“Hinge surematus” | Vanajahea.ee kriitikakontor\nPosted by: libarebane | 07/10/2012\nErilise heameelega saadan välja selle raamatu, teadmisega, et see on, kuigi lihtsas keeles, ometi puhastverd mõtteteadusliku sisuga teos. Ta käsitleb hinge surematust kui tõsist ja väga olulist küsimust, mis aastakümneid polnud haritlaste silmis teaduse vääriline, kuna materialistlik usk oli liiga pealetungiv ja esines teaduse nimel. Selle juurdunud arvamuse pärast võime mõista, miks meie haritlased ja koolinoorsugu haritlaste juhtimisel usuelust võõrdusid, kuna teisest küljest töölisliikumine õli tulle valas, ilma et keegi oleks tööliskeskonna vaimuelu eest tõeliselt hoolitsenud, kui me just poliitilist kihutustööd vaimueluks ei pea.\nUsujuhid leppisid enamasti külgeharjutatud pinnaliste fraasidega, kuna haritlaste materialism oli neile hingeliselt lähem kui usk haritlastele. Kirik sattus pigem rahvuspoliitilise võrkpalli kui usuelu hooldaja ossa. Tõsisemad juhid hädaldasid sinoditel ja konverentsidel, ei leidnud aga teed, kuna ilma kontrollita eeldasid usu ja teaduse vastuolu. Selles olukorras asume tegelikult praegugi.\nSaksa sõjakaotuse teoloogia tungis meilegi peale ja leidis võõrastaval kombel poolehoidu, ehk meie küll ei oleks pidanud Lutheri vaimu selliselt nägema. Kuid usuline sõltuvus Lutheri kodumaast, nagu see toimib ka Soomes ja Skandinaavias, ei lubanud meil kuidagi usuliselt vabaneda. Pealegi seovad meid muud kultuurisidemed, millest siin tulevad kõne alla ainult maailmavaatelised. Platoni kõrgemeelne idealism on äratanud palju suursugust ohvrimeelt ja kristliku tiiva all teotanud enese ärasalgamist, jättes aga seletamata, kelle heaks või kelle kasuks. Kes on lõpuks need tõelised ohvrite nõudjad ja saajad, kes on valmis ka inimeste õigustatud õigust ikka omakasu tähe alla seadma ning omakasu idealistlike fraasidega üle lakeerima?\nEt kristlik usk ise mitmel põhjusel on nii või teisiti materialiseerunud ja lihalikku inimesse suhtub vastutulelikumalt kui hingelisse ja viimast sageli pärsib, näeme nii mitmel puhul tegelikus kirikuelus, kus ühiskondlikud patud pisut teisel kujul korduvad.\nNii on palju põhjust usulisi küsimusi uuesti ja nimelt teaduslikult käsitleda, kõiki praktilisi külgi nimetamata, kuid siiski riivates.\nKäsitluses ettetoodud maailmavaateliste eelduste ülevaade ja arvustus ei puuduta ainult hinge surematust, vaid on hoopis laiema ulatusega, kuigi siin ainult ühe peaküsimusega seotud. Eriti viljakas peaks olema käsitlus inimese väärtuse ja võimete õiglasemaks hindamiseks ning vastavate järelduste tegemiseks.\nLoodan, et saan selle tööga aidata vähendada kunstlikku pinget usu ja teaduse vahel, mis peaks olema vastuvõetav mõlema äärmuseni viidud seisukoha esindajaile.\nOlgu veel öeldud, et olen teadlikult hoidunud usulistest argumentidest, sest raamat on kavatsetud populaarteaduslikuna. Tõeliselt ei ole see puhtale usule kahjuks ega teadusele häbiks, kui inimene kõigepealt süveneb iseendasse ja oma olemasolusse puhta mõistuse abil.\nLahkarvamuste võimalused on ette teada ega paku meile mingit üllatust. Meie huvi on pühendatud kõigepealt neile, kellele tõde on midagi väärt, esinegu ta siis usulises või teaduslikus rüüs. Usu ja teaduse vahekorra selgitamine siia ei kuulu. Kuid lugeja võib leida, et kui eelolev käsitlus näib riivavat mõnd usulist veenet, siis teeb ta seda ainult naiivse segausu, mitte aga kõrgema puhtama usu arvel, mis tõena ei peaks tundma end puudutatuna.\nKes tahab seista usu suveräänsuse eest, peaks olema suurejooneline ja mitte eeldama usulist nõrkust, et seda varjata teaduse puudustega. Ärgu ta kartku ausat teadust. Sest puhas teadus pole usu murdja, vaid uurib ise usku igakülgselt.\n– Tartus, 2. juulil 1935.\n– E. Tannemann\n1. Küsimuse asetus\nElukogemused ja natuke ajakohase haridusega segatud lihtsat mõtlemist kipuvad hinge surematuse suhtes astuma eitavale seisukohale.\nNäib nagu oleks ainult veel kirikul huvi säilitada usku hinge surematusse, et hoida kirikut lagunemise eest. Peale kiriku ei paista ükski asutus sellest huvitatud olevat. Üksikinimene ei ohverdaks küll kuigi meeleldi oma igevase elu lootust. Aga õpetused, mis valgusid möödunud sajandil teaduse tippudelt laiemaisse kihtidesse, kõik ikka teaduse nimel, lõid õhkkonna, milles kaua aega paistis olevat lausa harimatu hinge surematust tunnistada. See oli “teadusliku” materialismi õitseaeg.\nMitte ainult loodusteadlased ja mõtteteadlased, isegi usuteadlased pole ses asjas alati kindlad. Kuulsamate, suuremate usuteadlase hulgas leiame mehi, kes väga ettevaatlikult väljendusid surematuse küsimuses ning kelle isiklik tung ja maitse kippus selgesti sellele küsimusele eitavat vastust andma.\nTegelikus elus esinev hoolimatu olelusvõitlus ei soodusta just surematuseusku. Peaasi, et siin elus hästi läbi saaks. Mis edaspidi tuleb, on teadmata. Surma lähenemisel on ju veel aega patte kahetseda ja andeks saada. Niisiis: lõbusalt patus elada ja õndsalt surra – siis on kõik korras? Sellisele mõtteviisile on isegi kirikul raske vastu hakata. Seda enam, et surematuseusk näib olevat “puhas” usk, mis oleneb ainult usklikust endast. Ja kes viimaks ikka teise südamesse näeb? Kui kuulda ja lugeda veel kõiksugu järelhüüdeid surnuile, jääb mulje, et kindlat usku hinge surematusse pole isegi kirikus palju. Sellest kõneldakse seal õige vähe. Kalmistu- ja surnutepühadel on jutlustajad sageli raskes olukorras, mitte ainult iseenda, vaid ka kuulajate pärast. Kogudus kuulab hea meelega jutlust kaduvusest ja närtsimisest. Ülestõusmisekuulutus tundub õõnes ja kunstlik, seda vabandatakse piltlikkusega ja õpetajale pandud kohustustega, millega siis ka korda saadakse. Ei oldagi väga nõudlik tõe suhtes. Muidugi ei tule see üksiku usukuulutaja arvele. Olukord on juba niisugune. Maarja neitsilikkus ja Kristuse isiku täisjumalikkus on paljude silmis hoopis olulisemad kui “omakasupüüdlik” surematus. Teine lugu on elujanu rahuldamine siinses maises elus. See võib olla sagedasti selline, et parem ongi, kui ta jääb teises ilmas karistamata. Siis on elu selles ilmas vabam. Ja vahva on mees, kes kõik rõõmukarikad tühjendab, kui on aeg, ja siis “uskliku patukahetsejana” sureb.\nTegelik elu on kahe otsaga, kahe mõttega teineteise vastu. See olukord peegeldub ja teaduses ja teaduste vastu. See olukord peegeldub ka teaduses ja teaduste sisemises vastuolus. Teadus ei ole ühtne. Teaduse vahekord usuga on tehtud mitmeti otse vaenulikuks, nagu oleks enesestmõistetav, et need ei või olla kooskõlas. Usumehed tuletavad meelde Lutheri sõnu mõistuse kägistamisest, aga unustavad küsimuse, missuguses meeleolus ja missuguse mõistuse vastu ning mis mõttes Luther kord tarvitas neid ägedaid sõnu, ja kas seda üldse on öeldud põhimõtteliselt, üldiselt või päris juhuslikult? Vahest leiduks praegugi juhust korrata neid sõnu näilise õigusega, aga mitte igasuguse “usu” kasuks, ammugi mitte igasuguse “usulise” poliitika kasuks, ja ka mitte iga mõistuse kahjuks. Sest viimaks pole ju ka teadus ühtne. Ka teadusemees võib avaldada isiklikke mõtteid ja arvamusi, mis kõnelevad otse teaduse vastu. Sest teaduse alused pole kaugeltki kooskõlastatud. Ühtsuse puudumist on seega mõlemal pool – niihästi usus kui teaduse poolel.\nKui nüüd surematuse tunnistamine või salgamine avaldab nii erinevat mõju tegelikule elule, avalikule ja salajasele “kõlblusele” ning elunautimise “õigustusele”, siis pole see küsimus sugugi kõrvalise tähendusega. Selgus ses asjas peaks tõstma inimese elu- ja teovõimet, peaks suutma puhastada avalikku moraali, kaotama hirmu ja lonkamist kahe vahel, lahendama usu ja teaduse suhteid ning andma veel teisigi praktilisi tulemusi.\nMeid huvitab siin tõde. Kaks tõde ei saa seista ühes küsimuses teineteise vastu. Ei saa olla ka usuline tõde teadusliku tõe vastu ega ümberpöördult. Küll võib olla usk usu vastu. Siis on vähemalt üks neist ekslik, vahest ka mõlemad. Kaks teadusmeest võivad küll esineda teaduse nimel vastamisi, aga mitte lõplikult. Teadlane võib samuti eksida nagu usumeeski. Siis on tegemist pooliku või puuduliku teadusega. Teadus ei ole veel lõplikult valmis.\nKui väidetakse, et usk ja teadus on põhimõttelised vastased, siis on tegemist ränga eksitusega. Teaduslik tõde ei saa olla usuliselt vale ega usuline tõde teaduslikult vale. Ei ole ka õige usku toetada teaduse puudulikkusega või nõrkusega, see tähendab, seletada, nagu algaks usk sealpool teadust. Siis tehakse usk nimelt teadmatuseks või teaduse piiritaguseks, aga mitte sõbralikuks üleaedseks. Sel puhul peaks ka lihtusklikul olema ülevaade teadusest, et teada, mida teadus ei tea ja mida võib või tuleb uskuda. Et seda väidet esineb ka usukaitsjate poolel, näiliselt usu üleoleku mõttes, siis ei märkagi seda liiki kaitsjad, et nõnda tehakse usk otseteed teadusest sõltuvaks, mis ei ole aga õige; see annab usule võõra, ühekülgse iseloomu. Usk, mille ainus tugev külg on teadmatus, põhineb valel eeldusel. Seepärast ei küsi meie: kas teaduse praegune seisund võimaldab usku hinge surematusse? Sest siis võiks kord tulla aeg, kus see võimalus kaob. Vaid meie küsime: kas hinge surematuse eitamine on teaduslik? Ja vastame sellele eitavalt. Tähendab, meie ei loe surematust mitte ainult usu, vaid ka teaduse küsimuseks – sõltumata igasugustest eeldustest.\nSelleks on aga vaja puhastada mitmeid mõisteid. Tuleb selgitada, mis on hing. Kas on hinge? Mis on surm? Missugustel alustel ja eeldustel põhineb nende küsimuste lahendamine? Lisandub veel mitu probleemi, mille otsene side meie küsimusega paistab esiotsa võõras.\nAga juba see ettevõte – selgitada hinge surematust teaduslikult jaatavas mõttes – võib paista hädaohtlik. Kellele? – Usule. – Kuidas nii? Meil on väga juurdunud arvamus, et usu aluseks on nimelt mõistusele võimatud asjad, ja et nende võimatuste uskumine on teene Jumala ees, nii et mitte ainult usklik inimene, vaid Jumal ise on teaduse vastane. Et mõni on hirmul säherduse usu kaotamise pärast, siis on hinge surematuse teaduslik tõestamine usuvastane tegu! Sest usk tahab olla pime – nagu Aabram enne väljarändamist ja enne Iisaku ohverdamist. Nii et kui teadus tuleb usule appi, siis teeb ta usule kahju ja rikub usu ära. Tule veel teist aitama! Usk ei tahagi teistsugust kui iseenese vastast teadust? Usk ei tahagi ususõbralikku teadust? Muidu läheb usu senine pimedus kaduma? Säärane usk paneb küsima: mis usk see siis õieti on? Kas see usk tahab kanda ristiusu nime? Millise õigusega? Kelleks peab selline usk siis oma Jumalat? Kas see Jumal, kes hellitab usupimedust ja kardab teadust, kas see on üldse enam Jumal? See on mingi vaimuhaigete viirastus või hirmutis, keda mõnede arusaamatuste pärast austatakse Jumala nimega ja kelle pärast nõutakse, et ka teised inimesed peavad oma mõistusest lahti ültema. Ja sellel usul on nii suur õigus, et ta pöörab pea peale hulga asju ja paneb pahaks, kui ta nõudmine läbi ei lähe? Siis kurdetakse veel, et usk langeb, et inimesed võõrduvad ja taganevad usust? Ja seda nuttu nutetakse avalikult, päise päeva ajal? Või on see mõne kildkonna variserlik mäng, et mõttetuste ja mõttevastasustega erisihte saavutada? Säärane mõtte- ja teovõimetu usk nõuab endale veel pühaduse paistet, aukartust ja eesõigusi!\nJälle on meil tegemist vale mõtteviisiga. Usu mõiste ei ole puhas. Usk ei ole mitte vale ja võimatuste tõekspidamine, usk on – võim (=võit), mis maailma võidab, mitte mõttetuse ega võimatustega, vaid inimestes esineva ja avalduva jumaliku tõe ja vaimu väega, elavate inimeste mõjul.\nKeskajal valitses usk võimuga, tule ja mõõgaga, kuid ei võitnud, vaid kaotas. Meie ei soovita nõrka usku, mis väliselt võimult tuge otsib, vaid jõulist usku, mis ei tunne hirmu mõistuse ega teaduse ees, mis ei elata ennast prohvetite ega preestrite võõra usuga, vaid tunnustame ainult seda usku, mis tõstab inimese tõeliseks Jumala vääriliseks inimeseks.\nNähtavasti on igal sammul tarvis mõistete selgitamist. Kui see peaks usule hädaohtlik olema, siis asub kartliku usu asemele uus usk, mis õigusega kannab kristliku usu julget nime.\nRistiusu ilmutus ei ole teadusevastane. Kristlik ilmutus eeldab ja nõuab arupärast mõtlemist. Kui ilmutus peaks tõesti nii erinema, nii lahku minema mõistusest, nagu mõned väidavad, siis ei peaks ilmutus olema üldse kättesaadav, ka mitte prohvetile. Siis ei peaks ka evangeelium olema üldse kellelegi arusaadav. Siis peaks igasugune usuõpetus ja jutlustamine olema lausa mõttetu. Mis tähendus või väärtus oleks ilmutusel, mis jääks oluliselt ja jäädavalt inimestele võõraks nagu neegri keel, mida meie ei kavatsegi õppima hakata? Teine on lugu, kui ilmutus on nii suur ja sügav, et ta paneb mõtlema vastasedki. Siis on ka usul väärtus, siis teeb ta väärilist imet, ta ilmutab oma võimu, mida seni ei tuntud, aga nüüd nõutakse.\nKristus ei sundinud usku kellelegi peale kavaluse ega ähvardustega. Ja kui mõni säärane sõna on talle suhu pandud, siis võime need kergesti ära tunda. Ehtsad Kristuse sõnad ja teod on nii selged ja puhtad, et tema kuulutus võitis ka mõned väga suured võimumehed ilma mõõgata, hoolimata isegi sellest, et ta sõnu sugugi mitte alati puhtal kujul edasi ei kantud. Kristuse vaim on nii selge ja tema mõistus nii terav, et keegi ei suutnud neid tumestada ega nüristada. Meil on võimalik neist aru saada isegi paremini kui paljudel eelmistel põlvedel. Neist võime teha hulga järeldusi, mis näitavad, et kristus ei olnud ainult uus usk, vaid tõi ka uue vaate elule ja maailmale, mis isegi ületas endise teaduse alused*. See on meile väga tähtis ka järgneva töö jaoks. Sest meie küsimus on suure ulatusega maailmavaateline küsimus, mis nõuab mitmekülgset järjekindlat käsitlust. Kui meie tahame leida teadusliku vastuse, siis ei lähtu meie usulisest, vaid teaduslikust seisukohast, ja nimelt asume kõigepealt teaduste teaduse – mõtteteaduse pinnale, et eelkõige selgitada teaduste lõppkokkuvõtteid, mida nimetame lühidalt maailmavaateiks.\n* Usu esindajate suhtumine maailma on nelja tüüpi: täiseitav, täisjaatav, osalt jaatav kompromiss ja orgaaniline-harmooniline. Täiseitaval seisukohal asuvad lihasuretajad mungad ja kloostrimoraali pooldajad, kes näevad pattu kõiges maises, mateerias, lihas, ja poolitavad maailma dualistlikult kahe põhiprintsiibi (liha ja vaimu või idee ja mateeria) vahel.\nTäisjaatav on üheprintsiibiline (monistlik) materialism, mis tuletab ka vaimuelu mateeriast ja tunneb elujoovastust “loomuliku” elu alusel, nagu renessansi ajajärk.\nKompromissi seisukoht väljendub kahesuguses moraalis: üks valjem – kloostrile, teine mõõdukas – ilmalikele nagu katoliiklikus kirikus.\nOrgaaniline-harmooniline seisukoht kehtib seal, kus ei lähtuta sellest või teisest põhiprintsiibist kui ainsast või eelistatust ega looda kunstlikku kompromissi, vaid leitakse normaalne alus ja kord tööks “selles” maailmas. M. Luther, lahkudes kloostrist ja tunnistades iga ausa töö, ka riigijuhtimise, abielu ja perekonnaelu Jumala teenimiseks, seadis jalule kooskõla senini vaenulike äärmuste vahel ja uuendas tõelise normaalse kristluse, millega pani loomuliku aluse teaduse ja kunsti arenemisele ning tervele moraalile.\nMaailmavaate nimele tehakse palju ülekohut. Igasuguseid seisukohti on hakatud nimetama maailmavaateks. Kõneldakse koguni sotsialistlikust, rahvuslikust, katoliiklikust, protestantlikust, progressiivsest, kapitalistlikust, proletaarsest, kommunistlikust ja muudest “maailmavaadetest”. Sääraseid nähtusi võib ainult seisukohtadeks nimetada, mitte kunagi maailmavaateks. Maailmavaateks nimetame ainult neid vaateid, mis lähtudes ühest teatud põhimõttest püüavad sellest samast põhimõttest tuletada ning seletada kogu maailma olemust terves ulatuses. Arusaadav, et selliseid maailmavaateid ei ole palju. Kuigi on olemas terve kirju rida mitmesuguste nimedega varustatud õpetusi, lõpuks on olemas ainult kaks maailmavaadet, mis tõeliselt kõne alla tulevad kui senised mõjurid, ja kolmas maailmavaade, mis paremini peaks rahuldama niihästi usulisi kui teaduslikke nõudeid ja tingimusi.\nNeed kolm maailmavaadet on materialism, idealism ja personalism.\nLihtsal naiivsel kujul on materialism esimene ja harilik arusaamine elust ja ümbritsevast. Iga laps on loomulik materialist. Ta teab ainult, mida ta näeb silmaga, katsub käega, märkab, mille vastu põrkab. Esimesed materialismi õpetajad on kaks meelt: nägemine ja kompamine. Kuulmine kuulub siia ainult siis, kui kõrv otsekohe midagi kuuleb, nagu püssipauku või koera haukumist. Kui aga kuuldakse mõnda lugu või sõnumit ruumiliselt kaugemalt, siis tuleb juba arvesse midagi, mida ei nähta ega ise otseteed kuulda. Nägemine ja kompamine kutsuvad esile ruumi tajumise, kuulmine ainult siis, kui samal ajal tuleb arvesse hääleallika kaugus, lähedus või ühetoonilise heli pikkus. Veel vähem puutuvad siia teised meeled. Mis on maitsmisel, haistmisel, tasakaalutundel, külma- ja soojatundel tegemist ruumi ja mateeriaga? Ruumikujutlusel on materialismi tekkimisel ülisuur tähendus. Sest ühenduses ruumiga loetakse olemasolevaks ainult seda, mis on olemas ruumis.\nMida ruumis ei ole, kuidas seda võib üldse olla? Nii tekib ju ka küsimus: kust meie tuleme ja kuhu meie läheme? Kas tohib sellele vastata: meie tuleme tühjusest ja läheme tühjusesse? Kui ruumi üle pikemalt järele mõelda, jõuame väga imelikele otsustustele. On ju tõesti kentsakas mõelda, et see, mis on – kõik nähtavad asjad, inimesed, loomad asuvad tühjas ruumis, ja ruum ise, puhas ruum – on olematu. Ruum ise ei ole mitte midagi. See, mis on, asub selles, mida ei ole. Aga kas on tühja ruumi üldse olemas? Mida pidid küll mõtlema esimesed inimesed, kui tuul kõigutas puulatvu? Et puuladvad iseendid liigutavad? Kui külm tuul vastu nägu puhus ja midagi näha ei olnud, kes siis oli see külm puhuja? Kas vahest mõni tont? Meie teame, et päris tühja ruumi maa peal üldse ei ole. Ka tühi korter pole tühi, ta on täis õhku. Ka ruum maa ja päikese vahel ei saa olla tühi. Kas ruum on otsatu? Kui mitte, kus on ta ots? Mis on siis sealpool ruumi otsa? Kui mitte, kus on ta ots? Mis on siis sealpool ruumi otsa? Jälle ruum? Aga kuidas saab ruum olla lõputu? Edaspidi tuleme veel tagasi nende küsimuste juurde ja anname neile ka vastuse.\nSeni küsime edasi. Kas kõik, mis on olemas, on nähtav? Juba teame, et õhk ei ole nähtav, aga me teame tuulest ja hingamisest ja nüüd ka lenduritelt, et õhk on siiski olemas, koguni mitmesugune: hapnik, süsinik, vesinik, lämmastik, kõiksugu gaasid ja vingud jne.\nKuidas on lugu inimese nõndanimetatud vaimsete omaduste ja voorustega? Headus, õiglus, sõprus, autunne, armastus, viha, sallivus ja sallimatus, kas need omadused on nähtavad, nimelt omaette? Siis peaks ka materialisti seisukohalt võima öelda, kui pikad, laiad, paksud nad on, kas nende omadused on ümmargused, kandilised või pikergused; rohelised, kollased või hallid; magusad, soolased, hapud, kibedad või maitsetud; mis ainest või mateeriast tehtud? Need küsimused kõlavad veidralt, sest igaüks teab, et voorused ja nende vastandomadused nagu kavalus, tigedus, upsakus, kurjus, uhkus jne. ei ole kaalutavad ega mõõdetavad, kuigi me kõneleme “suurest” tigedusest või kurjusest. Vaimsed omadused ei ole nähtavad ega ruumilised, aga on ometi olemas. ja on koguni väga tähtsad ja olulised inimestevahelises läbikäimises ning avaliku elu määramises ja kujundamises. Ja elu? Eluavaldused on küll nähtavad silmale ja kuuldavad kõrvale, kui elu ise? Mis on elu? Kas ainult materiaalne? Mis vahe on siis inimese, looma ja taime elu vahel, kuid ainult materiaalsus ja ruumilisus on oluline?\nMis on materiaalsus ja mateeria, aine, ollus? Kõike, mis meeltega tajutav, nimetame materiaalseks, kuid see nimi pole täpne, sest eeldab, et nähtavad asjad koosnevad mingist ollusest. Aga millest on see ollus? Keemikud lahutavad kõik ollused alg- ehk põlielementideks, mida on ligi 90. Põhiolluste uurimine kannab keemia nime ja on väga huvitav teadus. Elemendid ehk põhiollus ise on veel jagatavad. Elementide kõige pisemaid osi, mis keemiliselt enam pole jagatavad, nimetati aatomiteks. Nüüd öeldakse ka need olevat jagatavad, nimelt ioonideks ja elektronideks. Kuna ka jagamine pole ühelaadne, vaatleme aatomeid kui viimseid jagamatuid osi, tähistagu neid siis ühe või teise nimega. Ükskord põrkame ikka jagamatusele. Nagu suurt kivi võib tolmuks purustada, nii võib iga asja jagada, kui mitte lõpmatuseni. Jagamisel või jagunemisel on piir. Vesi külmub jääks, jää sulab veeks, vesi aurab ära, aga aur on ikka “mateeria” ja paneb käima hiiglamasinad suure jõuga. Vesi ei kao kunagi. Aga vesi seguneb mitmesuguste teiste ollustega ja annab igal segunemisel uue ühendi, sedamööda, milliste elementidega ta ühineb. Iga aatom peab üksikult teise elemendi aatomiga või mitme aatomiga ühinema. Vesi ise pole element, vaid koosneb kahest elemendist: vesinikust ja hapnikust, nii et kahe vesiniku aatomi kohta tuleb üks hapniku aatom. Auramisel lähevad elemendid lahku. Elemente saab väga mitmeti segada. Kõik segunemisvõimalused polegi veel ära proovitud. Neid on väga palju. Ja imelik, need segunemised ja lahknemised on eksimatud. Keemiline aatom ei eksi, vaid täidab täpselt seadust, ilma et oleks seda ise uurinud või pähe tuupinud.\nAga meid huvitab aatomi materiaalsus. Milles see seisneb? Siis saame vahest teada, mis on mateeria? Kreeka mõttetark Demokritos (u. 460- u. 370 e.Kr.) oli see, kes mõtles välja aatomi nime. Ta uuris mõttes mateeria jagunemist ja tuli otsusele, et kõige pisema osa juures peab jagunemine lõppema. Aga ligi 2000 aastat hiljem mõtles Leibniz (1646-1716) jälle põhjalikult aatomist ja tuli teisele otsusele. Tema mõtles nii:\nMateeria on jagatav. Aatom pole jagatav. Järelikult: aatom pole mateeria, sest mateeria on jagatav. Või kui aatom on mateeria, siis mateeria pole jagatav. Esimesel puhul (kui aatom pole mateeria) kaob mateeria (püsiv ollus) üldse, sest kui aatom pole mateeria, millest koosneb siis mateeria – aatomite kogu? Teisel puhul kaob mateeria jagatavus. Siis peaks kõik elemendid praegugi olema tervelt jagamatud: terve maailma kullatomp siin, terve hapnikutagavara seal, terve süsinik kolmandas paigas. Ükski inimene ega loom ei saaks enam sisse ega välja hingata, sest hapnik on kättesaamatu. Kuid mis sellest muretseda, säärasel korral poleks ju inimestki olemas. Ei oleks üldse mingit elu ega liikumist. Selge on, et jagunemist ei saa eitada. Valida on ainult kaks võimalust: kas tunnustada mateeriat või jagunemist, mitte mõlemaid korraga. Jagunemise, see on mateeria jagunemise tunnustamine nõuab paratamatult mateeria, sellega ka materiaalsuse eitamist. Kui jagunemine on, siis mateeriat, kui ollust lihtsalt ei ole. Kes seda ei usu, otsigu viga üles ja toogu ta välja. Meie aga oleme täiesti kindlad, et niisuguses järelduses ei saa kuidagi mingit viga olla. Mateeria jagamine purustab mateeria. Aga jagamatu aatom jääb püsima ja ei kao enam kunagi. See aatom ei olegi enam materiaalne ja ei saa kunagi materiaalseks. Sest mateeria kõige oma materiaalsusega on lõplikult otsas ja nendega ühes ka materialism või materialistlik maailmavaade. Kes aga veel materialismi tunnustab, see pole enam teadlane ega haritlane, vaid ainult pimeda mateeria usu jünger, kes usub täiesti võimatuid imetegusid ja tihkab seda nimetada teaduseks! Mateeria nimetuski ei ole enam teaduslik. Teda saab ainult veel piltlikult tarvitada. Aga see pilt on väga õnnetu, sest ta manab ikka suure vale esile. Kui veel mõtleme, kuidas avalik elu, isegi haritlaste pere on kinni selle eksituse küljes, ja missuguseid halbu tulemusi see põhivaade annab, ta mitte ainult ei tee hoolimatuks tõeliste inimlike õiguste ja huvide vastu, vaid “materialiseerib” hinge, Jumala, usu, elu, õiguse, vaimu, töö, ent õigustab ka ülekohut ning vägivalda ja kurja, mida muidu sugugi ei oleks. Muidugi pole see mingi tõeline materialiseerimine vaid ainult ekslik kujutelm, siiski väga kahjulik, sest et ta tegelikult laastab ja halvab seda, mis muidu võiks olla väga viljakas. Isegi teadusmehed ei taha sellest raskest veast kuidagi lahti saada. Ja veavad suure osa haridustki valerööpasse.\nMe näeme sellest, kui suure ulatusega on Leibnizi lihtne järeldus, kuigi ta ise seda ei märganud. Üllatav on seejuures, et teaduse nime all esinev materialism tõeliselt nõuab hoopis suuremaid ja koguni võimatumaid imesid, kui ta usule ette heidab. Kelle pimedus on siis suurem? Ja missugune seisukoht on siis teaduslikum? Või on osad kogemata ära vahetatud? Väga tabavalt, ehkki mitte just põhjalikult, kirjutas kord keegi usuteadlane raamatu pealkirjaga “Uskumatuse imeteod”. Tõesti, usuvastase materialismi imeteod jätavad varju kõige lapsikuma usu imeteod. Selge ja puhta usu imed on aga täiesti väärt esinema teaduse imedena. Sest tõsine teadus üllatab meid igal sammul uute imedega, kui meil on ainult küllalt nägemist.\nIgatahes on selge, et materialism ei suuda seletada ei elu ega vaimuelu ega omaenda õpetustki. Sest kui materialism tahaks tõesti olla järjekindel, siis ei tohiks vaimu ega vaimuelu ollagi. Või peaks see vaim ise olema materiaalne – iga mõte, iga soov, iga tahe peaks olema läbi ja lõhki materiaalne, näiteks rauast mõte, vasest soov, nahast armastus, tuhast või liimist igatsus, kasepuust valmistatud meeleheide, malmist või piimast sepitsetud mõtteteadus, pihlakast sündinud ohkamine. Materialistlik maailmavaade (ei tea mis materjalist?) elab (kui ta üldse “elab”) ainult vaimuelu armust nagu tänamatu söödik, kelle kohta käib täpne ütlus: sööb ja salgab.\nOmaenda nõrkust märgates on siis materialistid püüdnud esineda veidi pehmemal viisil. Nad on oma õpetusi esitanud veidi viisakamal kujul. Näiteks tuleb üks ja rõhutab meelte tegevust: kõik tunnetus tuleb meelte kaudu. Seda õpetust nimetati sensualismiks (ladina sensus – meel). Meie ei salga ju meelte tähtsust. Mõistuse valguses on ka meeled otse imeasjad. Aga kui meie näiteks ka toitu väga tähtsaks peame, siis ei ütle me ometi, et leivaküsimus on maailma peaküsimus, olgugi ta esimene ja kiireloomuline küsimus.\nTeised tulevad positivismiga. Need tunnistavad ainult seda, mis on olemas positiivselt, ei tunnusta usku ega metafüüsikat (mõtteteaduse osa, mis uurib viimast põhja), olles ise ometi metafüüsikud, kuid äpardunud metafüüsikud. Nende positiivne ollus on väga mateeria sarnane, sest olemasolevaks tunnistama kipuvad nad õieti ainult materiaalset või mateeriast tuletatud ollust.\nKolmandad tulevad energia õpetusega ja jõu tsentrumitega (jõukoondistega), nagu oleks olemas jõudu, mis on lahus jõu kandjast või jõu omanikust. Kui jõud võiks olla aatomist lahus, siis peaks ka aatomite vahel olema selle jaoks tühja ruumi, kus asub jõud, sest jõud ei ole ju aatom. Nii võiks ka inimese mõistus või sõprus mõnikord tühja ruumi jalutama minna ja unustada peremehe juurde tagasi tulemast. Oleks küll kena voorusi ja kurje omadusi tühjas ruumis eriliste lõksudega kinni püüda ja suurendusklaasi all ilma mõistuseta uurida. Aga jõud muutuvat koguni mõnikord mateeriaks! (Omateada oleme selle olendi juba maha matnud.) Tõesti huvitav! Siis võiks maailma tühjusse hulkuma läinud tarkus või mõistus ka inimeseks muutuda ja inimene jälle selgeks tarkuseks. Ehk saaks hullu- või vangimajas seda inimkonnale äärmiselt kasulikku katset ette võtta? Saaks ehk selgi teel rahvaarvu vähesust korvata. Aga viimati lendab see tarkus kuhugi võõra rahva sekka? Parem juba jäägu nagu on.\nMaterialismi ja temataoliste õpetuste lugu näitab, kui suurte mõttevigade ja keelekomistustega on siin tegemist. Kui nüüd seda kõike on pakutud teaduse nime all ja veelgi pakutakse, siis võib arvata, missuguses mõttestikus meil sagedasti tuleb elada. Ja kui säärased mõttekäigud ulatuvad veel usuellu, kipuvad kirikusse, siis võime kujutleda, kuidas on lugu kristliku usu puhtusega.\nSellepärast ei ole ju veel vaja ei tea mis hädapasunat puhuda. Kahju saab ju ainult inimene ise, kes nõnda mõtleb. Muidugi on palju kaaskannatajaid, kes on ise süüdi, et nad oma mõtteid ei kontrolli ega tea, mida otsida. Kui aga keegi tahab selgust nõutada, siis sellega ta ainult võidab ja aitab ka teisi võidule.\nIgapäevases kõnes nimetame idealistiks õilsate püüetega ausat inimest, kelle iseloomus avaldub palju häid omadusi. Siinkohal on meil tegemist idealismi kui maailmavaatelise süsteemiga, mitte kõlblussüsteemi või mõõdupuuga. Meie ei vaidle tema õilsuse või kõrguse vastu. Teame, et elu kõrgemad nõuded on Platoni ajast peale käinud idealismi järgi. Isegi kristlust on idealism kirikuisade kaudu dogmade (usuliste põhiõpete) kujunemise ajal tugevasti mõjutanud, kuid mitte kristluse vaimus.\nEriti hinge surematuse õpetuses ongi idealism säärast mõju avaldanud, et tema arvele tulebki panna suur osa selle õpetuse kindlusetusest. Seepärast on tarvis kõigepealt selgitada, milles seisab idealistliku vaate olemus.\nIdealism sai oma nimetuse sõnast “idee”. Platoni õpetuse järgi on ainult ideed tõeliselt olemas. Kreeka mõttetargad olid omal ajal nii põhjalikud juurdlejad, et panid aluse mõtteteadusele. Selles teaduses otsiti kõige üldisemat, mis ei ole üksik ega juhuslik, seega mitte kaduv, vaid igavesti kestev, kadumatu, lõpmatu, üldmaksev tõde. Et leida ideed, tuli eraldada üksiknähtustest üldine. Näiteks: Sokrates on surelik, Kallias on surelik, Kritias on surelik. Järelikult: inimene on surelik. Inimkond on üldine. Inimene on üksik. Üksik on kaduv ja juhuslik. Aga kõiges üksikus on mingi igavene idee. Inimestes on olemas üldine inimese või inimsuse idee. Niipea kui see idee ilmub mateeriasse (- mitteolevasse), sünnib üksik inimene. Kui idee lahkub, kaob inimene. Idee lahkub kõrgemasse maailma, igaviku maailma. Ilma ideeta ei ole üldse midagi. Sest tõeline olemus ja tõeline olemine saab võimalikuks ainult selle abil, mis tõeliselt olemas. Idee on igavene, surematu, olgu see siis inimese idee, hobuse idee, kolmnurga idee. Kui tahame tunnetada mõnda tundmatut asja või nähtust, peame tunnetama tema ideed, mis vastab tema olemusele. Nii astub idee inimese asemele, hinge asemele, olemuse asemele. Olgu öeldud, et ka materialism leidis sel teel oma “idee”, s.o. mateeria. Mateeria mõiste on leitud üldistamise teel, eraldades selle, mis on ühine kõigil nähtavail asjadel, nimelt see materjal ehk ollus, millest na on tekkinud. Nii on muidugi ideed aluseks, mille järele kõik liigub. Lõpuks saab rakendada ideed kui rühma esindajat. Nii on rahvuse idee kandjaid, klassi ja klassivõitluse idee, karskuse idee jne. esindajaid. Idee kandjal või esindajal on koguni teatud pühadus või puutumatus nagu rahvasaadikuil, riigi esindajail. Usumehed kõnelevad meeleldi Jumala ideest ja Jumalariigi ideest ega pane tähele, et sageli peavad neid ideid veel tähtsamaks kui Jumalat ennast. Seepärast satuvad nad siis ka Jumala asemele ja lasevad end ka jumalikult austada, sest nad on ju kõige kõrgema võimu esindajad.\nLoogiliselt võttes on asjade omaduste ja suhete eraldamine sõnades tarvilik selguse ja ülevaate pärast nagu numbrid ja pealkirjad raamatupidamises. Aga kaubaarve pole kaup ise, nõnda pole ka armastuse nimi mitte armastus ise ega inimese nimi inimene ise. Kui siiski nihutatakse täisrõhk üksiknimelt üldnimele ja mahutatakse terve olemine temasse, siis osutub kõik, mida näeme ja kuuleme, päris tühjaks ja olematuks. Inimene jookseb verest ja elust tühjaks, aga idee jääb siiski verevaeseks ja kahvatuks ega saa kuidagi elavaks, kui inimene iseendas ei lase teda elada. Võime mõista, kuidas materialism idealismi ohvrina kahe tooli vahele kukkus. Mateeria kui üldmõiste on paratamatult moodustatud idealismi meetodil, aga et ta oma vanemaid salgab ja nende eeskujul ka üksiknähtust ainult üldmõiste vaatenurgast näeb, siis ei ole ta liha ega kala. Tema näppude vahel külmub ja tardub kõik.\nIdealism üldistab kõike mitte ainult tinglikult, loogilise hõlbustuse pärast (nagu see on näiteks tarvilik matemaatikas), vaid lõplikult. Nii üldistab ta elu, hinge, õigust, kõiki omadusi, kõiki suhteid, nagu oleksid need kõik omaette olemas. Ta tunnustab isegi mateeria ideed, aga ainult mitteoleva ideed, sest muidu astuks ju mateeria oleva asemele. Nüüd aga – mateeriat ei ole, kuid mateeria (mitteoleva) idee on tõeliselt olemas. Nii ei tarvitse olla ka Jumalat ega Jumalariiki, peaasi, et idee on olemas. Ja usuteadus, puhas ideede teadus on päästetud. Nii võib ka õigusteadlane öelda koos platooniliselt haritud roomlasega:\n“Sündigu õigus, kasvõi maailma hukkudes!” Nii ütles ka Lenin: “Kui ka Venemaa peaks hukkuma, kommunistlik idee peab teoks saama!” See on puhastverd idealism, mis on nii kõrgel üle inimese õiguse, et ta otse inimese vaenlaseks muutub. Siis sai teine roomlane õigesti aru, kui ta ütles: “Suurim õigus on suurim ülekohus.” Idealistlikul taustal on see ütlus eriti tabav. Suurim aristokratism osutub suurimaks hoolimatuseks – julmuseks. Üksikute inimeste saatus võib suure idealisti külmaks jätta. Kas ei paista siit läbi haritlaste saamatuse põhjus ja energiapuudus? Idealism on teinud nad ebapraktilisteks formalistideks. Humanistlik või humanitaarne haridus ja usk teevad eluvõõraks, realistlik haridus kasvatab materialistiks. Nii on formalism ja materialism sünnipäraselt jagatud. Kas on veel olemas täielikumat ja õigemat hariduse eesmärki? On küll.\nIdealismi kui maailmavaate eluvõõrust on kerge näidata ka tehnilisest küljest. Meelte tajutavad asjad on juhuslikud, kuid nad on ideede ühinemise vili (olematu) mateeriaga. Kui tahame näiteks käima panna suhkruvabrikut, siis on asi väga lihtne. Suhkur on magusa maitse idee, valge värvi idee ja kõvaduse idee koos mateeriaga. Võtame need kolm ideed, segame mitteolevaga ja suhkur on käes, muidugi idees. Aga see idee on ju reaalne?\nMeie tunnustame idealismi ainult loogilise mõtlemise piires, aga mitte tema loogikavigadega, ega ammugi mitte üldmaksva maailmavaatena. Viimane on juba olemas, aga ta tuleb uuesti avastada.\nEt kumbki neist maailmavaateist ei rahuldanud, tuli loomulikult otsida uut. Seda tehti mõlemaid äärmusi kombineerides ja kõrvutades, sest ei saadud üle aine ja vaimu, idee ja mateeria vastuolust. Idealism ükski oli monistlik, koondades kõik ideed ülimasse ideede kolmainsusse: ilu, tõe ja headuse ideesse või Jumalasse. Materialism oli monistlik (kreeka monos – üks) seni kui ei tunnustanud midagi mateeria kõrval. Nüüd aga tuli ette, et nad tundsid endid kaksikvendadena ja sobisid kokku dualismiks (ladina duo – kaks), kahe põhiprintsiibi õpetuseks, teiste nimedega parallelismiks ja identiteedi (samasuse) õpetuseks.\nSuuremate ja vähemate muudatustega pole aga midagi olulist saavutatud. Maailm lonkab tänapäevani nende kahe vahel ega leia hingele rahu, nagu kodukäija, kelle luud-kondid ei asu õiges paigas. Hulkujana, põgenejana ja maailmarändurina surutakse aus inimene tegelikult seikleja ossa, kes seikleb isegi kirikus, leidmata õiget rahu ja õiget lunastajat. Sest mõlemad prilliklaasid heidavad valehelki kõigele, mida vaadeldaks, ja just nimelt nende fanaatilise ühtsustungi tõttu, mis on mõlemal otsekui veres ja üdis. Nende kompromissiks kujunenud koostöö on vajutanud oma pitseri peaaegu kõigile teadustele ja neist sõltuvatele tegeliku elu aladel, kuna igal pool on eelduseks formaalse ja materiaalse külje selline eristamine, et ei paista sugugi loomuvastane, kui need küljed teineteisega sugugi ei sobi. Vorm on ju seesama vana idee; vormiandja, kujundaja enamasti aga tõrksate ollusest. Nii saab kergesti uskmatutest usk ja usust uskmatus, õiglusest ülekohus ja kurjusest õigus, normaalsusest ebanormaalsus, argusest julgus, häbematusest õigus, mustast valge – ja mistahes ühtepidi ja vastupidi. Dialektika on kõikvõimas – kui tahab, sulatab ühte; kui tahab, leotab lahti. Idealismi ja materialismi kompromiss on otsekui loodud saatana tööriist Jumala suuremaks auks. Ei ole alandlikumat Jumala sulast, kui see suur isiksustatud salakavaluse sümbol, kelle hingeelu võib ka uurida, nagu oleks ta tõesti olemas. Selleks jätkub tolle kahepaiksuse mõtteteaduslikust alusest.\nEt nende kahe ühendatud maailmavaate mõju on kultuurile nii tugev, siis pole ime, et ausad püüded, nagu öeldakse, kuigi kergesti läbi ei löögi.\nMida leiame säärasel korral inimese võib hinge huvides? Materialism muidugi hinge ei tunnista, kui ehk kompromissina poolmateriaalset “spiritismi” hinge, mida saab välja kutsuda. Ka okultism ja muud taolised õpetused oma materialisatsioonidega kuuluvad siia.\nIdealistlik külg tunneb aga ainult hinge ideed, rahva koguhinge, massihinge, ja ehitab siis sellele rahvusluse omapära, mille on kaduvuse märk niihästi lihakssaamises kui ajaloolisuses – seega siis juhuslikkuses – otsa ees. Rahvuse küsimus outub ainult väliseks vormi ja esteetiliseks küsimuseks ilma mingi olulise või jäädava väärtuseta. Sest ideel on väärtus ju ainult ideede maailmas, mitte siin maises, juhuslikus, ajutises maailmas. Arusaadav, et idealistlikust ja poolidealistlikust seisukohast ühiskondlikud küsimused, olgu nad siis usulis-kiriklikud, majandus-ühiskondlikud või millised tahes, juba vääraluste tõttu kaugele ei pääse. Idealist ei ela ju oma, vaid ikka võõrast idee- või kujutluselu. Kes temaga ei suuda sammu pidada, langeb materialismi. Hinge ega hinge surematust siin ei tunta ega võidagi tunda.\nTutvunud kahe kandvama maailmavaate iseloomuga ja nende tulemustega, võime asuda tutvuma kolmanda, seni küll märgatud ja tunnetatud maailmavaatega, mida kahjuks ometi pole küllalt teadlikult käsitletud. Siiski on tähelepanuväärne, et õigustatud ja loomulik alus on püüdnud end maksma panna kaudselt, eriti usundite kaudu, ja järelikult sundinud ka mõtteteadlasi inimese olemuse, inimliku hinge, tema tarvete ja õiguste kohta mõtteid avaldama. Selle jälgi on ka siin-seal märgata.\nUsundid pole õieti kunagi tundnud ega tunnistanud surma. Juba kõige madalam usundi aste – preanimism (“elava laiba” usund), mis ei tunnegi veel hinge kujutlust, ei tunne ka surma, pidades surnut (meie kõnepruugi järgi) elavaks, kes liigub öösiti (unenägudes) kodukäijana.\nLihtsamaks ja kergemaks sai surematuseusk, kui peale laiba mädanemist või põletamist lahkunu siiski (unes) ilmus omakseile. See oli “hinge” kujutlus, nagu teaduslikus keeles öeldakse, animistlikul astmel. Ta on veel kaunis materialistlik, keha sarnane, viimse hingetõmbega seotud, kaunis spiritistliku hinge maiguga, siiski isiklik.\nHinge kõlbelisest iseloomust on huvitatud usundid, mis kuulutavad hinge rändamist. Seal peab hing uuesti sündima uues kehas, et kanda karistust eelmises ihus tehtud pattude pärast. Siin on hinge suurim igatsus vabaneda taassünni kordustest, uuestisünni rattast või ringkäigust. Siin ärkab igatsus surma kui mitteolemise järele. Budismis tunneme seda ideaali ehk sihti kui nirvaanat; Egiptuses, Väike-Aasias ja Kreekas kui ühtumist jumalusega müsteeriumis, kui paoteoosi. Iga surija pidi saama otse Osiriseks, Dionüsoseks, Mitraks. Siin on platoonilise panteismi (kõiksusjumala) tõeline eeskuju, nii et aristokraatseim mõtteteadus ja teiste teaduste alus asub tõeliselt ja ajalooliselt usundis. Müsteeriumide ja platonismi järelkaja esines kristlikul ajal gnostitsismi ja manihheismi kujul. Neis usundeis liigitati inimesi kolme liiki: 1) “vaimsed” (- teadjad), tunnetusliku ilmutuse osalised, manilaste juures “täielikud”; 2) “hingelised” (- usklikud), manilaste “kuulajad”; 3) “lihalikud” – inimesed, kes ei kuulu kogudusse, vaid lähevad oma uskmatus lihameeles hukka. Nagu näeme, on selles liigituses gnostikute (tunnetajate) juures teadmine usust kõrgemal, aga see teadmine ehk tunnetamine on usulise sisuga, usuline saladus ehk nägemus, ekstaas, tõus ülemasse maailma ehk taevasse. Siin tekib oluline vahe usulise tunnetuse ja lihtsa usu vahel. Tunnetus on eeskätt ekstaatiline nägemus. Hinge surematus pole isiklik surematus, vaid ühinemine jumalusega, äravajumine, ühtesulamine, isikliku olemise täielik kaotus, sellega ka vabanemine taassünni rattast. Nagu enne öeldud, valas geniaalne Platon sellele müstilisele Jumalale andumise teaduslikku vormi, mis pole oma võlu tänini kaotanud. Platoni äärmise üksikasjalikkuseni välja töötatud dialektika on imestamisväärselt kokku sulatanud kreeka vaimu silmapaistvamad avaldused.\nHinge surematuse tõestuseks on ta pakkunud tervelt kümme tõestust. Nende üle on tänini vaieldud, küsides, kas Platon nendega tunnistab isiklikku hinge surematust või mitte. Tõepoolest on tõestuste teostus nii terav ja vaimukas, et pealiskaudne lugeja loeb sealt kergesti välja isikliku surematuse. Kirik ongi Platonist ligi 2000 aastat nõnda aru saanud. Ja siiski on selline Platoni tõlgitsemine ekslik. Platoni jaatav tulemus ei käi mitte isikliku hinge vaid hinge idee või ka lihtsalt surematuse kohta.\nEt kirik Platonist võõriti ja sihilikult aru sai, on igati loomulik, sest kristlus pooldab tõesti isiklikku surematust ja see on tema iseloomuga täiesti kooskõlas. Platoni autoriteedi kasutamine hellenistlikus ümbruses tõstis ka kiriku autoriteeti. Ja pealegi tahtis Platon meelega jätta muljet isikliku surematuse kasuks. Ta otse spekuleeris võõritimõistmisele. Ta kavakindlasse süsteemi aga ei sobi isiklik surematus mitte kuidagi, Juba seepärast on õigus neil, kes võtavad Platoni idealismi järjekindlalt. Tegelikult tegi Platon vahet ju ka lähemate ja kaugemate huviliste vahel. Aga lausa tõtt ütles ta ainult kõige usaldusväärsemaile ja neilegi suure ettevaatusega.\nSeda huvitavam, et kristlus oma esindajais küll mitmes suhtes paindus ja kohanes, kuid mitte hinge väärtuse ega isikliku surematuse küsimuses. Pikemalt ei ole võimalik seda kõike siin ette tuua. Selleks oleks vaja Pauluse kirju, Johannese evangeeliumi ja Johannese kirju võrrelda isekeskis, siis kolme esimese evangeeliumiga, hellenismiga (kreeka kultuuri ja mõtteteadusega), judaismiga. Siis hakkaks selgesti silma, kui tundlik oli kristlus selles küsimuses.\nHinge väärtus ja surematus on kristlusele eriti oluline. Kuid selleks tuleb küsida: kas on mingit vahet teiste usundite ja kristluse vahel selles punktis? See on väga kaaluv, kuigi esialgu veel ainult usuküsimus. Seda peame silmas pidama. Esialgselt olgu tähelepanu juhitud hingele ja tema iseloomule kristluses ja mujal, et seda tähelepanelikumalt jälgida.\nKristlus ja temaga kooskõlas olev teadus ei peatu naiivse spiritistliku hingekujutluse juures ega vaheta seda ära mingi kehalise “elu printsiibiga”, ei otsi teda ruumiliselt veres, kopsus, südames, peaajus, luuüdis ega näärmeis, vaid isikus. Inimene kui ühtne isik on see otsitud side idee ja mateeria vahel – aga mitte, et see tema ülesanne oleks. Vaid alles isikus või tema tunnetuses tekivad need ülesaamatud vahed vaimu ja liha, selle ja teise maailma vahel. Jälle on süü isiku juures: ise teeb ta enne vahet, alles siis hakkab otsima ühendust nende olluste vahel, mida ta ise lahutas, nüüd aga toimib, nagu peaks leidma silla üle kuristiku kahe välise maailma vahel, mis on mõlemad tema enda loodud. Kuidas jäi siis isik ise mõlemast välja ja kõrvale? Sellega, et ta oma sisemaa ilma endast mõttes välja paiskas, välja projitseeris, muutes selle projektsiooniks välismaailmas. Seda teeb ta pealegi kahekordselt, niihästi vaimu kui maise maailmaga. Siis hakkab nõutult otsima sidet. Ei saa ühte tuletada teisest ega teist esimesest. Et aga üks kui teine on tema enda vaimuvili ja et meeledki on vaimse elu organid, selle unustab ta koguni ära. Ta esitab endale kunstliku mõistatuse ühes loomuvastase pingutusega ainult sellepärast, et peab ennast nagu loomusunniliselt nii tühjaks, et mujal ei maksagi elada kui ainult välisilmas, ja selle varasid taga ajada. Ja isegi siis, kui ta mõtleb ja kujutleb nõnda, ei muutu tegelik olukord ikkagi. Sellest hoolimata, et ta ise sihte näeb välismaailmas, on tema elu ometi tervelt temas endas, just tema enda kohane. Püüdku inimene kohaneda välisilmaga kuipalju tahes ja uskugu ise, et elab välisilmas võõrast elu, lõppude lõpuks elab ta siiski oma elu, ainult seda vaesemini, mida enam ta seda välismaailma ja enda eest varjab. Ta näeb siiski ainult oma silmadega ja mõtleb ainult oma mõistusega, olgu see siis suuur või väike. Ka usulist ilmutust, mida temale normina pakutakse, ei saa kuidagi omaks võtta teisiti, kui ainult oma võimete kohaselt. Ei saa ju kärbes näha maailma lõvi silmadega ega kotkas lennata nahkhiire tiibadega.\nIsikus leiame mõistatuse alguse ja mõistatuse lahenduse, sest pole midagi, mida inimene tunnetab, mõtleb, tahab; midagi sellest pole inimesest väljaspool, ei usku ega teadust, ei kunsti ega kõlblust; midagi inimese elust ega vaimuelust pole väljaspool inimest, temas lahus. Nõnda ka looduses: kogu aatomi jõud saab olla ainult aatomis endas, samuti kui kõik loodusseadused, mille järgi aatom toimib teiste elementidega kokku puutudes või neist eraldudes. Kõik see ääretult kirju ja rikas reageerimiste kord, iga elemendi suhtes isemoodi, mille uurimine nõuab nii palju tööd ja vaeva, see kõik on igal elemendil tarvilikul korral otsekohe käepärast. Ei tule ette, et hapnik mõnikord reageerimise unustaks või reageeriks süsiniku kombel.\nKuid seda, niipalju kui see ka inimese kohta käib, ei taha idealistlik vaade tunnistada. Inimese talitusviis on temale liiga juhuslik ja tähtsusetu, liiga subjektiivne ehk isiklik. Idealism nõuab üldseadusi, objektiivsust. Mis aatomi kohta maksab, see inimese kohta ei maksa. Sest inimene pole nii eksimatu nagu aatom. Inimese vaimuelu seadused ei paista nii kindlad kui loodusseadused. Kas siis vaimuelu on väljaspool loodust või ilma seaduspärasusteta? Kuid isegi need teoreetilised võimalused ei muuda tõsiasja, et igale inimesele ehk isikule jäävad otsustavaks ikkagi oma mõistus, omad meeled, oma maitse, olgu tema subjektiivsus milline tahes. Idealismi ja materialismi vahelises dilemmas on isiku tunnistamine lihtsalt paratamatu. Sest isiku juures on dilemma algus. Ilma isikuta ei saa seda ka lahendada. Maailmavaatelised vahed kutsuvad ise isiku esiplaanile tagasi ja nõuavad isiku sissevõtmist maailmavaateliste küsimuste käsitlemistel. Sellega asume personalismi pinnale.\nÜhtsus mitmekesisuses ehk mitmelaadsuses.\nIhu ja hing.\nNäilisus ja tõelus.\nTõestuse ülemväite neli printsiipi.\nTõestuse alamväite kolm fakti.\nEsmatrükk: Noor-Eesti Kirjastus,\n« “GW2… viimane AAA MMO… doktorid on lahkunud”\n“Muinasaja loojang Eestis – Vabadusvõitlus 1208-1227” »


Bioonne kõhunääre: uue ajastu kuulutaja elundite asendamisel? - Äärmuslik\nBioonne kõhunääre: uue ajastu kuulutaja elundite asendamisel?\nKui te pole bioonilisest kõhunäärmest kuulnud, siis tõenäoliselt varsti ka. Kuna diabeet on tõusmas ja vajadus insuliinravi järele muutub meditsiiniasutuse jaoks tõeliseks valupunktiks, on vajadus uuenduslike lahenduste järele kasvanud. Veel aprillis teatasime Tee-ise-kõhunäärmesüsteem , suletud ahelaga kunstlik kõhunääre, mis on puhastatud Medtronicu pumbast, Dexcom CGM-ist, Raspberry Pi-st ja CareLinki USB-st. Nüüd täielikult biooniline kõhunääre disainilt sarnast Do-It-Yourself mudelit töötavad välja Massachusettsi üldhaigla ja Bostoni ülikooli arstid, eesmärgiga võita FDA heakskiit. Kui see õnnestub, on see tõenäoliselt esimene biooniline elund, kes on laialdaselt omaks võtnud.\nUurime mõningaid varasemaid biooniliste elundite katseid, et teada saada, kas saame pilgu heita, kuhu asjad suunduvad, ja mõningaid ühiskondlikke tagajärgi, mis ootavad. Biooniliste elundite püha graal on inimese süda kahtlemata. Koronaararterite haigus, mis on üks peamisi surma põhjuseid kogu maailmas, võib täielikult toimiv biooniline süda radikaalselt muuta eeldatavat eluiga ja muuta demograafilist maastikku.\nEsimesi bioonseid südameid, mis olid loodud üle 70 aasta tagasi, kimbutasid probleemid, mis sageli põhjustasid trombembooliat ja verejookse, ning muutsid selle veelgi suuremaks õnnetuseks kui doonori siirdamine. Hiljutised tehnoloogilised edusammud - eriti bioproteesimaterjalide ilmnemine, mis petab inimese immuunsüsteemi uskuma, et biooniline süda on keha orgaaniline osa - võib viidata sellele, et kunstorganite uus ajastu on käes.\nVarasematest mudelitest alates on tehtud tohutuid täiustusi, kuid nende seadmete edukuse määr on endiselt madal. Kolmest patsiendist, kes saavad tipptaseme Karmati süda välja töötanud leiutaja, Alain Carpentier , kaks surid mõne kuu jooksul pärast seadme kättesaamist. Üks kolmest edukuse protsent on endiselt tublisti madalam sellest, mis kaasneb normaalse südamesiirdamisega, nii et tõenäoliselt möödub mitu aastat, enne kui bioonsed südamed on valmis laialdaseks vastuvõtmiseks.\nBiooniline Carmati süda, mis hiljuti paigaldati kolmele patsiendile\nTõepoolest, on tõeline küsimus, kas bioonilised elundid saavad kunagi peavooluks. Teine meditsiinivaldkond kihutab sama eesmärgi poole, kuid teise nurga alt: taastav meditsiin . Selle asemel, et proovida ehitada mehaanilisi kehaosi, uurib regeneratiivne meditsiin potentsiaali kehaosade taastamiseks elusast koest, kasutades selleks näiteks oma tüvirakke.\nViimastel regeneratiivse meditsiini projektidel on juba õnnestunud kasvatada miniatuurne, täielikult toimiv inimese neerud laboris naha tüvirakkude abil. On võimalus, et sellised jõupingutused annavad elujõulistele inimese neerudele inimdoonori neerude puudujäägi taastamiseks järgmise käputäie aastate jooksul.\nPika vaate kohaselt omavad kunstlikud elundid, nagu bioonne kõhunääre, oma bioloogiliste sugulastega võrreldes ühe olulise eelise: neid saab kavandada vastu pidama palju ekstreemsematele tingimustele. Kuna NASA ja muud kosmoseprogrammid on suunatud kaugele kosmosereisidele, võib bioloogiliste elundite asendamise idee mehaaniliste asendajatega ühel päeval võimaldada inimestel uurida elukudele tõsiselt kahjulikke keskkondi. Muidugi on sel hetkel avatud aruteludele, kas kõnealused avastajad oleksid mingis tähenduslikus mõttes ikkagi inimesed.\nÜks on siiski kindel. Kui kolime 21-ssest sajandil ning bioonilised elundid, geeniteraapia ja regeneratiivne meditsiin saavad täisealiseks, vaidlustavad meie vanad arusaamad inimeseks olemise põhimõtteliselt põhimõtteliselt.\nmähe koertele kuumuses\nkoerte nimed saksa lambakoertele


Porgandvesi kõhulahtisuseks - looduslikud abinõud 2021\nOn mitmeid põhjuseid, mis võivad põhjustada välimuse kõhulahtisus, kuigi tegelikult on kõige levinum viirusnakkus mao viirus mis muutub omakorda üheks peamiseks põhjuseks gastroenteriit. Nende viiruste hulgas võib nimetada eriti järgmisi: enteeriline adenoviirus, astroviirus, noroviirus ja rotaviirus.\nMe ei tohiks siiski unustada muid põhjuseid, mis võivad põhjustada ka kõhulahtisust, nagu näiteks: mürgistus, ärevus ja stress, teatud ravimite tarbimine (peamiselt antibiootikumid, kuigi need ei ole ainsad), põletikulised haigused, mis mõjutavad sooled (nagu Crohni tõbi või ärritatud soole sündroom) ja kõhunäärme puudulikkus. Samuti ei tohiks me unustada, et tsöliaakia on tavaline kõhulahtisuse põhjus.\nAga mis see on ja mis on kõhulahtisus? Põhimõtteliselt on see a soolehäire kelle peamine sümptom on a soole liikumise sageduse suurenemine (rohkem kui kolm päeva), samuti selle järjepidevuse vähenemine (kipuvad olema palju vedelamad, pehmed ja rikkalikud). See tekib siis, kui meie soolestikus on rohkem vedelikke kui seda on võimalik absorbeerida.\nSelle kestus on tavaliselt lühike, kipub enamikul juhtudel kestma maksimaalselt 2 kuni 3 päeva. Kuid Põhiline kõhulahtisuse probleem on see, et see võib põhjustada dehüdratsiooni vedelike suure koguse kadumise tõttu. Seega on väga oluline juua rohkelt vedelikke kogu päeva vältel väikestes kogustes ja alati sipsida. Kõige soovitatavam on valida vesi sidrunimahla, infusioonide ja suukaudse seerumiga.\nKui tegemist on sellega, mida me suudame süüa, kui meil on kõhulahtisus, on parem valida a pingeline toit, mis põhineb kartulite ja keedetud munade tarbimisel, aurutatud porgandil, valge kala puljongil ja porgandi supil valge riisiga. Aga ajal lõigatud kõhulahtisus Kiiresti ja tõhusalt on kõige parem valida kaks väga populaarset looduslikke abinõusid. Üks neist on väga hästi tuntud, nagu see on ka riisi vesi, Aga kas sa teadsid seda porgandi vesi Kas see on sama efektiivne ka kõhulahtisuse vähendamisel? Me selgitame, miks.\nPorgandivee eelised kõhulahtisuse arvestamiseks\nKuigi riis on kõhulahtisuse vähendamisel üks tuntumaid toiduaineid, mis on tingitud tärklise rikkusest ja kitsendavatest omadustest (eriti selle valmistamisel saadud vesi), on ka muid looduslikke võimalusi. võrdselt tõhus.\nSee on nii porgand, imeline kõhulahtisust leevendav ja leevendav pingeline toit tänu oma kõrgele pektiinisisaldusele. See on lahustuv kiud, mis pakub porgandile oma kõrgeimat pinguldavat omadust.\nKuid kas teadsite, et see on kasulik ka kõhukinnisuse korral, soodustades piisavat soole funktsiooni? Sel põhjusel Kõhulahtisuse korral on kõige parem süüa porgandit alati keedetud, sest sel viisil suudame me suurendada oma kõhulahtisuse vastast toimet.\nKuidas teha kõhulahtisusevastane porgandvesi\nPorgandivee valmistamine on äärmiselt lihtne ja lihtne. Teil on vaja ainult 1 või 2 suurt porgandit ja 1 liiter vett.\nPorgandite pesta pesemiseks koorige need naha eemaldamise teel ja lõigake viiludeks, ei liiga õhukeseks ega liiga paksuks. Pange vesi pannile või pannile ja keetke porgandi tükid pool tundi.\nLõpuks, kui see aeg möödub, lülitage soojus, pingutage ja serveerige tassi, kuni see jahtub. Seejärel jooge seda aeglaselt, väikestes mõrudes. See artikkel avaldatakse ainult teavitamise eesmärgil. See ei saa ja ei tohiks asendada konsulteerimist arstiga. Soovitame konsulteerida oma usaldusväärse arstiga.


Vaata, mida kujutab endast Maakri HUB - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nMaakri 23a asuva 17-korruselise ja 10 000 ruutmeetrise hoone arendaja Fausto Capital alustab ehitustöödega käesoleva aasta lõpus ning renoveerimine valmib plaanide järgi 2021 neljandas kvartalis „Vaatamata koroonaviirusest tingitud üldisele raskele majanduslikule olukorrale on Fausto Capital otsustanud uue objekti ehituse koheselt käivitada,“ rääkis Fausto Capital müügijuht Einar Niin.\nNiine sõnul on uut pinda otsivaid kliente praegu turul kindlasti vähem ja üürimisprotsess on pikem, kuid hea asukohaga ja kvaliteetsete üüripindade järgi on nõudlust. „Maakri HUB ankurrentniku leidmiseks käivad aktiivsed läbirääkimised mitme ettevõttega. Meie visiooniks on koondada Maakri HUB-i IT-ettevõtteid ning tekitada sinna selle valdkonna sünergiat. See ei välista majja ka teiste valdkondade ettevõtete kolimist,“ lisas Niin.\nHoone esimesele korrusele tuleb restoran ning üldkasutatav ala koosolekuteks. Büroode täpse ruumipaigutuse ja siseviimistluse lahendused töötatakse välja koostöös üürnikega. Maakri tänavale maja hoovi tuleb väike roheline oaas hubase valgustuse ja istumisalaga, kus korra aeg maha võtta. Kontor kesklinnas võimaldab kergliikluse kasutamist ning seetõttu rajatakse Maakri HUB-i jalgrattaparkla koos riietusruumidega ning tõukerataste laadimispunktid. Parkimise saab lahendada Europarklaid kasutades, kus on üürnikel võimalik oluliselt soodsama hinnaga parkida.\nVarem Maakri 23a majas ankurrentnikuna tegutsenud Postimees Grupp kolis sel aastal Fausto Capitali teise suuremasse arendusse – Tartu maantee ääres paikneva endise paberivabriku kvartalisse rajatud ärilinnakusse Fahle Park, kuhu Fausto rajab esimses järgus 32 000-ruutmeetrit uut äripinda (bürood, restoranid, meelelahutus, teeninduspinnad). Fahle Park’i kogu arendusmaht on üle 120 000 ruutmeetri.


Corelli Music alustab uut hooaega lootusrikkalt\nAtlan Karp. Foto: Jaan Krivel\nAnneliis Volmer. Foto: Ivan Yohan\nPärast pikka sunnitud pausi alustab kontserdiagentuur Corelli Music oma 16. tegevusaastat siiski lootusrikkalt. Sel poolaastal pakume esinemisvõimalusi paljudele muusikutele, kelle kontserdid märtsist juuni lõpuni tühistati. Kontserdid toimuvad oktoobris hooaja avakontsertidena ja jõulumuusika festivalil „Kirikupühad Maarjamaal“.\nHooaja avakontserdid „Pimpinone“!\n23.–25. oktoobrini pakuvad Corelli Music ja ooperistuudio Opera Veto Anija ja Saka mõisas ning Pootsi veinimõisas nautimiseks tõelise barokiaja muusikasalongi. Koostöös tuuakse publiku ette eelmisel sügisel menukalt esietendunud ja eriolukorra tõttu kevadest sügisesse lükkunud Telemanni koomiline ooper „Pimpinone“.\nNagu helilooja eluajal tavaks, ei mängitud koomilist ooperit, mis tegi alles esimesi katseid eralduda opera seria’st, eraldi teosena, vaid kolm „Pimpinone“ intermetsot pandi kontsertide kavasse vaheldumisi muude heliloojate loominguga.\nPimpinonena astub lavale 2019. aasta muusikapreemia laureaat bariton Atlan Karp ning Vespetta rollis on noor sopran Anneliis Volmer. Barokkansambel Corelli Consort ajastu pillidel esineb laiendatud koosseisus. Lavastaja on Auri Jürna Rahvusooper Estoniast ning lauljate vokaalne juhendaja on peamiselt Roomas tegutsev Toomas Kaldaru.\nAuri Jürna: „Telemanni „Pimpinone“ on lugu teenijannast ja tema uuest ülemusest — klassikaline lugu kavalast ja ambitsioonikast alluvast ning kergeusklikust ja heasoovlikust rikkurist. Nad saavad kokku võrdväärsetena, kuid erinevate lootustega, ometi lõpetab üks õnneliku ja võiduka ning teine pettunu ja allaheitlikuna. Kummal on õigus? Kumb võitis? Kumb tegi kummale liiga?”\nCorelli Music on juba kümme aastat rõõmustanud publikut jõulumuusika festivaliga „Kirikupühad Maarjamaal“. Sel aastal on festival plaanitud 28. novembrist kuni 6. jaanuarini. Kokku kümnel kontserdil saab kuulda kava „Maarjamaa laulud“ ansambli Heinavanker esituses. „Jõuluootust Hispaanias“ pakuvad tenor German Gholami, Jaak Lutsoja akordionil ja Merle Kollom orelil koos kohalike lastekooridega; „Jõuluootust Krakowis“ ansambel Cracow Singers ning Krakowi jõulusõimed; „Jõuluoratooriumi Prantsusmaalt“ solistid, koor ja Corelli Barokkorkester ning „Uue aasta tervituskontserti“ Kadri Voorand ja Mihkel Mälgand. Ootame publikut Tallinna Oleviste, Rootsi-Mihkli, Jaani kirikusse, samuti Rapla ja Tartu Jaani kirikusse, Sangaste lossi ja Keila-Joa lossi Schloss Fall.\nLoodame südamest, et kõik kavandatud kontserdid saavad teoks ning meie hea publik saab taas nautida endiste aegade stiili ja elegantsi suurepäraste muusikute esituses. Püsigem terved ja olgem hoitud!\nSooduspileteid pakub Corelli Music alati ka kõikidele õpetajatele.\nLisainfo www.corelli.ee ja www.fb.com/corellimusic.


Augustikuu tööks on maasikatega kangast kardinad minu teise kodu köögi aknale. Teine kodu ehk homsest on see Linda pesa- linnale ja koolile lähemal. Enesestmõistetavalt võib siit välja lugeda, et tema on hullu õnnelik, kuna saab omaette elamisse, minul on aga süda veidi ärevil- esimene laps kodust välja minemas. Mis minemas- ongi läinud. Siinkohal ei oskagi mõeld, mida tunnevad need emad, kes saadavad nii kodust välja esimese ja teise... aga ma ei mõtle sellele täna, mõtlen sellest homme. Emaga pean ka sellest rääkima, tema on niimoodi kodust välja saatnud viis last ja mõni on läinud päris pisikesena, teise klassi tirtsuna...\nSellest ajast, kui mu kaks õde käisid sanatoorses koolis, mäletan neid pühapäevi, mil ema küpsetas ikka õunakooki. Ja seda kooki oli mitme suure plaaditäie jagu, eks pakiti ju väike moonakott igale kaasa.\nEvemari posted @ 18:12 - Link - kommentaarid (5)\nHead taasi iseseisvumise päeva! Peotäis lilli, mille eile ise korjasin. See, kuhu ma neid kasutama hakkan, näitan varsti.\nKui palju neid täpselt siin on, mina tean, aga teie võite pakkuda.\nEvemari posted @ 20:35 - Link - kommentaarid (4)\nMeisterdasin teksajääkidest sellise lille, mida võib kasutada prossina või koti kaunistamiseks. Motiivi joonistasin vaba käega, kuue kroonlehega, teine õis on veidi väiksem ja et pind jääks põnevam, keerasin alumise poole peale. Kolmas õis on veel väiksem ja jällegi teksal õige pool peal. Õie sisemine osa on õmmeldud tilgakujulistest tükkidest.\nEvemari posted @ 10:23 - Link - kommentaarid (4)\nMaterjal on suures osas taaskasutuslik, täidiseks on vatiin ja õmblusjäägid, tikand kahekordse mulineega, lõike joonistasin Heimtali laadal nähtud müügilaualt, suurus 9,5X10,5 cm.\nEvemari posted @ 14:36 - Link - kommentaarid (4)\nTikkisime täna Eria juures muhu maasikaid. Vaatamata sellele, et meid oli vähe, oli ikkagi tore kokku saada. Eria tegi imehea õunakoogi, millega me tikkimise vahepeal maiustasime. Aitäh tublidele õppijatele Kängule ja Eriale. Eria tegi vahepeal ka väikese rahapuu tütre sõbrannale sünnipäevakingiks ning kahepeale valmis emal-tütrel imekiiresti ka vesiroosidega sünnipäevakaart.\nSellised olid meie maasikad, mis said vahepeal üles jäädvustatud.\nMis minu maasikatest valmib, seda näitan varsti.\nEvemari posted @ 18:54 - Link - kommentaarid (1)\n5.-7. juuli Mulke pärimus 2011.\nTänane päev on möödunud Taulide Torupillitalus mulgi tikandit õpetades. Juba hommik hakkas mõnusalt: üritus ei olnud veel avatud, aga esimesed tikkimishuvilised olid mul juba laua ümber. Sagimist jätkus terveks päevaks ja koju jõudsin alles poole kümne paiku õhtul. Kuna Linda tuli koos Marta ja sõbranna Anetiga ka meie tegemisi vaatama ja Marta tahtis minu juurde jääda, siis ei kiirustanud minagi. Linda sai sõbrannatada ja mina nautisin veel õhtust simmanit.\nPildimaterjali lisan hiljem, aga pean ütlema, et olen tänase päeva ja usinate õpilastega nii rahul, et ei ole sellist tunnet juba ammu olnud. Ei, see ei ole sellest, et suvevaheaeg on ja ma ei ole õpetada saanud. Nii tore on vaadata, et inimesed tulevad huviga millegi vana ja unustatuga sidemeid looma, et tahetakse koos näha, tunda ja ise luua ning mulle eriti südamelähedane on, et minu armastus rahvusliku tikandi suhtes on täna paljudesse südametesse jõudnud. Nii mõnigi puutus tikkimisega esimest korda kokku. Esimene kohtumine on alati eriline.\nMari-Ann ja Marge.\nVahva oli ka see, et minul ei ole varem meessoost tikkijaid olnud.\nArdi on tõeliselt hoos.\nVeidi eemal mängib peremees Ants huvilistele torupilli.\nTeises õpitoas käib vilgas savi treimine. Rene ja Ruben.\nSiin valmib savilind. Vasakult Roosi ja peretütar Triinu.\nPerenaine Tiiu, mulgi keele asjatundja Alli ja leivameister Anneli jagasid palju mulkide köögisaladusi. Siin on alguse saanud leivatainas.\nÜhine võitegu. Vasakul Kristi. Vanasti tehti võid muidugi veidi teisiti, kuid käepäraste vahenditega sai iga soovija proovida, kuidas või kokku loksutamine klaaspurgis käib.\nSaivlinnuvilet puhuvad perepojad Tõnis ja Andrus.\nMingil hetkel tuli ka Marta, et ta tahab õmmelda. Eks siis andsin talle ka riidetüki ja lõngajupi.\nMarta tikkimise-õmblemise hoos.\nOn lisandunud mehi meie tikkimiseringi. Egon tuli kätt harjutama. Pean saladuse katte all ütlema, et nii täpset tööd ei tee naisedki.\nTöö on täies hoos.\nPoisid tundsid huvi ka viltimise vastu.\nTäna tikkisime linasele kangale mulgi motiive ja igal osalejal valmib väike mobiilikotike. Homme paneme paelad külge ja peale lõunat on uus teema, mida täna juba natuke ka huvi tekitamiseks näitasin.\nMinu tikitud mobiilikott, mille tegin üheks näidistööks.\nPäev on jõudnud õhtusse. Vasakul viimased usinad tikkijad, paremal on käimas simman, paremal taga on veel saviga mässajaid.\nÕhtul enne koju tulekut pani Marta ka toreda killu. Juhtus nii, et ta rattaga sõites kukkus ja põlv sai väikese marrastuse. Tuli mulle sülle ja ma ütlesin talle selle teate-küll-lause: "Küll pulmadeks saab terveks!" Marta ütles läbi pisarate: "Ei saa, pulmad olid juba ju ära!" Kõik said naerda, kui ütlesin, et mul olid pea neli nädalat tagasi venna pulmad. Lapsesuu.\nEvemari posted @ 19:27 - Link - kommentaarid (1)\nTegin sõbranna Mairi ja tema kaasa Jargo titale Johanna-Liisale katsikuks sellise teki ja fotoalbumi. Ideed on pärit siit isetegijate tegemistest kelly26 ja Sirtsuki blogidest.\nJohanna-Liisa on siin kolmekuune.\nEvemari posted @ 11:36 - Link - kommentaarid (3)


BLRT aktsionär: kiusamine jätkub\nÄripäev • 19. juuni 2015 kell 14:30\nBLRT väikeaktsionär Mihhail Gnidin Foto: Andras Kralla\nTäna toimunud ASi BLRT Grupp üldkoosolekul hääletas enamusaktsionär järjekordselt maha vähemusaktsionäride ettepaneku maksta vaid 10% kasumist dividendidena, teatas BLRT aktsionär Mihhail Gnidin pressiteate vahendusel.\nGnidini sõnul on BLRT majandusaasta aruande kohaselt kogu jaotamata kasumi suurus 252 miljonit eurot ja BLRT ei ole kunagi oma ajaloo jooksul kasumit jaotanud.\n"Vähemusaktsionärid, kes esindavad pea 45% häältest, põhjendasid igati oma ettepanekut ja tõestasid, et see ei mõjutaks mitte mingil määral BLRT majandustegevust ja investeeringuid. Siiski hääletasid Bermani suguvõsaga seotud aktsionärid, kes omavad ca 53% häältest, selle ettepaneku maha ja kogu kasumit hoitakse endiselt enda kontrolli all," kirjeldas Gnidin.\nVäikeaktsionär meenutas oma kommentaaris, et riigikohus leidis 2014. aasta oktoobris avaldatud lahendis, et kehtiva õiguse alusel puudub aktsionäridel õigus nõuda dividendide määramise otsuse vastuvõtmist. Samas lahendis rõhutas riigikohus aga, et antud küsimus tuleks seadusandlikul tasandil ära reguleerida ning tagada väikeaktsionäridele piisav kaitse.\n"Siiani ei ole riigi tasandil antud küsimuses midagi ette võetud ning seega on väikeaktsionäride kiusamine Eestis igati seaduslik," ütles Gnidin.\nÄripäev on varem kirjutanud, et BLRT Grupi väikeaktsionär Mihhail Gnidin esitas 2012. aasta sügisel kohtusse hagi, milles palus tühistada BLRT üldkoosolekul enamusaktsionäride häälte toel vastu võetud otsuse dividende mitte maksta, sest see otsus on tema hinnangul ebaseaduslik ja majanduslikult põhjendamata.\nHarju maakohus leidis, et BLRT suuromanike otsus mitte maksta 2011. majandusaasta eest dividende on seadusega vastuolus ja kehtetu, sama kinnitas ka Tallinna ringkonnakohus, jättes maakohtu otsuse jõusse.\nMihhail Gnidinile kuulus sel hetkel ligi 12% BLRT Grupi A-aktsiatest ja 17% B-aktsiatest.\n"Otsuse tühistamine ei tähenda automaatselt, et äriühing on kohustatud dividende välja maksma ega ka seda, et dividendide maksmist 2011. aasta eest uuesti otsustades on aktsionärid kohustatud hääletama dividendide välja maksmise poolt," selgitas BLRT õigusdirektor Rainer Osanik Äripäevale.\nMullu juulis kirjutas Äripäev, et investeerimisfirma Brave Capital OÜ ostab kokku Fjodor Bermani suuromandis laevanduskontserni BLRT aktsiad või ettevõtteid, mis neid omavad.\nBrave Capitali omanik ja juhatuse liige Veljo Kuusk jäi toona uudist kommenteerides tagasihoidlikuks, tõdedes, et ettevõttel on juba pikka aega olnud huvi osalemise suurendamisest. Brave Capitali osalus BLRTs oli paar aastat tagasi umbes 1%.\nLisaks kirjutas Äripäev toona, et kontserni juhtkond ei ole dividendide väljamaksmise otsust vastu võtnud. Vaidluses on seljad kokku löönud vähemusaktsionärid Mihhail Gnidin, Valeri Kovalenko ja Brave Capitalile kuuluv NSC Investments OÜ.\nBLRT väikeaktsionärid liitsid oma osalused valdusfirmasse\nBermanid lahkusid BLRT juhatusest


Maarit Murka: mul on fotot isegi raskem uskuda kui maali | Murka\nTallinnas galeriis ArtDepoo avati Eesti fotorealistliku kunstniku Maarit Murka esimene fotonäitust "Illusioonid", mis seisab täiuslikkuse ja ebatäiuslikkuse piiril. Näitus kuulub ka Disainiöö satelliitprogrammi.\nAlgselt olid näitusel olevad fotod mõeldud alusmaterjalina maalidele, kuid Maarit Murka otsustas neist siiski eraldi näituse kokku panna, vahendas "Aktuaalne kaamera". Samas usub ta, et praegusel ajal on maal juba fotodest tõelisem. "Tänasel päeval on mul fotot isegi raskem uskuda kui maali, sest kunstnik lähtub oma sisemisest aususest, ta maalib alati ausalt," tõdes kunstnik ja lisas, et fotot ta tänases sotsiaalses keskkonnas enam väga uskuda ei saa. "Ma olen võib-olla liiga skeptiliseks muutunud."\nLisaks fotodele, kus seisavad kunstpäevitusega inimesed aluspesus, on näitusel väljas ka 2013. aastal Itaalia kunstiprojektis loodud video ning üks omalaadne inimjuustega kaetud skulptuur. "Kui algselt see ilus valge luik, siis kaetuna nende inimjuustega on ta muutunud pardiks," selgitas ta ja rõhutas, et tema jaoks paneb see küsima, et kui sa paned endale väljastpoolt tulevaid kihte juurde, siis kas sa muutud tänu sellele paremaks ilusamaks või sa devalveerida oma tegeliku mina. "Sama toimub natukene nende fotode peal," tõdes Murka.\nDisainöö satelliitprogrammis saab näha ka installatsiooni "Valguse sünd", kus materjalide kooslusest on sündinud puhas ilu. "See on midagi nendest augustiõhtutest, kus sa viskad ennast selili ja ootad, et tähed kukuksid," selgitas keraamik Anne Türn.


Tartu napsikoda laienes kriisi kiuste julgelt ning pani rannaheina džinnipudelisse - Kaubandus\nTartu napsikoda laienes kriisi kiuste julgelt ning pani rannaheina džinnipudelisse\nTartus tegutsev väiketootja Peninuki alustas tegevust juba 2014. aastal kui hakati valmistama naturaalseid ja kodumaisest toorainest valminud käsitöösiidreid. Aastate jooksul on pruulikojast saanud pruuli- ja napsukoda ning nüüd toob Peninuki turule käsitöödžinnid. Esimesena valmisid Eesti metsa- ja rannataimedega maitsestatud Forest Gin ja Seaside Gin.\nPeninuki asutaja ja juhi Martin Maatee sõnul on väiketootja arendanud oma tooteid ikka Tartu moodi – tasa ja targu. „Kuigi alati oli eesmärgiks hakata napsu tootma, alustasime siiski kääritamisest ning nii olime Jaanihanso järel teine tootja, kes hakkas pakkuma päris eestimaist käsitöösiidrit. Alguses toimetasime teistes pruuli- ja napsukodades rentnikena, kuid nüüd oleme tänu vaiksele ent visale käibekasvule saanud end sisse seada päris oma ruumides,“ ütles Maatee.


Kristiina Baum: talvisest teede hooldusest Rootsis - Arvamus\nKristiina Baum: talvisest teede hooldusest Rootsis\n23. detsember 2017, 18:03\nRootslased armastavad end igas mõttes turvata, kirjutab arvamusportaali Rootsis elav kolumnist Kristiina Baum.\nSellest on möödumas aasta, kui kolisin Rootsi. Talv siin polegi nagu eriti talv, kui just Eestiga võrrelda. Jaanuaris ehk näpistab pisut ja juba algabki kevad. Talvega meenub kodumaal kahjuks vaid üks asi – pidev lumes sumpamine ja märjad saapad. Stockholmi korrashoitud tänavad lubavad aga kanda ka kõige kallemaid jalatseid.\nKui kolisin kümmekond aastat tagasi ühte Eesti väikelinna, ostsin esimese asjana talvesaapad. Sellised korralikud, maanaise omad. Neid sai siis pliidi ees igal õhtul kuivatatud ning rasvaga pehmeks määritud. Neile, kes ise sedasi pole aastast aastasse pidanud tegema, võib kirjeldatu isegi romantilisena tunduda – ja ei hakka mina seda kujutluspilti ära rikkuma. Võin ainult täpsustada, et mina neid aegu tagasi ei igatse.\nTalve veetmine maamajas tähendas ilmastikust sõltumist. Kunas lähed, kuhu lähed ja kellega – kõike seda otsustas talveilm. Valged maad katvad ebemed olid ühest küljest äärmiselt ilusad, teisalt tähendas lume tulek probleemidejada algust, mis leidis lõpu vaat et alles kevade tulekuga maikuus. Sest kui sa noore emana kolmeaastast, enda ja tema elu ohtu seades, kelguga järel vead ja enda taha pika autoderodu korjad (sest hooldamata kõnniteed tähendavad autode vahele sõiduteele kolimist), siis on see probleem. Nagu ka see, kui tunni ajaga vaevu kilomeetri edasi liigud, sest vastsadanud lume all on jäine korp, millel pool uisutades, pool kakerdades kuidagimoodi ja konte murdmata sinna ja tagasi üritad jõuda.\nStockholm on õnneks piisavalt asustatud, läbimõeldud ning teenindatud, et elanikkonda säärastest ebamugavustest ning mõtetustest säästa.\nRoosti pealinnas elab ligi miljon inimest, jaotatuna 5000 ühe ruutkilomeetri peale. Enamik neist reisib igapäevaselt töö ja kodu, lasteaia ning toidukaupluse vahet.\nOktoobri esimesest kuni aprilli viimase päevani välja vastutab linnavalitsus selle eest, et sõidu- ning kõnniteed oleks talvisel ajal hooldatud. Vastav seadus sai kirja pandud juba aastal 1927. Nagu ka Eestis ostavad linnaosade haldusüksused lumelükkamise, teede liivatamise ning soolatamise teenuseid alltöövõtjatelt. Teemasinad uhavad ligi 4000 Stockholmi tänaval ja hoiavad neid lumest ja lörtsist puhtana. Aastaringsele hooldusele kulutab linn üle kolme miljardi Rootsi krooni (umbes 303 miljonit eurot). Ehk nähakse vaeva just seetõttu, et hooldamata teede pärast kellegagi õnnetus ei juhtuks. Nimelt on valurahade nõudmine, ja ka saamine, siin üsna levinud.\nKui ma Eestist lahkusin oli minu koduasulas trend, et kohalikud põllumehed hankisid põllutraktoritele lumelükkamise sahad ette ning kindlustasid endale seeläbi sissetuleku ka talvel. Kõik tundsid kõiki, tutvuste kaudu sebiti üksteisele tööotsi ja nii see väikeses kohas pidigi käima, teisiti poleks inimlik. Enamik põllumehi oli heasüdamlikud ja kohusetundlikud ning nende huvi oli kohaliku kogukonna aitamine. Nii tehti tööd aastast aastasse, poolmuidu ja ikka rohkem kui tööandja nõudis.\nStockholmis on konkurents ettevõtjate seas tihe ning kuigi leping alltöövõtjaga sõlmitakse nelja aasta peale, võib iga pisemgi eksitus töökoha maksma minna. Korra aastas kutsub tööandja hirmkallite ja spetsiaalsete lumerookimismasinate omanikud kokku, kordab vanu ning teeb teatavaks uued teehoolduse reeglid, enne kui tööle läkitab. Kõik masinad varustatakse GPS-seadetega, et neid oleks võimalik jälgida. Mida ja kui palju teedele puistatakse salvestatakse samuti andmekandjale ja nii omavad linnaosad ülevaadet, kui kaua lumesahkurid teedel aega veedavad ja mida nad seal päriselt teevad.\nIgasuguseid ennetustöid peetakse Rootsis oluliseks, ka teehoolduse juures. Üle kogu riigi on selleks otstarbeks paigutatud 800 spetsiaalselt teeolude vaatlemiseks mõeldud ilmajaama. Nende küljes on kaamerad, mis ööpäevaringselt iga 10 minuti tagant teekattest foto salvestavad. Neid analüüsides saavad lumelükkajad juba enne masinat garaazist välja ajamata töö- ja ajakulu suuresti ette ära kavandada.\nLibeduse vältimiseks puistatakse Stockholmis teedele nii liiva, kivikesi kui ka soola, viimast vähem ja selle kasutamine tekitas omal ajal ühiskonnas tulise debati.\nToona, ligi 25 aastat tagasi, leiti, et elusloodust arvestades tuleb soolapuistamine võimalikult miinimumi viia. Aga kuna puudub odav ning efektiivne aseaine soolale, kasutatakse seda siiani 25 protsendil riigiteedest, peamiselt tiheda ja raskeliiklusega teedel. Soola on aga selle ajaga hakatud kasutama poole vähem ehk ligi 200 000 tonni ühe hooajaga. Seda on küll palju, aga soolarandid on igatahes midagi, mis kümne aasta vältel Rootsi vahet voorides minu saapaid pole ehtinud.\nKivikestega puistatud tänav Stockholmis\nRootsile iseäralik kõnnitee libedusetõrje on sellele kuni viiemillimeetrise läbimõõduga kivikeste puistamine. Kivikesed köetakse enne teelepuistamist soojaks, et need jäässe sulaksid ning seal püsiksid. See tekitab pinna, millele saabas haakub ning teeb kõndimise hõlpsaks. Küll koguneb kivikesi saapataldade pragudesse ning sealt edasi esikusse, kust neid peotäite kaupa välja tuleb uhada. Lume sulades pühitakse kivikesed teeserva ning hooaja lõppedes kogutakse need kokku, et pestakse ja järgmisel hooajal taaskasutada.\nRootslased armastavad end igas mõttes turvata. Viltides ja botikutes ratast toeks käe kõrval lohistav Eesti pensionär erineb Rootsi omast sellevõrra, et viimane kannab isegi kruusatatud, liivatud ja soolatud teel saabaste all spetsiaalseid nagladega turvataldu ning käel hädaabi nuppu, millega kukkumisest kohe päästjatele teatada. Ega muidu keskmiselt 82 aastaseks vist ei elagi.\nVadim Štepa: Venemaal hinnatakse Kaljulaidi käitumist nõrkusena (4) Loe artiklit\nRiho Paramonov: pühakojad kahjutules (2) Loe artiklit\nHolly Cullen: milline tulevik ja millised süüdistused ootavad ees Julian Assange’i? Loe artiklit\nPostimees 1995. aastal: protsess «Siioni tarkade protokollide» üle jätkub Loe artiklit\nJuhtkiri: kas Eesti naeratab? (1) Loe artiklit\nBLOGI, FOTOD JA VIDEO Putiniga kohtunud Kaljulaid: keerulistel teemadel räägiti pikalt, aga kogu aeg näidati üles vastastikust respekti (74) Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nKremli pressisekretär: Baltimaade hirmud Vene ohu ees on alusetud (1) Loe artiklit\nKadri Liik: Kaljulaidil ja Putinil on nüüd mõnesid küsimusi lihtsam arutada Loe artiklit\nTrump ootas kasu Venemaa tegevusest ja tahtis Muellerit tagandada (5)\n46 fotot 2 videot\nBlogi Moskvast: millest Kaljulaid ja Putin rääkisid? (74) Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nRatase uus valitsus alustab tööd kümnendi väikseima toetusega (66) Loe artiklit\nMälumäng: kui kallis oli elu nõukogude ajal (18) Loe artiklit


Isikuandmete töötlemine | Nespresso\nRegistreerudes Nespresso internetipoes https://nespresso.ee/et/ [veebisaidi aadress konkreetses riigis] (edaspidi epood, veebisait, Nespresso), edastate ettevõttele UAB Mineraliniai vandenys (edaspidi ettevõte või meie) oma isikuandmed ja annate meile õiguse töödelda saadud andmeid käesolevas korras (edaspidi kord), ostutingimustes (edaspidi tingimused) ja tavapoodides näidatud ulatuses, viisidel ja eesmärkidel.\nOstja, kes soovib kasutada meie epoodi ja osta sealt kasutajasõbralikult kaupu, registreerub epoe süsteemis, täites registreerimisvormi ja luues kasutajakonto.\nKui te nende reeglite, selle korra või selle üksikute osadega ei nõustu, ei ole kahjuks võimalik lubada teile juurdepääsu ettevõtte teenustele (edaspidi teenused) ja Nespresso klubi liikmesusega kaasnevatele hüvedele.\nSellest korrast leiate kogu teabe oma isikuandmete kohta, mida me kogume ja töötleme, ning teie isikuandmete kasutamise eesmärgi, andmete säilitamise pikkuse jms kohta.\nAndmesubjekti identiteeti kontrollitakse teie isiklikule eposti aadressile saadetud lingi aktiveerimise kaudu või sarnasel viisil.\nIsikuandmed on igasugune teave, mida saab kasutada isiku tuvastamiseks, samuti igasugune teave juba tuvastatud isiku kohta.\nTeie isikuandmete vastutav töötleja on UAB Mineraliniai vandenys, registrikood 121702328, registreeritud aadress Aukštaičių 7, Vilnius. Ettevõte töötleb teie andmeid alljärgnevatel eesmärkidel.\nAvada teie konto Nespresso epoes ja hallata seda ning hallata teie Nespresso klubi liikmesust.\nTeie isikuandmeid, mille esitasite epoe kontot registreerides, kasutatakse ka teie isikusamasuse kontrollimiseks tavapoodides.\nE-poes registreerimisel esitatud andmed: eesnimi, perekonnanimi, mobiilinumber, eposti aadress, kättetoimetamise aadress, linn. Konto registreerimise andmed, kontol tehtavad toimingud, sealhulgas sirvimise tehnilised andmed (IPaadress, juurdepääsu ja sirvimisega seotud tehniline teave).\nNõusolek, misloetakse saaduks, kui konto loomiseks vajalikud toimingud on tehtud ja registreerimine on kinnitatud.\nKogu selle perioodi vältel, kui olete konto omanik. Kui klient on olnud alates nõusoleku andmise kuupäevast neli aastat passiivne (pole kontol käinud), konto kustutatakse.\nEesnimi, perekonnanimi, eposti aadress, mobiilinumber, kättetoimetamise aadress, allkiri (kui võtate kauba ise vastu), ostmise ja kohaletoimetamise kuupäev ja kellaaeg, kaupade nimetused ja kogused, ostuhind ja allahindlused, ostetud kauba eest tasumise viis ja makseteave.\nRaamatupidamis ja maksudokumente säilitatakse õigusaktides kindlaks määratud aja jooksul seadusenõuete alusel. Muid ostuandmeid säilitatakse viis aastat alates ostutehingu kuupäevast.\nAnda teavet eri- ja personaalsete pakkumiste, uudiste, väljapanekute ja sündmuste kohta, sealhulgas taotleda nõusoleku uuendamist\nEesnimi, perekonnanimi, mobiilinumber, eposti aadress, teave Nespresso epoest ja tavapoest ostetud kaupade kohta, teave ostmise ja kohaletoimetamise aja, ostu koguse ja viisi ning ostude sageduse kohta.\nKuni nõusolek kehtib, kuid mitte üle nelja aasta alates viimasest ostust.\nLuua kontakt, et tagada parima kvaliteediga teenus ja kujundada ühtne teenindustava\nTelefonikõnest saadavad andmed\nÜks aasta alates telefonikõne salvestamisest\nMeeldetuletus teie kohvimasina katlakivi eemaldamise kohta\nEesnimi, perekonnanimi, eposti aadress, mobiilinumber, kohvimasina registreerimisandmed.\nTagada allahindluste ja muude eeliste järjepidevus\nEesnimi, perekonnanimi, konto registreerimise andmed, aadress, eposti aadress, telefoninumber, teave Nespresso epoest ja tavapoest ostetud kaupade kohta.\nEesnimi, perekonnanimi, kontaktandmed.\nTeie nõusolek ja meie seaduslik kohustus anda võitjale auhind\nKuni kestab võitja auhindamise protsess ja auhind üle antakse.\nTegelda kliendipäringute, kaebuste, taotluste ja tagasisidega\nKontaktandmed: eesnimi, perekonnanimi, telefoninumber, eposti aadress, elukoha aadress, sünniandmed;\npäringu sisu: päringu põhjuseks olev sündmus, sündmuse asjaolud, kuupäev, asukoht, teie avaldus, nõue või vastus, kaup või muu päringus märgitud teave;\nkõik muud päringuga koos esitatud dokumendid ja andmed, näiteks ostukviitungi andmed, fotod;\nsalvestatud telefonivestlus, kui päring esitati telefoni teel.\nMeie juriidiline kohustus uurida klientide päringuid ja vastata neile, samuti õigustatud huvi hinnata klientide tagasisidet, et osutada edaspidi paremat teenust.\nVideovalve vara kaitse eesmärgil\nVideosalvestised, kui kliendid liiguvad kaamera salvestuspiirkonnas.\nStatistika ning turu- ja kliendiuuringud\nAndmeid töödeldakse statistika kogumiseks ning turu- ja kliendiuuringute tegemiseks, et meie teenuse kvaliteet ja teenused oleksid parimas kooskõlas klientide ootustega.\nTeie e-posti aadress, elukoht, ostuandmed (sealhulgas ostu koht, kuupäev ja kellaaeg; kaupade nimetused ja kogused, ühiku- ja koguhind).\nMeil on õigustatud huvi andmeid analüüsida, parandada oma teenuseid ja nende kvaliteeti, koostada äritegevuseks vajalikke aruandeid, et hinnata meie tegevust ning luua väärtust teile kui meie kliendile ja ettevõtte äritegevusele.\nStatistikat analüüsides, turu- ja kliendiuuringuid tehes ning ettevõttele vajalikke aruandeid koostades võime kasutada andmete automatiseeritud analüüsi. Analüüsis võime kasutada anonüümseks muudetud andmeid, nii et ei töödelda teie nime, teie kontaktandmeid ega muud teavet, mis võimaldaks teid tuvastada. Andmeanalüüs, mille eesmärk on koguda statistikat ning korraldada turu ja kliendiuuringuid, võimaldab meil teha olulisi äriotsuseid, näiteks kujundada tootevalik, mis on klientide vajadustega parimas kooskõlas, parandada teenuse kvaliteeti, hinnastamist, äriarendust jm.\nAndmeanalüüsi toimingutel ei ole teile õiguslikku ega sellega sarnast mõju.\nKui nõusoleku kehtivusaeg lõpeb, jätame endale õiguse saata teile nõusoleku kehtivusaja meeldetuletuse koos võimalusega seda pikendada.\n1. Mis tüüpi allikatest me teie isikuandmeid kogume?\nPeaaegu kõik teie isikuandmed saadakse teilt. Oma isiklikud andmed esitate meile epoes registreerudes ja klubi liikmeks saades; teie ostuandmed aga saame siis, kui täidate tellimisvormi ja kasutate meie teenuseid. Peale selle saame teie andmed otse teilt, kui saadate meile päringu eposti, kirja või telefoni teel.\n2. Millistel juhtudel avaldame teie andmeid kolmandatele isikutele ja kes võivad need kolmandad isikud olla?\nVõime edastada teie isikuandmeid töötlemiseks kolmandatele isikutele, kes aitavad meil teenuseid osutada ja hallata ning osutavad meile kliendipäringute haldamise teenust. Selliste kolmandate isikute hulka võivad kuuluda andmebaasitarkvara arendajad, andmebaaside haldajad, majutus- ja pilvandmetöötlusteenuse ning otseturundusteenuse osutajad, turu-uuringute ja ärianalüütiliste teenuste osutajad, näiteks reklaami- ja ürituste korraldamise ettevõtted, uudiskirjade levitamise teenust osutavad ettevõtted, IT ja muud tehnikaseadmete haldamise ettevõtted jne. Igal üksikul juhul piirduvad andmetöötlejale edastatavad andmed rangelt erifunktsiooni täitmiseks või konkreetse teenuse osutamiseks vajalike andmetega. Meie andmetöötlejad võivad teie isikuandmeid töödelda ainult meie korraldusel ega tohi neid kasutada muul eesmärgil ega edastada teistele isikutele ilma meie nõusolekuta. Lisaks peavad nad tagama teie andmete kaitse kooskõlas kehtivate õigusaktide ning nende ja meie vahel sõlmitud kirjalike lepingutega.\nKui teie päringus kirjeldatud sündmust võib pidada kindlustusjuhtumiks, edastame teie päringu ja asjakohased andmed kindlustusfirmale, kes on välja andnud meie kaupade ja varade suhtes kolmanda isiku vastutuskindlustuse poliisi või kes pakub kindlustuskaitset seoses teie päringus kirjeldatud sündmusega. Kindlustusseltsid tegutsevad sõltumatute andmetöötlejatena ja töötlevad teie isikuandmeid oma sisemiste reeglite ja protseduuride alusel.\nAndmeid võib edastada ka asjaomastele riigi- ja õiguskaitseasutustele, näiteks politsei- või järelevalveasutustele, kuid ainult juhul, kui viimased seda taotlevad ja kui selline taotlus esitatakse kehtivate õigusaktide alusel või õigusaktides kirjeldatud asjaoludel ja korras, mille eesmärk on kaitsta meie õigusi, tagada meie ostjate, töötajate ja ressursside turvalisus, samuti esitada, täita ja kaitsta meie õiguslikke nõudeid.\nKui kasutame veebisaidi analüüsivahendit (näiteks Google Analytics), mille abil jälgitakse teile epoes pakutava teabe kasutamist, võime edastada teie anonüümseks muudetud andmeid kolmandatele isikutele, kes kasutavad sellist teavet veebisaidi või mobiilirakenduse kasutamise andmete hindamiseks, veebisaidi või mobiilirakenduse tegevuste kohta nõutavate aruannete koostamiseks veebisaidi operaatoritele ning muude veebisaidi, interneti ja mobiilirakenduse kasutamisega seotud teenuste osutamiseks. Selle kohta lisateabe saamiseks lugege küpsiste kasutamise eeskirju.\nTeie isikuandmeid võidakse edastada ka valdusettevõtte UAB MV GROUP tütarettevõtetele, et võimaldada neil täita kindla eesmärgi saavutamiseks vajalikke ülesandeid.\n3. Millistel territooriumidel ja jurisdiktsioonides me teie isikuandmeid töötleme?\nTeie isikuandmeid võidakse edastada kolmandatele isikutele, kui selline andmete edastamise kohustus on ette nähtud Leedu Vabariigi õigusaktidega. Teie nõusolekul ning teile soodustuste ja muude hüvede järjepidevuse tagamiseks võidakse teie isikuandmeid edastada meie partneritele Poolas (Nestle Polska SA) ja ka väljaspool ELi Šveitsis (Nestle Nespresso SA), kes tagab Euroopa Komisjoni otsuse kohaselt piisava isikuandmete kaitse.\n4. Millised õigused tulenevad isikuandmete kaitse õigusaktidest ja kuidas neid kasutada?\n4.1. Õigus saada juurdepääs oma isikuandmetele, mida töödeldakse\nTeil on õigus saada kinnitus selle kohta, kas me töötleme teie isikuandmeid, samuti õigus saada juurdepääs töödeldavatele isikuandmetele ja teabele andmetöötluse eesmärkide, töödeldavate andmete liikide, vastuvõtjate liikide, andmetöötluse kestuse, andmeallikate, automatiseeritud otsustamise, sealhulgas profileerimise, selle tähenduse ja teile kaasneva mõju kohta.\n4.2. Õigus isikuandmeid parandada\nRegistreerimisvormis esitatud isikuandmete muutumise korral või juhul, kui arvate, et teie kohta käiv teave, mida me töötleme, on ebatäpne või ebaõige, on teil õigus taotleda selle teabe muutmist, logides sisse oma kontole jaotises „Seaded“, ja kui te ei saa seda teha, on teil õigus andmeid parandada, teatades sellest eposti aadressil nespresso@mvgroup.eu.\n4.3. Õigus oma nõusolek tagasi võtta\nKui teie isikuandmeid töödeldakse teie nõusoleku alusel, on teil õigus oma nõusolek igal ajal tagasi võtta, misjärel teie isikuandmete töötlemine lõpetatakse. Mõnel juhul võib see tähendada, et me ei saa enam teile oma teenuseid osutada. Oma nõusolekut saate alati muuta (nõusoleku tagasi võtta või anda uue nõusoleku), muutes seadeid oma konto jaotises „Seaded“. Näiteks võite igal ajal võtta tagasi nõusoleku saada pakkumisi ja uudiseid ning selline nõusoleku tagasivõtmine ei takista teil meie teenuseid kasutada, kuid see tähendab, et me ei saa enam pakkuda teile kasulikku teavet.\nKui andmesubjektile saadetakse eposti või mõne muu kasutajasõbraliku suhtlusvahendi abil otseturunduse teavet, anname kliendile alati võimaluse loobuda edaspidi sedalaadi ekirjadest kasutajasõbralikult, tasuta ja lihtsalt. Andmesubjektil on õigus võtta igal ajal tagasi oma nõusolek otseturunduse eesmärgil isikuandmete töötlemiseks: selleks peab ta loobuma infoteatiste ja uudiskirjade tellimusest, klõpsates infoteatises või uudiskirjas lingil „Tühista tellimus“. Pärast seda tühistatakse andmesubjekti nõusolek saada otseturunduse teavet (uudiskirju).\n4.4. Õigus esitada kaebus\nKui arvate, et töötleme teie isikuandmeid õigusnõudeid rikkudes, palume teil alati kõigepealt ühendust võtta. Usume siiralt, et hea tahtmise korral võime hajutada kõik kahtlused, rahuldada teie taotlused ja heastada võimalikud eksimused.\nKui te ei ole pakutud lahendusega rahul või arvate, et me ei rakenda teie taotluse alusel vajalikke abinõusid, on teil täielik õigus pöörduda järelevalveasutuse poole, milleks on Leedu Vabariigi puhul riiklik andmekaitseteenistus.\n4.5. Õigus esitada vastuväiteid andmetöötluse suhtes, kui töötlemine põhineb õigustatud huvil\nTeil on õigus mitte nõustuda isikuandmete töötlemisega, kui isikuandmeid töödeldakse meie õigustatud huvide alusel. Arvestades teenuste osutamise eesmärke ja mõlema poole (teie kui andmesubjekti ja meie kui andmetöötleja) õigustatud huvide õiglast tasakaalu, võib teie vastuväide tähendada, et pärast seda, kui lõpeb teie isikuandmete töötlemine meie õigustatud huvi alusel, ei saa me enam lubada teil meie teenuseid kasutada.\nSelles punktis nimetatud õiguse kasutamiseks esitage kirjalik avaldus meie andmekaitsetöötajale.\n4.6. Õigus andmete kustutamisele (õigus olla unustatud)\nIsikuandmete töötlemist käsitlevates õigusaktides näidatud asjaolude korral (kui isikuandmeid töödeldakse ebaseaduslikult või kui töötlemiseks puudub seaduslik alus jms) on teil õigus nõuda, et me kustutaksime teie isikuandmed. Selle õiguse kasutamiseks esitage palun meie andmekaitsetöötajale kirjalik avaldus.\nOluline on märkida, et teie isiku ja muud andmed kustutatakse või muudetakse anonüümseks, ilma et teilt nõutaks uut taotlust.\n4.7. Õigus piirata andmetöötlust\nIsikuandmete töötlemist käsitlevates õigusaktides näidatud asjaolude korral (kui isikuandmeid töödeldakse ebaseaduslikult, olete vaidlustanud andmete õigsuse, esitanud vastuväite meie õigustatud huvi alusel tehtava andmetöötluse suhtes) on teil õigus piirata oma isikuandmete töötlemist. Siiski juhime tähelepanu, et sellise andmetöötluse piirangu ajal ei pruugi meil olla võimalik tagada teile teenuste osutamist.\n4.8. Õigus andmete ülekandmisele\nTeil on õigus saada oma isikuandmeid teiselt andmetöötlejalt ja neid teisele andmetöötlejale edastada (sealhulgas õigus andmete ülekandmisele). See õigus hõlmab ainult selliseid andmeid, mis edastati meile teie nõusoleku või lepingu alusel, tingimusel et andmeid töödeldakse automaatselt. Selles punktis nimetatud õiguse kasutamiseks esitage meile või meie andmekaitsetöötajale kirjalik avaldus.\n4.9. Taotluse menetlemine\nSelleks et kaitsta kõiki meie ostjate andmeid ebaseadusliku avaldamise eest, peame pärast teie andmete esitamise või muude teie õiguste kasutamise taotluse saamist taotlema teie isiku kinnitamist. Selleks võime paluda teil märkida registreerimisvormil või ostutellimuses teie esitatud tegelikud andmed (nt eesnimi, perekonnanimi, eposti aadress või telefoninumber), et saaksime kontrollida, kas märgitud andmed vastavad asjakohastele andmetele.\nPärast teie õiguste kasutamise taotluse saamist ja ülalkirjeldatud edukat autentimist kohustume esitama teile kogu teabe teie taotlusele vastamiseks võetud meetmete kohta põhjendamatu viivituseta, kuid igal juhul mitte hiljem kui ühe kuu jooksul alates teie taotluse kättesaamisest. Arvestades teie taotluse keerukust või taotluste arvu, on meil õigus pikendada ühekuulist perioodi veel kahe kuu võrra, teavitades teid sellest esimese kuu lõpul ja märkides pikendamise põhjused.\nKui teie taotlus on esitatud elektroonilise sidevahendi abil, vastame teile elektroonilise sidevahendi abil, välja arvatud juhul, kui see on võimatu (nt ülisuure teabemahu tõttu), või teie soovi korral muul viisil.\nJätame teie taotluse rahuldamata, andes motiveeritud vastuse, kui tuvastame õigusaktides kirjeldatud asjaolud, ja teavitame teid sellest kirjalikult.\n5. Kuidas ja mis viisil saate meiega ühendust võtta?\nKui teie registreerimisvormis olevad andmed muutuvad või kui arvate, et teie kohta töödeldav teave on ebatäpne või ebaõige, on teil õigus nõuda selle teabe muutmist või parandamist, saates taotluse eposti aadressil nespresso@mvgroup.eu.\nKõigi muude andmesubjekti õiguste kasutamisega seotud andmetöötluse küsimustes võtke palun ühendust e-posti aadressil dataprotection.distributionLT@mvgroup.eu, täites korrektselt andmesubjekti päringuvormi. Andmesubjekti päringuvormi saab alla laadida, täita ja tuua meie ettevõttele aadressil Aukštaičių tn 7, Vilnius, E–N 8–17 ja R 8–15.45.\n6. Pikem andmete säilitamine\nKäesolevas korras määratud isikuandmete töötlemise ja säilitamise aja möödudes hävitame teie andmed ja muudame need usaldusväärsel viisil pöördumatult anonüümseks meie korras ette nähtud juhtudel niipea, kui see on praktiliselt võimalik, ja sellise toimingu lõpuleviimiseks vajaliku mõistliku aja jooksul.\nKäesolevas korras ette nähtust pikemat isikuandmete säilitamise perioodi võib teie isikuandmete suhtes rakendada ainult järgmistel tingimusel:\n- on vaja lubada meil kaitsta ennast nõudmiste, nõuete või tegude eest ja kasutada oma õigusi\n- on alust kahtlustada ebaseaduslikku tegevust, mida parasjagu uuritakse\n- teie andmed on vajalikud vaidluse või kaebuse nõuetekohaseks lahendamiseks\n- see on vajalik varukoopiate tegemiseks jms eesmärkidel\n- muude õigusaktides ette nähtud õiguslike aluste korral\nKui te külastate meie veebisaiti, kasutame küpsiseid (need on teie arvutisse või muusse seadmesse (näiteks mobiiltelefoni) saadetavad väikesed teabefailid), mis jäävad teie brauserisse salvestatuks. Küpsis saadetakse teie arvutisse või muusse seadmesse andmete salvestamiseks ja selleks, et meil oleks võimalik teid teenuse kasutajana tuvastada, kui külastate meie veebisaiti. Küpsised aitavad meil siduda teie ostuajalugu ja muid andmeid, mis on kogutud ajal, kui kasutasite meie teenuseid, teie internetisirvimise tegevustega. Küpsiste abil kogutud teave võimaldab meil tagada teile kasutajasõbralikuma sirvimiskogemuse, teha teile atraktiivseid pakkumisi ja saada rohkem teada meie veebisaidi külastajate käitumise kohta, analüüsida suundumusi ning parandada meie veebisaiti ja teenust.\nKasutame oma veebisaidil ka kolmandate isikute küpsiseid. Neid küpsiseid kasutatakse iga külastaja ajaloo loomiseks, et saaksime näidata teile isikupärastatud reklaame ja tagada teile meie veebisaidi külastamise ajal parim sirvimiskogemus. Kui teie brauser lubab kolmanda isiku küpsiseid salvestada, on meie valitud partneril võimalus need küpsised teie brauserisse salvestada.\nLisateavet küpsiste, nende kasutamise ja nendest loobumise kohta leiate küpsiste kasutamise eeskirjadest. Isikuandmete töötlemine | Nespresso\nKasutame ka teenuseid, mida osutavad Facebook, Google ja teised interneti reklaamipakkujad. Teavet selle kohta, kuidas nad isikuandmeid töötlevad ja kaitsevad ning milliseid andmeid koguvad, leiate nende teenuseosutajate isikuandmete töötlemise korras. Lisateavet nende toimimise ja oma õiguse kohta loobuda sellistest reklaamidest või andmete kasutamisest leiate teenuseosutaja esitatud teabest aadressil https://www.facebook.com/policies/ads#; https://policies.google.com/technologies/ads\n8. Käesoleva korra kehtivus ja muutmine\nPidage meeles, et käesolevat korda võidakse muuta, täiendada ja ajakohastada. Ettevõttel on õigus seda korda igal ajal muuta ja see täielikult asendada. See reegel kehtib alates 15. veebruarist 2021. Juhul kui korda värskendatakse, laaditakse selle ajakohane versioon siia lehele üles.\nNõusolek andmete ohutuseks töötlemiseks\nSoovime teile teada anda piiratud väljalaskega kohvitoodetest, tasuta tarnest, sooduspakkumistest ja muust personaalsest teabest.\nKui nõustute, valige palun kanalid, mille abil saaksime teiega ühendust võtta.\nKOHVIMASINA KATLAKIVI EEMALDAMISE MEELDETULETUS\nTeenus on mõeldud klubi liikmetele. Tuletame meelde, et on aeg puhastada kohvimasin katlakivist. Alguskuupäev on kohvimasina registreerimise kuupäev.\nKui olete nõus saama meeldetuletuse kohvimasina katlakivi eemaldamise aja kohta eposti teel, klõpsake nuppu „Olen nõus“.\nSoodustuste ja muude hüvede järjepidevuse tagamine\nTeile soodustuste ja muude eeliste järjepidevuse tagamiseks soovime teie isikuandmed edastada oma partneritele Poolas – Nestle Polska S.A – ja Šveitsis – Nestle Nespresso S.A. Kui nõustute, klõpsake nuppu „Olen nõus“.\nOlen tingimustega tutvunud ja nõustun, et neid kohaldatakse minu isikuandmete töötlemisel. Need tingimused leiate jaotisest „Isikuandmete töötlemine“. (Kohustuslik)\nVEEBISAIDI STATISTILISTE ANDMETE KASUTAMINE\nPüüame oma veebisaiti pidevalt paremaks teha, et seda oleks võimalikult lihtne ja mugav kasutada. Selleks peame teadma, mis laadi teave pakub meie saidi külastajaile kõige suuremat huvi, millistest riikidest ja linnadest meid külastatakse, kui tihti külastused korduvad, milliseid brausereid ja seadmeid saidiga tutvumiseks kasutatakse jms. Kogume vastavat teavet Google Analyticsi tööriistadega, mis võimaldavad veebisaidi kasutusstatistika koostamist ja analüüsi. Lisainfot Google Analyticsi ja selle tööriistadega kogutava teabe kohta leiate siit: https://support.google.com/analytics/answer/6004245?hl=en[R1] .\nKui te ei soovi, et Google Analyticsi tööriistad teie lehitsemisandmeid salvestaks, võite kasutada lisandmoodulit Google Analytics Opt-out Browser Add-on.\nKüpsised on väikesed tekstiandmefailid, mis luuakse automaatselt veebisaidi sirvimise käigus ja salvestatakse seadmes, mida selleks kasutate (nt arvutis või mobiiltelefonis). Küpsis jagab anonüümset teavet ja edastatakse teie arvutisse või telefoni veebisaidi serverist.\nMeie veebisaidil kasutatakse tehnilisi küpsiseid, statistilisi küpsiseid ja turundusküpsiseid.\nTehnilised küpsised aitavad tagada veebisaidi nõuetekohase toimimise ja lasevad teil selle sisu sirvida. Nende küpsisteta ei toimiks veebisait nii sujuvalt, nagu peab. Kasutame veebisaidil järgmisi tehnilisi küpsiseid.\nTalletab kasutaja otsuse küpsiste lubamise kohta.\nHaldab kasutaja sessiooni vastavalt tema eelistustele.\nHaldab kasutajate andmeid vastavalt nende eelistustele.\nStatistilised küpsised koguvad anonüümset infot veebisaidi külastajate arvu ja nende külastussageduse kohta. Statistiliste küpsiste kogutud andmed aitavad tõhustada veebisaidi tööd. Kasutame veebisaidil järgmisi statistilisi küpsiseid.\nGoogle Tag Manager kasutab seda küpsist, et kontrollida Google Analyticsi skriptides siltide laadimist.\nRegistreerib kordumatu tunnuskoodi, mida kasutatakse külastaja veebikasutusstatistika koostamiseks.\nGoogle Analytics kasutab seda päringute määra piiramiseks.\nTurundusküpsised jälgivad veebisaidi, selle lehtede ja linkide avamist. Turundusküpsistega kogutud andmed aitavad näidata veebisaidi külastajale kõige asjakohasemaid reklaame. Kasutame veebisaidil järgmisi turundusküpsiseid.\nRegistreerib kasutaja kordumatu tunnuskoodi, mille järgi tuntakse ära kasutaja brauser, kui kasutaja külastab teisi veebisaite samas reklaamivõrgustikus. Asja mõte on optimeerida reklaamide kuvamist vastavalt kasutaja liikumisele ja reklaamiandjate soovidele, mida kasutajatele näidata.\nOptimeerib reklaamide kuvamist vastavalt kasutaja liikumisele ja reklaamiandjate soovidele, mida kasutajatele näidata.\nGoogle DoubleClick kasutab seda küpsist, et salvestada ja kuvada veebisaidi kasutaja tegevus pärast reklaamiandja reklaami vaatamist või sellel klõpsamist, selleks et mõõta reklaami toimivust ja näidata kasutajale suunatud reklaami.\nKasutame oma veebisaidil küpsiseid selleks, et tagada teile parem kasutuskogemus, õppida tundma meie saidi kasutajate käitumismalle, analüüsida külastusvoogusid ja saiti edasi arendada. Me ei kasuta küpsiseid kauem, kui seda on vaja eespool nimetatud eesmärkide täitmiseks.\nMIDA TEHA, KUI OLETE KÜPSISTE KASUTAMISE VASTU?\nKui soovite, on teil võimalik muuta brauseri seadistust selliselt, et teid teavitataks lubatud või uuendatud küpsistest ja te saaksite ise valida, millised küpsised on lubatud või keelatud. Küpsiste haldamise ja kustutamise kohta leiate infot lehelt www.allaboutcookies.org.\nJätame endale õiguse küpsisepoliitika sätteid muuta. Teade küpsisepoliitika parandamise või täiendamise kohta ja poliitika värskeim versioon avaldatakse meie veebisaidil.\n[R1]ET is missing?\nViimati uuendatud: 15-02-2021