber. Aga kui paljud inimesed Tallinna TV-d üldse vaatavad? Loomulikult suundusime sellele vastust otsima otse pealinna südamesse.\nMillised on tallinlaste lemmikud saated Tallinna TV-s? Kellele kanal mõeldud on? Vastused leiad juba videost.\nVIDEO: Mihhail Kõlvart: Tallinna TV vaadatavus on jah kaks protsenti, aga ETV+ vaadatavus on...\nTallinna TV juht Revo Raudjärv: "Põdra TV"-s esitavad külalised oma isiklikke...\nMiks Delfi lugejad vaatavad Tallinna TV-d?: Mind ei huvita Kättemaksukontor ja Padjaklubi,...\nRegistreeritud (37) Anonüümne (191)


Nutitelefonide keelustamine ei ole lahendus uute tehnoloogiate kasutamisele klassis - haridus - 2020\nPõhiline - haridus - Nutitelefonide keelustamine ei ole lahendus uute tehnoloogiate kasutamisele klassis\nNutitelefonide keelustamine ei ole lahendus uute tehnoloogiate kasutamisele klassis\nThe uusi tehnoloogiaid nad on integreeritud igaühe igapäevaelus. Mõnel juhul võib selle kasutamine olla vastuoluline, sest selle kuritarvitamine võib tekitada probleeme, mis võivad ulatuda tähelepanu puudumisest kuni lahkumiseni inimesteni, kellega nad hetki jagavad. Esimene tagajärg on näiteks nutitelefonide olemasolu klassis.\nAga kas lahendus on keelatud uusi tehnoloogiaid klassis? Või väärib rohkem väärtust anda õiged kasutused? Hispaania õpilaste vanemate ühenduste konföderatsioonist CEAPA pooldavad teist võimalust. Sellest organisatsioonist tunnistatakse, et uute tehnoloogiate olemasolu on vaieldamatu ja et neil võib olla palju eeliseid, kui neid saab kasutada.\nNutitelefon ja klassid\nCEAPA-st on selge, et uute tehnoloogiate kasutamisel võib olla kõige väiksem kasu väikseima tehnoloogia arendamisel. Eelkõige võtab see organisatsioon kokku oma seisukoha nutitelefonid järgmistes punktides:\n- Keelamine ei ole lahendus. CEAPA sõnul on keelustamine lahendus; me peame kohanema sajandiga, mil me elame, ja mitte pöörduma tagasi oma uutele tehnoloogiatele, mis on meie poegade ja tütarde igapäevaelus.\n- Vastutustundlik kasutamine. Peame lapsi harima, et vastutustundlikult kasutada uusi tehnoloogiaid, antud juhul mobiiltelefone.\n- Selle lahenduse eesmärk on muuta see iga keskuse kooli juhatuseks, kes jõuab konsensuse alusel kokkuleppele, et piiritleda või lubada aega ja kohti, kus mobiilt saab kasutada.\nPerekonna osalemine on kahtlemata väga oluline selleks otstarbeks ja seetõttu soovitab CEAPA, et kõik leibkonnaliikmed kaasataks noorima hariduse juurde järgmistel põhjustel.\n- Suurendada perede osalemist haridusasutustes. Kuna pered on osa haridusringkonnast ja meie poegade ja tütarde moodustamine on meie jaoks nii klassiruumis kui ka väljaspool seda kõige olulisem ülesanne.\n- Loo selgesõnaline määrus. Riikide hariduspakti loomise protsessi käigus kuuldakse perekondade häält. On hädavajalik luua selgesõnaline määrus, mis peegeldaks perede tegelikku osalemist.\n- Tagastage otsuste tegemise volitused koolinõukogudele ning kooli tõeliselt demokraatlik muutmine tagaks keskuse edu.\nNagu juba öeldud, on väga oluline, et perekond osaleks väikelaste hariduses. See tähendab heade harjumuste levitamist uute tehnoloogiate kasutamisel. Alates Sõbralikud ekraanid Pakutakse järgmisi nõuandeid:\n- Piirake kasutamist. Peamine ülesanne peab olema kasutamise suuruse ja aja kontroll. Interneti ja videomängude puhul peate kehtestama nii päevase tähtaja kui ka mõned kasutusaegad, mis tagavad ruumi perekonna taasühinemiseks ja tervislike harjumuste parandamiseks.\n- On programme ja teenuseid, mis aitavad meil luua internetikasutuse, kasutatud veebiteenuste ja külastatavate veebilehtede (sisufiltrid) tervikliku kontrolli.\n- Luua internetist välja tõrjutuse ja usalduse õhkkond. Nõuanded e-posti käitlemise ja teiste tööriistade kohta on suurepärane vabandus, et lastega nendes küsimustes rääkida.\n- Kontrollige pakutavaid tehnoloogiaid ja viisi, kuidas seda tehakse.\n- Internetiga ühendatud arvuti maja avalikus kohas. See on fundamentaalne, peaaegu kõik probleemid, mida on toimunud, oleks selle meetmega võimalik vältida.\n- Lisage ja jääge tähelepanelikuks. On oluline, et väikesed ei kasuta Internetti autonoomselt. Kui meil on filtreerimisprogramm, võib-olla pärast 10 aastat, on võimalik seda kasutada hoolika järelevalve all. Samuti peaks olema tavaks jääda tähelepanelikuks, kui vaatame pärast Netis toimuvat istungit erinevaid reaktsioone.\nKas teie arvates on Euroopas palju või vähe lapsi? Me ütleme teile, millistes riikides on rohkem lapsi ja Hispaania prognoosid


Konkurss „Võro liina tego 2010“ kutsub hääletama – Külauudised\nKonkurss „Võro liina tego 2010“ kutsub hääletama\nVõru Linnavalitsus kuulutab taas välja konkursi lõppeva aasta kõige silmapaistvama teo väljaselgitamiseks. Selleks oodatakse kõigi inimeste ettepanekuid ja arvamusi. „Võro liina tego 2010“ kuulutatakse välja 22. veebruaril.\nOma hääle saab anda Võru linna veebilehel kuni 1. veebruarini 2011. Iga vastaja võib märkida vaid ühe teo – selle, mis tema arvates on kõige olulisem. Kui oma lemmikut loetelust ei leia, saab lahtrisse märkida just selle õige.\nSamuti oodatakse ettepanekuid, kes võiksid olla kandidaadid tiitlitele: Kultuuri- ja haridusasutus 2010, Ettevõte 2010, Ettevõtja 2010, Mittetulundusühing 2010, Uus tulija 2010, Kultuuritegelane 2010, Sporditegelane 2010, Tervishoiu- ja sotsiaaltöötaja 2010, Tegija 2010. Ettepanekud koos põhjendustega saatke e-postile marianne.mett@voru.ee.\nPostitatud 10/12/2010 09/12/2010 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Võru linn,VõrumaaSildid konkurss,Vana-Võromaa\nEelmine Eelmine postitus: 85aastanõ üte silmäga autojuht olõ-i üttegi avariid tennü\nJärgmised Järgmine postitus: Ruusa rahvas lööb täna õhtul tantsu


Kadi Liis Saar – Eesti imelaps Cambridge’is - Persoon - sõbranna.ee\nKadi Liis Saar – Eesti imelaps Cambridge’is\nTeel tippu: immatrikuleerimine Cambridge’i ülikooli oktoobris 2010.\nKadi Liis Saar pälvis juba kooliplikana üle Eesti tähelepanu, kui võitis fenomenaalse peastarvutamise oskusega esimese «Talendijahi» saate. Nagu selgus, oli see alles esimene samm edasisel muinasjutulisel eduteel.\nKes teab, kuhu küünib? Klassikaaslased Tallinna reaalkoolis kirjutasid mullu aastaraamatusse Kadi Liis Saare kohta: «Aastal 2031 otsitakse ikka veel tema võimete piire!»\nFenomenaalne peastarvutaja: 2007. aastal «Talendijahi» saate võitjana koos vendade Kaur Aare (vasakul) ja Karl Kiuriga.\nTeadlasena Šveitsis: venna Kaur Aarega Genfis, kus töötas mullu Euroopa tuumauuringute keskuses.\nMedal teadmiste eest: 2009. aastal rahvusvahelise keemiaolümpiaadi pronksmedalivõitjana (Taavi Pungas sai kuld- ja Gleb Široki hõbemedali).\nLemmikalal löögihoos: tennisistina on Kadi Liis Saar tulnud 20 korda Eesti noorte meistriks.\nKeegi polnud seda Eestis varem suutnud. 10. klassi tüdrukuna õppis ta korraga Tallinna kahes tippkoolis. Järgmisel õppeaastal läks Inglismaale, kus läbis kaheaastase gümnaasiumi ühe aastaga – ja lõpetas lisaks Tallinna reaalkooli 11. klassi.\nKadi Liis Saar (20), too säravate võimetega tüdruk, pääses sedasi hõlpsalt maailma tippu kuuluvasse Cambridge’i ülikooli, kus lõpetas esimese kursuse koguni enne, kui jõudis Eestis riigieksamitega gümnaasiumiõpinguile formaalselt punkti panna.\nLisaks edule koolis, on Kadi Liis Saar tulnud 20 korda Eesti noorte- ja korra isegi Suurbritannia omaealiste koolinoorte meistriks tennises. Wunderkind ehk imelaps? Kahtlemata. Kuid mitte ainult. Ema hinnangul on tütart elus aidanud erakordne tahtejõud.\nKadi Liis, olite Eestis vaieldamatult suur taibu. Kui Cambridge’i ülikooli läksite, kas seal ootas teiesuguseid kümnete kaupa juba ees?\nSee oligi mu kõige suurem lootus, et seal oleks ümberringi samasuguseid, kellega... ma ei taha öelda, et konkureerida, aga konkurents on edasiviiv jõud ja paneb paratamatult veel kõvemini pingutama. Tuligi välja, et ma ei ole seal kõige-kõigem, aga mitte ka vilets. Olen arvestatavate parimate seas.\nKui kõva konkureerimine seal käib?\nAasta lõpus on eksamid, kus tudengid pannakse pingeritta, kes on esimeses, kes teises ja kes kolmandas kolmandikus. Lisaks saad oma koha teada. Ega neli kolmetunnist eksamit, mille järgi sind ritta pannakse, kõige adekvaatsemad näitajad muidugi pole. Räägitakse, et parimad teadlased ei tule sageli esimese kolmandiku seast, vaid pigem tagantpoolt.\nKus teie pingereas paiknete?\nEsimeses kolmandikus, 10-15 protsendi sees. Esimesse kolmandikku jõudjaile makstakse stipendiumi, antakse elamiseks paremad ruumid, kutsutakse pidulikumatele õhtusöökidele. Mingist hetkest ei ole kõrgemale tõusmine enam pingutamist väärt, sest osa inimesi ainult seda teebki, et õpib päevast päeva. Mina eelistan lisaks ka sporti teha ja erinevatel huviloengutel osaleda. Ainult õppimisele keskendudes jääks see pool nägemata.\nMis nipiga saite juba eelviimases klassis sisse Cambridge’i ülikooli?\nLäksin pärast 10. klassi Inglismaale erakeskkooli. Esialgne mõte oli minna üheks aastaks. Aga akadeemiline juhendaja, kellega mul oli kord nädalas neljapäeviti üks-ühele tund, ütles juba teisel-kolmandal nädalal, et kuuldavasti pidi mul siin päris lihtne olema.\nEga raske tõesti ei olnud. Ta pakkus välja, et teeksin kogu gümnaasiumi, mis on Inglismaal kaks aastat, ära ühe aastaga. Järgmisel nädalal ütles, et kui ma gümnaasiumi kevadeks ära lõpetan, siis Cambridge’i ülikool võiks minusugusest tüdrukust huvitatud olla.\nKust te erakoolis õppimiseks raha saite?\nSain täisstipendiumi, koolis ainsana. Mul tekkis endal ka vahepeal küsimus, miks nad mulle seda pakkusid. Nad ütlesid, et briti laste silmaringi avardamiseks ja et olin kaasõpilastele õppimise ja sportlike saavutustega eeskujuks. Õppemaks oli 25 000–28 000 naela aastas, ligi pool miljonit krooni.\nEdasi läksin ülikooli, kus õppemaks oli 3000 naela aastas. Nüüdsetele alustajatele on see 9000 naelani tõusnud. Inglismaal riigieelarvelisi kohti pole, see-eest on seal hea õppelaenusüsteem, mis on nullintressiga, tagasimakse kasvab üksnes inflatsiooni jagu.\nKaks aastat olen laenu võtnud ning kahel järgmisel võtan ka. Alles siis, kui tulevikus hakkan teenima üle teatud summa, pean hakkama mingit osa tagasi maksma. Öeldakse isegi, et palgale lisatakse siis nn kõrgharidusmaks.\nMiks läksite keskkoolist kohe välismaa ülikooli, ehkki levinud soovituse kohaselt tasub bakalaureuseõpe läbida Eestis ja alles seejärel piiri taha suunduda?\nArvan, et vähemtuntud välismaa ülikooli ei olekski ma suure hooga tikkunud. Aga Cambridge ja Oxford ja USA parimad ülikoolid on väärt ka bakalaureuse tasemel. Keskkooli ajal osalesin palju rahvusvahelistel olümpiaadidel ja nendeks valmistudes sai siinsete ülikoolide esimese kursuse materjali juba osaliselt läbi võetud. See tundus natuke läbitud staadium.\nCambridge’il on palju väärtusi, millest ma minnes ei teadnudki. Näiteks kolmel korral nädalas on tunnised kohtumised kas professori või mõne doktorandiga. Teiseks satud Cambridge’is huvitavate õppejõudude, Nobeli preemia võitjate, ka suursaadikutega aeg-ajalt koos ühe laua taha õhtusöögile. Ligipääs headele teadlastele on suurem, kui oleks Eesti ülikoolides.\nKirjeldage, kui suur on sealne õppemaht ja -tamp.\nLugesin äsja Jaak Aaviksoo artiklit, et Eesti tudengid veedavad üle 50 protsendi ajast loengutes, aga tema meelest võiks see aeg olla 20 protsenti. Iseenesest hea mõte, ka Cambrige’is ongi täpselt nii!\nMul on päevas keskmiselt kaks-kolm tundi loenguid, ülejäänud ajal on vaja teha iseseisvat tööd. Kuid kardan, et kui Eestis loengute maht väiksemaks viia, õpiksid õpilased veelgi vähem.\nMa ei tea kindlalt väita, millised on Eesti tudengid, aga meenutaksin akadeemik Margus Loppi, kes on Õpetajate Lehes öelnud umbes nii, et Eestis on kolme sorti tudengeid: need, kelle jaoks ei ole vahet, milline õppejõud on nende ees, sest nad nagunii õpivad; need, kelle jaoks ei ole vahet, milline õppejõud on nende ees, sest nad nagunii ei õpi; ja need, kelle jaoks tekitab erinevuse just see, milline õppejõud on.\nCambridge’is teine rühm puudub – selles on ilmselt suur erinevus.\nCambridge’is on võimalik panna tudengeid ise õppima, sest neil on kõrval inimesed, kes samuti õpivad, ja sa ei taha olla viletsam kui teised. Teiseks tead, et oled tulnud heasse ülikooli, näinud selle nimel vaeva ja maksad õppemaksu, nii et parem on õppida, mitte aega niisama kulutada.\nKui palju tudengid seal pummelungi löövad?\nKolmapäeva ja laupäeva õhtu on tavaliselt sellised õhtud. Kui oled kõvasti tööd teinud, tahad end selle eest ka natuke premeerida ja vabamalt võtta. Asi hakkab kenasti viisakamalt pihta (naerab) – pidulikud õhtusöögid, pakutakse veini.\nOsa läheb sinna mõttega, et just seal alustada õhtust pidutsemist. Alustatakse kella 8–9 paiku ja lõpetatakse kahe ajal. Minu arvates on see mõistlik, sest nii jääb veel kuus-seitse tundi magamisaega ja jõuad järgmisel päeval loengutesse minna.\nKas tennis on jäänud rohkem tagaplaanile?\nJah, kaks-kolm korda nädalas saan mängida, mis on paras taseme hoidmiseks, aga kindlasti mitte arenemiseks. Kunagi mängisin koos tüdrukutega, kes nüüd on jõudnud maailma 30 parema piirimaile. Ise tahtsin alati mängida nii hästi, kui võimalik, aga mitte ohverdada haridust selle nimel.\nKui 10. klassis oli valida, kas lähen rahvusvahelisele matemaatika- ja keemiaolümpiaadile või tennise Euroopa meistrivõistlustele, ütlesin EM-võistlustest ära. Cambridge’is olen mänginud teiste ülikoolide vastu. Praegu on tennis tore vaheldus õppimisele.\nMillele ja kas üldse vaba aega ka jääb?\nMeil koosneb õppeaasta kolmest kaheksa nädala pikkusest trimestrist. Esimesed kolm-neli nädalat on lihtsad, aga juba viiendal-kuuendal nädalal vaatad, et ellu jääks – tööd tekib nii palju, et seitsmendal nädalal ei saa enam suurt arugi, mida räägitakse.\nEnamik ei jõua oma asjadega valmis, mahud on päris suured. Kõik teavad, et vaheajal tuleb materjale uuesti üle vaadata. Kui ma ainult õppimisele keskenduksin, nagu üks tuttav hiina poiss, kel on alati kõik tehtud, jõuaksin ka valmis. See on mu enda «viga», et mängin tennist ja üritan teadusühingutes aktiivne olla.\nEnesekriitikast hoolimata paistab harukordne, kuidas olete suutnud nii paljuga hakkama saada, ja veel ühekorraga. Mis nipiga?\nVanemate klasside tundides käimine ja siis kahes koolis käimine sai alguse sellest, et mul oli... «igav» on täiesti õige sõna kasutada.\nMulle ei pakkunud kool enam pinget, ma ei andnud endast maksimumi. Tundsin, et teen asju poole vinnaga, aga tahan rohkem teha, kui on võimalik. Hakkasin otsima võimalusi, et vahetan näiteks 9. klassi matemaatika ära 10. klassi keemia tunniga ja 9. klassi keemia 10. klassi matemaatikaga. Õpetajatele see mõte meeldis.\nAga plaani tegemine on ainult esimene samm, edasi on vaja tugevat enesedistsipliini, et sellest kinni peaksid. Distsipliinitunde olen saanud ilmselt väiksena eri trennides käies.\nIluvõimlemises olid meil Pärnu lähedal laagrid, kus igal hommikul kell kaheksa pidid väiksed tüdrukud end kolm korda kaelani külma jõevette kastma. Tenniselaagrites Muhul oli enne iga hommikusööki hommikujooks. Sellised asjad kasvatavad lõpuks enesedistsipliini, mille arvelt saad palju ära teha.\nMis on teid innustanud ja kannustanud, sest elus saaks ka vähemaga hakkama?\nNagu ütlesin: igav hakkab. Mul on vanema vennaga erinev arusaam sellest, mida tähendab puhkus. Talle on puhkus see, kui midagi ei pea tegema, aga minu jaoks seisneb puhkus tegevuse muudatuses.\nAlustasin tennisega 8-aastaselt. 11–12-aastaselt olin Eestis [omaealiste seas] keskel, 13–14-aastaselt jõudsin ette. Pidin selle nimel pingutama – võib-olla seepärast tennis mulle nii südamelähedane ongi, et nägin kõige saavutamiseks nii palju vaeva.\nKas mõnikord, nagu öeldakse, koppa pole ette visanud?\nEi ole. Arvatavasti on trikk selles, et olen tegelenud erinevate asjadega, mis tasakaalustavad üksteist. Isegi kui Cambridge’is on vahepeal tunne, et «appi, nii palju peab õppima, ma ei suuda, kuidas teised suudavad!», olen eksamite eel, kui on aasta kõige raskem aeg, üritanud tennist mängimas või jooksmas käia.\nMis te arvate, kas teie suurepärases hakkamasaamises on suurem roll geenidel või keskkonnal?\nGeenide rolli on väga raske hinnata, kindlasti on neil oma osa. Aga kindel on ka see, et pea sama oluline on ka vanemate poolt tulev hoolitsus. Meie vanemad on meile andnud võimalused, nad on alati nii minu kui vendade jaoks aega leidnud.\nSellist vastust emalt-isalt, et neil on parajasti aeg oma tööd teha, ei ole meil kunagi olnud. Meil on vanematega väga vedanud ja oleme neile väga tänulikud.\nEma kuuldavasti loobus oma karjäärist, et kolme last tundidesse ja ringidesse vedada. Oli nii?\nTa oli kuus aastat õppinud arstiks ja kui saabus internatuuri mineku aeg, olin mina sündimas. Kahe aasta pärast sündis vend ja siis järgmine vend, siis läksin ma kooli, siis läks vanem vend kooli, lisaks käisime eri trennides – kõik läks nii sujuvalt järjest, et ema ei saanudki aru, et ta oli meiega nii kaua kodus olnud.\nÕnneks tänu sellele, et ta oli nii kaua tennise juures olnud, oli tal kerge minna tööle tennisekooli juhatajaks. Minu meelest on tal väga hea töö, mis talle meeldib, ja ta teeb tennisekooli jaoks väga suure töö ära.\nKas teie suudaksite samasuguse eneseohverduse teha?\nJaaah, see on raske otsus... See on väga palju tunde küsimus, ma ei tahaks praegu lõplikult öelda, et kindlasti teeksin sama või ei teeks sama. Pigem peab vaatama, mida sisetunne vastaval hetkel ütleb. Igatahes olen väga tänulik selle eest, mida vanemad on mulle andnud, ja väga tahaks, et saaksin ka oma lastele midagi samasugust anda.\nTeie trumbid on reaalained. Kas poistel on nendeks üldiselt rohkem taipu kui tüdrukutel?\nSee on fakt, et neis ainetes domineerivad nii ülikoolis kui ka olümpiaadidel poisid. Vahekord on umbes 75:25 nende kasuks. Arvan, et poistel ja tüdrukutel on natuke erinevad tugevused. Poistel on, üldistades, natuke parem seoste loomise võime, aga konkreetse ülesande lahendamisel, kui tüdruk saab aru, mida nõutakse, suudab ta õpitud valemid korralikumalt kirja panna.\nKui palju peetakse seda Cambridge’is probleemiks, et tüdrukuid on reaalainetes vähem?\nEi ole märganud, et seda probleemiks peetakse. Minu arvates ei peaks sookvoote küll olema, sest need on alavääristavad mõlemale soole. On asju, milles naised on paremad, ja on asju, milles mehed on paremad. Aktsepteerime seda ja ärme üritame kunstlikult midagi muuta.\nAasia tudengid on väidetavalt kõvemad tööloomad kui eurooplased. Olete sama märganud?\nArvan, et üldiselt vastab see tõele. Erakoolis oli mu parim sõbranna hiinlanna, kes rääkis, kuidas Inglismaal on õpetajad nii sõbralikud, lahked ja abivalmid, ja et ta ei ole sellega harjunud. Minu meelest olid nad samasugused nagu Eestis.\nTa rääkis siis, kuidas Hiinas pidid vanemad viima õpetajatele aeg-ajalt kingitusi, et nood lastega nii palju ei riidleks. See mentaliteet, millega seal lapsed üles kasvatatakse, erineb meie omast palju, ja seetõttu tekib ka erinev töösse suhtumine.\nMis edasi teete, kui Cambridge kahe aasta pärast lõpetatud saab?\nSuure tõenäosusega tahaksin minna teadusesse ja teadlasena kusagile ülikooli tööle. See tundub huvitav maailm, sest seal saad jõuda millenigi, milleni keegi enne sind pole jõudnud. Lisaks saad aidata vahetult kaasa noorte inimeste arengule, neid juhendada ja suunata. Usun, et oleksin hea juht ja motivaator.\nPraegu on vastamata küsimus, kas minna doktoriõppesse otse pärast magistrantuuri või töötada mõni aeg väljaspool akadeemilist maailma, et saada ka sellest paremat ettekujutust, aga eks näis.\nSel suvel töötasin ravimifirmas, kus uurisin ühte astma ja teist, eesnäärmega seotud haiguste raviks mõeldud keemilist ühendit: lisasin sellele teised ained ja siis mõõtsin, kas sisse võttes imendub see vups! ühe hoobiga või kestab imendumine üle seitsme tunni, mis on patsiendisõbralikum.\nEelmise aasta suve veetsin Genfis CERNis [Euroopa tuumauuringute keskus], kus juhendaja pani mind uurima tumeda aine jaotumist universumis. See mõjutab teatud mõõtmisi. Nüüd lähen neljaks nädalaks Eesti Energiasse, kus pannakse tööle õlitehas. Keemiainseneri eriala, mida õpin, on hästi huvitav, sest siit saab edasi minna nii energeetikasse, ravimitööstusesse kui ka toiduainetetööstusesse.\nKas kavatsete pärast ülikooli lõppu naasta Eestisse või jääte välismaale?\nKui leian vähegi huvitava töö, kus saan oma võimeid hästi rakendada, tahaks igal juhul Eestisse tulla.\nÄkki osutub te tase nii heaks, et seda polegi võimalik Eestis rakendada?\nTean, see oht on olemas, Tuleb loota, et läheb hästi! Näiteks needsamad Eesti Energia võimalused tunduvad päris huvitavad ja loodan, et minu välismaal omandatud teadmistest võiks kas seal või kuskil mujal kasu olla. Minu meelest eristab Eesti tudengeid Cambridge’is tšehhidest ja poolakatest ja eriti ungarlastest see, et me kõik tahame Eestisse naasta.\nUngarlased näiteks ütlevad, et nad ei taha Ungarist midagi kuulda ja ei lähe sinna elu sees tagasi. Tšehhidel ja poolakatel on pigem ükskõik oma riigist, neid ei huvita, mis seal toimub. Eesti noorte suhtumine oma riiki on nendest väga erinev. Asi on selles, et Eestis on asjad ikkagi hästi, Eesti astub julgelt tuleviku suunas. Ootan Cambridge’is alati, et saaks koju tulla. Kui peaksin välismaal olema, siis teen seda mitte täielikult vastu tahtmist, aga miski oleks nagu puudu.\nNüüd küsivad küllap sajad Eesti noormehed, kas see tark ja tubli tüdruk on vaba või mitte.\nPäris vaba kahjuks ei ole nende noorte meeste kurvastuseks. Mul on Cambridge’is inimene, kellega koos on hea ja huvitav olla. Ta on lõpetanud bakalaureuseõppe ja jääb samasse magistrantuuri edasi õppima.\nKadi Liis Saar (20)\nSündinud 9. mail 1992 Tallinnas\nCambridge’i ülikooli kolmanda aasta keemiainseneri eriala üliõpilane\nLõpetanud Tallinna reaalkooli 2011 kuldmedaliga\nLõpetanud 2010 Reptoni erakeskkooli Inglismaal Derbyshire’is\nAstus 11. klassi õpilasena Cambridge’i ülikooli, on seal teadusühingu ja bioloogiaühingu ning Trinity kolledži teadusühingu juhatuse liige\nTäiendusõpe Genfis CERNi keskuses ja Suurbritannias ravimifirmas Merck/MSD ravimite loomise teadurina\nKuulus iluvõimlemises Eesti noorte paremikku\n20-kordne Eesti noorte meister ja 2010. aasta Suurbritannia koolinoorte meister tennises\nMänginud kahel aastal Cambridge’i ülikooli võistkonnas Oxfordi ülikooli vastu; võistkonna asekapten\nVõitnud aastail 2007–2010 medaleid rahvusvahelistel keemia-, astronoomia-, matemaatika- ja loodusteaduste olümpiaadil\nKolm esikohta vabariiklikel aineolümpiaadidel\nViiekordne mitteametlik maailmameister arvutipõhises peastarvutamises ehk pranglimises (2004–2008)\nVõitnud 2007 «Talendijahi» saate, auhinnaks 100 000 krooni\nVennad Kaur Aare ja Karl Kiur õpivad sügisest vastavalt Hugo Treffneri gümnaasiumis ja Tallinna reaalkoolis\nIsa Laur on ravimifirma Valeant Pharmaceuticals meditsiiniala juht Euroopas\nEma Kadri juhatab Rene Buschi tennisekooli\nema, Rene Buschi tennisekooli juhataja\nOlen eluaeg tahtnud töötada lastega. Mu soov oli saada lastearstiks. Lõpetasin üldarstina, spetsialiseerumine oleks pidanud toimuma just siis, kui Kadi Liis sündis. Jäin temaga koju. Minu arvates oli see ülikooli lõpetades ainuõige samm.\nSamuti jäin koju, kui sündisid tema vennad. Ma nautisin seda aega, mil sain lastega olla. Oma arstiharidust sain ennetavalt kasutada nii oma laste kui ka sõbrannade laste juures. Nood olid parajalt ähmi täis, kui lapsed sündisid. Sain neile nõu ja jõuga abiks olla.\nPidasin lastega tegelemist kõige õigemaks otsuseks. Mu meeski ütles, et see on tõsine töö, võib-olla suuremgi töö kui see, mis tema 7–8 tundi päevas tegi. Ta on mind alati toetanud, et mul oleks võimalik lastega olla. Olin lastega kodus seni, kui noorem poiss sai seitse, kokku umbes kümme aastat.\nSiis tekkisid mul suhted Rene Buschi tennisekooliga, kus lapsed käisid mängimas. Rene Busch kutsus mind appi, kui sinna taheti luua tippsportlaste meditsiiniüksus. See variant langes hiljem ära, aga jäin kooli edasi tegutsema. Nüüd on mul seal 500 last, keda võtan sama tõsiselt kui oma lapsi, kes mind igapäevaselt enam nii palju ei vaja.