Mida Rasedad Absoluutselt Teha Ei Saa Vastsündinu July - Mediaskynewsreporters.com\nSeetõttu on kõige parem kõigepealt öelda arstile kõik sümptomid, mis kaasnevad puhitus. Varvaste valu põhjuseks võib olla mitte ainult haigused, vaid ka mitmesugused vigastused. Need liigutused on sarnased tavaliste harjutustega, need on suunatud vaagnapõhja ja kõhuõõne tugevdamisele. 1 kraad - valu võib tekkida, kui isik on olnud pikka treeningut.\nParimad näpunäited valu vasakul alaseljas\nRasedus valu ribides selgitas\nValu rangluu piirkonnas Minnesent\nParim ravim jaoks valu vasakul alaseljas\nKust alustada jalavalu ravi?\nÕpi kõike randmeliigese valu\nLühike reisijuht kala valu\nAlbert Einstein traumajärgne valu\nAlbert Einstein valu neerus\nVaresele valu harakale haigus mustale linnule muu tõbi Minnesent\nTest ribide all valu\n2-minutilise juhend kassi valuvaigisti\nGitaarch sisse valu parema roidekaare all\nJa sageli teevad mõtted valu veelgi hullemaks. Puusa vigastus: kukkudes, otsese löögi, nihestuse või nikastuse korral ilmneb valu peaaegu kohe. Meestel on urolitiaas eriti terav, kuna Urogenitaalsüsteemi kanalid on kitsad ja pikad ning kivid vigastavad neid, põhjustades tugevat valu ja verd. Teise võimalusena kasutatakse salvi spetsiaalse baasi - salvi (sobiv tsink või glütserool) kasutamine.\nSelle baasil olevad tabletid on odavad, kuid tõhusad, hästi talutavad, neid saab Retinooli kapslid on kaubanduslikult kättesaadavad, need on odavad, Müügil on nende vitamiinide purgid küünte jaoks, mis sisaldavad 60 ja tabletti. Kui tühjendamine ei peatu kuu aja jooksul. Köögiviljad on dieedi number 5 nurgakivid, kuid nende hulgas on palju illegaalseid toite. Lihtsuhkrut kasutab inimkeha ainevahetusprotsesside energia saamiseks.\nSee on haiguse nimi, mille puhul inimese seedetrakt ei tooda ensüümi laktaasi, mis lagundab piimasuhkrut - laktoosi. Nad saavad hästi hakkama kaela lülisamba osteokondroosiga iivelduse rünnakutega, mis viiakse läbi istudes ja seistes. Ravim tuli süstida otse kopsudesse koos bronhoskoopiaga. See küll alandab vererõhku veidi, kuid kranialgia peatub pärast selle võtmist tingimata, kui mitte vererõhku alandades, vaid erineva mehhanismi abil.\nNeed tekivad seetõttu, et viirus levib peamiselt soolestikus. Krambid jalgades - nii sageli esinev nähtus, et võib-olla ei ole maailmas ühtegi inimest, kes oleks tundmatu selle valuliku ja valuliku tunnetega. Meemassaaži tehnika ja etapid ilma eriarstita kodus. Sigmoidse käärsoole resektsioon (sigmoidektoomia) on operatsioon, mille käigus eemaldatakse selle soolestiku kahjustatud osa.\nKuid õige toitumine, vitamiini- ja mineraalainerikas toit, piisav füüsiline aktiivsus, jalutuskäigud värskes õhus ja positiivne suhtumine võivad tugevdada immuunsust ja viirusnakkusele. Hommikune tuimus, liigutuste jäikus, krigistamine liigeste painutamisel või pikendamisel kaob. Enne manuaalravi kasutamist peate läbima täieliku uuringu. Nende aktiveerimine toimub seal, mille tagajärjel elund on kahjustatud ja põletikuline.\nPigistage jala pealiskaudne veen väljastpoolt, takistades neil igapäevases tegevuses verega üle voolama. Kõhu ja seljavalu. Meditsiinilise õpetamise mudel tooted "Yi Bo" seeria on kaetud ligi 10 kodumaise provintside, autonoomsete piirkondade ja loodud mitmeid müügibürood; tooted eksporditakse Euroopa, Ameerika, LähisIdas, Hong Kong, Macau ja teiste riikide ja piirkondadega Standard hingetoru anatoomia ,touchable trache2. Raseduse ajal sagedase urineerimise ravimisel on kõige olulisem teada, et sümptomit ennast ei saa ravida. Kõigi lihasrühmituste aktiivne soojendamine võimlemise, basseini või sörkjooksu abil parandab hormonaalset tasakaalu kehas, kõrvaldab venoosse stagnatsiooni ja tagab toitainete ja hapniku kohaletoimetamise kõigisse elunditesse ja süsteemidesse.\nMõnel juhul on raseduse tunnuseks puhitus, seedeprobleemid, kõhukinnisus ja sagedane urineerimine öösel. Kalikiektaasiaga tekib valu kubemes, kõhus ja võib kiirguda jalale. Kasvuga kaasneb pidev verejooks, krampvalu, aneemia, suur kõht. Valu tõmbamise teine põhjus võib olla nikastused, mis toetavad vaagnaelundeid.\nSee aitab kiiresti, 3-4 päeva jooksul köha kaob, isegi kui ma ei pea voodipuhkust kinni. Lugesite neist ülalpool, nii et ma ei taha seda uuesti kirjutada. Varbaliigese valu. Linna kiire elutempo koos stressi ja pideva ebamugavas asendis arvuti taga istumisega jätab varem või hiljem jälje. Kuid selleks, et selg ei valutaks, otsustas ta sellest hoolimata kord - läks edasi oma naise juurde ja hakkas õppima.\nKuid pärast ravi lõppu võimaliku retsidiivi õigeaegseks tuvastamiseks peab patsient arsti jälgima veel mitu aastat. Nakkushaigustele on iseloomulik nende kahe sümptomi, nagu palavik ja oksendamine, kõige sagedasem esinemine lapsel. Üldiselt ravis kasutatakse kompleksi, võib see olla kas käitatav või konservatiivne. Infektsioon toimub isegi siis, kui C-hepatiidi viirust sisaldav bioloogiline materjal satub pisikesse kogusesse.\nJärsk füüsiline pingutus ja temperatuuri muutused tänaval. Päevane norm patsiendil on sõltuvalt haigusseisundist 50-100 mg, kuid mõnikord suurendatakse annust 200-300 mg-ni. Vanda Kristjan soovitab koduses apteegis hoida piimhappebaktereid probiootikume sisaldavaid kapsleid, mis sobivad hästi igasuguse kõhuhäda korral, vähendavad ärritust ja leevendavad sellega ka valu, aitavad seedimisele kaasa ja turgutavad immuunsüsteemi. Mainitud sümptomite ilmnemisel on soovitatav seda teha arst peab kontrollimakui suurenenud Vererõhk pikas perspektiivis kahjulikud tagajärjed saab kaasa võtta.\nTervetel inimestel on ASAT tase umbes 1,5 korda kõrgem kui ALAT. Muu hulgas suureneb sel ajal vaagna suurus ja ka häbemeluu sacroiliac liigesed erinevad. Selline vann on ideaalne, kui teil tekivad ebameeldivad aistingud, nagu sügelus või põletustunne. Õige toitumine aitab kiirendada taastumisprotsessi ja vältida haigusi.\nVeerand kotist võib anda kuni 3-aastastele lastele, pool - kuni 7-aastastele. Sageli kannatavad haiguse all suitsetajad, suurlinnade elanikud, ohtlike tööstusharude töötajad ja suured ettevõtted. Abivahendeid tuleb kanda aktiivsel ajal nii kodus, tööl kui matkarajal. Retsept on lihtne ja võimaldab teil ohutult vabaneda emakakaela osteokondroosist.\nIseenesest ei ole see enamasti iseenesest haigus, vaid viitab sellele, kui palju sümptomeid ilmneb täiesti erinev patoloogia. See on inimese tervise ja heaolu hindamisel üks olulisemaid kriteeriume, kuna ta räägib kõnekalt südame-veresoonkonna seisundist. Oleks tore, kui oodatav ema magaks sellel positsioonil öösel. See valu võib ulatusid allapoole puusade ja tagaküljel reied.\nSelle põhjuseks on õhuniiskuse suurenemine ja temperatuuri langus, mille korral rõhk liigestes muutub, ärritades kõhrekoe närve ja retseptoreid ning liikuva liigese kotte. Näiteks vastuseks tugevale teravale helile rahuneb beebi maha ja pöörab ereda valgusallika käes pea õiges suunas. Uuringuks valmistuvad patsiendid küsivad sageli, kas nad saavad süüa. Fibromüalgiaga inimene tunneb tuimaid lihas-skeleti valusid enam kui 10 pagasiruumi standardses piirkonnas: tuhara ülaosades, kaela esiküljel, rinnaku mõlemal küljel, puusades, küünarnukkides, põlveliigeste sisepindadel, sealhulgas ka interscapular piirkonnad.\nParem on loomsed rasvad dieedist välja jätta ja piirata süsivesikute tarbimist. Astsiiti täheldatakse peamiselt tsirroosiga (75% juhtudest), see ei arene üksi. Eneseravimine ja arstide soovituste tähelepanuta jätmine võivad kõik meditsiinitöötajate tingimused rikkuda. Valu päikesepõimikus. Täiskasvanu jaoks ei tohiks päevane annus ületada tabletti, st.\nSeega hõlmab sooleisheemia ravi ravimitega antikoagulantide kasutamist, mida manustatakse selleks otstarbeks mõeldud kateetri kaudu. Kuid sageli põhjustavad krambid tugevat valu. Kopsuhaiguste korral vajutatakse valu, neeruvalu tõmbub. Selles kohas, kus põske on paistes, on vaja teha külm kompress.\nSuurus varieerub mõnest millimeetrist ühe kuni kaheksa sentimeetrini. Kuid seal on üks oluline miinus: sellised meetodid mõjutavad ainult haiguse sümptomeid. Enne diagnoosi määramist saadab hepatoloog patsiendi läbi terve hulga analüüse ja uuringuid, mille hulgast saab eristada üldist ja biokeemilist vereanalüüsi, uriinianalüüsi, CT, MRI. Koos rasedusega võib probleem mitu korda süveneda.\nKui kõik läks hästi, õhtul vähenevad tsüstiidi sümptomid veidi ja järgmisel päeval tunneb inimene palju paremini. Paljud nõustuvad väitega, et kodus on parim kolereetiline ravim oliiviõli. Milliseid meetmeid on vaja pärast Uhise harja ravi poletik avastamist? Selle seisundiga toimetulemiseks pole ühtegi ravimit.\nMis Juhtub Kui Rebida Papilloom Maha Tüsistused Ja Esmaabi Sarkoom\nKuidas Kodus Kondroosist Lahti Saada Podagra\nCeston Tsüstiidi Pillide Tõelised ülevaated Uuring


8. jaanuaril kell 1.05 teatati politseile, et Põltsamaa linnas Roosisaare lähedal on Põltsamaa jõe jääl pikali joobes vägivallatunnustega mees. Politsei tegi kindlaks, et jõe jäält leitud noormeest (1976) on ilmselt pekstud ning ta oli teadvuseta ja poolpaljas. Kiirabi toimetas kannatanu Tartusse haiglasse.\n4. jaanuaril kell 9.50 helistas politseisse naine, kes teatas, et eelmise päeva õhtupoolikul varastati temalt Jõgeval ühes Suure tänava kaupluses jope küljetaskust rahakott, milles oli 1200 krooni sularaha, pangakaart ja dokumendid. Vargusega tekitatud kogukahju on 2300 krooni.\n8. jaanuaril teatas kannatanu politseile, et ajavahemikul 27.detsember 2005 kuni 8. Jaanuar 2006 on sisse murtud Pajusi vallas Arisvere külas temale kuuluvasse suvemajja. Majas on vandaalitsetud ja ära on viidud kaks lambanahkset kasukat. Vargusega tekitatud kahju on 2000 krooni.\n8. jaanuaril kella 22.30 ajal teatati politseile, et Kasepää vallas Nõmme külas nõuab purjus Aivar (1963) majja sisselaskmist ja on lõhkunud maja akna. Politsei toimetas Aivari Jõgeva politseijaoskonda kainenema ja alustas juhtunu suhtes väärteomenetlust.\n4. jaanuaril kella 11.30 ajal juhtus liiklusõnnetus Pala vallas Saare-Kodavere tee 16. kilomeetril, kus Pala suunas liikunud sõiduautole VAZ, mida juhtis Virge (1970), hüppas ootamatult ette teel liikunud jalakäija (1942). Pärast kokkupõrget autoga lahkus mees sündmuskohalt. Politsei pidas jalakäija kinni Pala kaupluse juures ning tuvastas tal alkoholijoobe. Mehe sõnul tal kehavigastusi ei olnud. Jalakäija ja autojuht jõudsid autole tekitatud kahju hüvitamise suhtes kokkuleppele.\n4. jaanuaril kella 8.30 ajal teatati politseile, et Jõgeval ühes Aia tänava kaupluse müügisaalis lamab maas purjus mees. Politsei tegi kindlaks, et nimetatud mehel oli peavigastus. Kiirabi toimetas Arvo (1944) esmaabi saamiseks haiglasse. Seejärel viidi mees politseijaoskonda kainenema.\n4. jaanuaril kell 14.55 teatati politseile, et Palamuse poolt Kuremaa asulasse sissesõidul lamab vasakul pool sõidutee servas mees. Politsei toimetas jaoskonda kainenema Andruse (1954) ja alustas juhtunu uurimiseks väärteomenetlust.\n4. jaanuaril kella 17.45 ajal teatati politseile, et Jõgeval Aia tänaval on lumepalliga katki visatud ühe akna klaas. Kahju suurus on 300 krooni.\n05.01.2006 varahommikul teatati politseile, et samal öösel on Põltsamaa vallas Pisisaare külas sees käidud kaubikus Ford Transit. Lõhutud on süütelukk, sõidukist midagi varastatud ei ole..\nÖöl vastu 6. jaanuari lõhuti Vaimastveres sõiduauto Opel Omega tagatuli ja peeglid.\n6. jaanuaril kell 2.25 teatati politseile, et Jõgeva linnas Kivi tänava trepikojas märatseb joobes seltskond. Politsei pidas kinni neli alkoholijoobes noormeest, kes üritasid sisse murda ühte korterisse, mille uks oli juba maha lõhutud. Politsei toimetas noormehed (1983, 1984, 1985 ja 1986) kainenema ja alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust.\n2.? 8. jaanuari nädala ülevaade\nKokku laekus politseile 119 teadet ja avaldust.\nVäljakutseid oli 71;\nJaoskonda toimetati 39 inimest. Kainenema viidi 27 inimest (neist 1 olid alaealine);\nAvaliku korra rikkumisi registreeriti 29;\nLiikluseeskirja rikkujaid avastati kokku 6.\nNädala jooksul kontrolliti 451 sõidukijuhti, kellest joobes juhte oli 3 ja juhtimisõiguseta juhte 2.


Üksindus: miks me seda vajame. - Elu näpunäitedLoe Edasi\nPõhiline Elu näpunäitedÜksindus: miks me seda vajame.\nÜksindus: miks me seda vajame.\nKõigi aegade suurim eksiarvamus: üksindus . Mis on üksinduse tegelik tähendus ja miks meil seda vaja oleks? Veel allpool.\nÜksi olemine vs üksildane olemine\nOma ettevõtte nautimine\nStereotüübid, mis sooloülesandega sageli kaasnevad, olenemata sellest, kas tegemist on kiire oletuse või täieliku eksliku hinnanguga, olete üksildane. Aga mis siis, kui te seda pole?\nÜksi olemine vs üksildane olemine.\nInimene võib olla üksi, tundmata end üksikuna; Üksindus on see tunne, mis lööb sind inimrühmaga istudes kuskilt välja, see on sinu arm ja su mõtted kell 3:00; See on tung, et kõik maha maetakse, sest võite lihtsalt tunda, et mitte ükski inimene pole piisavalt eriline, et asju jagada. Üksildusest võib saada kaal, mida kannad pärast kellegi kaotust; see on tunne, et midagi on alati puudu. Kuigi üksi olemine on positiivne eneseehitus, mis tõestab teile, et te ei ole üksildane.\nTe tunnete, nagu võtaksite kõik jalutuskäigu, vaataksite ise filme, avastaksite uue hobi, mida saaksite ise nautida. See on tegevuste tegemine iseenda jaoks. Üksinda olemine on olemise olek; Kuigi üksildane olek on mõistuse seisund.\nÜhes lauses esinevat üksindust võib nimetada üksi olemiseks, ilma et ta tunneks end üksikuna. Lihtne, kas pole?\nÜksindust võib uuest vaatenurgast vaadelda kui valguskiirt pimeda tunneli lõpus. Enda tunnustamisega kaasneb meelerahu, et teada, millal täpselt pausi teha. Teie elu võib vahel olla vaimselt, emotsionaalselt, sotsiaalselt ja ametialaselt hõivatud; Üksindus on samaväärne teie lõunapausiga; Ainult et see pole lõunaeine, vaid teie elu tasakaal.\nMis viib meid klõpsamisel järgmise punkti juurde:\nKuigi probleemid rassivad ja süda seisab äärel; peate rohkem kui sügavalt sisse hingama. Te peate tegutsema, toimides lihtsalt täiesti vastupidiselt; andke endale puhkust.\nAvastage rohkem, kes te olete;\nKui kuulute mõnda rühma, lähete te rühmaga kaasa. Te arvate, et tulete koos oma rühmaga ühise ideega, et murda. Kuid kas te ei mõtleks teisiti, kui peaksite midagi ise tegema? Midagi, mis ei pruugi teie inimestele meeldida. Need on asjad, mis määratlevad sind; Kuidas teile meeldib nuusutada, kirg, mis teil on millegi suhtes konkreetses, kuidas teile meeldib päev läbi võtta, tee, mille valisite oma tulevikuks, lihtsalt oma oma elamisviisid .\nHea, kui on keegi, kellega koos ööbida, koos rääkida ja naerda, nii palju mälestusi jätta. Kuid ärge kunagi unustage, et olete oma pikim sõprus.\nKas sa oled peoloom? Raamatususs? Kas kavatsete astuda sammu oma unistuste poole? Mis on teie unistused? Kas sa isegi tead? Kas sa tahad teada?\nKui teil on aega oma mõtetega tegelemiseks, saate rohkem aru sellest, kes te olete ja mida te elus ihaldate, saate teha paremaid valikuid selle kohta, kellega soovite end ümbritseda.\nArmunud võib tekitada sõltuvust, võite alati otsida rohkem hetki kellegagi, keda armastate. Või isegi otsige sõprade õhtust rõõmu rohkem kui lihtsalt ise asju ajades, kuid iseendaga aega veetes võite ka oma suhteid rohkem väärtustada, kui olete mõnda aega üksi veetnud.\nAju režiim: taaskäivitus;\nPidev tegutsemine ja suhtlemine ei anna ajule aega puhata. Kulutades endale rohkem aega, katkestades rohkem tähelepanu hajutamist, on teil hea võimalus oma mõte tühjendada. See on võimalus oma meelt ja keha taaselustada samal ajal.\nNagu ma juba mainisin, et rohkem tähelepanu hajub, pole hullu, et teil on parem keskendumisvõime, mis suurendab teie saavutuste positiivsust ja tõhusust; Seega tootlikkus.\nOma ettevõtte nautimine.\nKatkesta ühendus. Lülitage oma mobiiltelefon välja, lülitage Internet välja, lülitage teler välja. Ole loovam, mõtle ja tee oma uurimusi hobide ja tegevuste kohta, mis sobivad sinu isiksusega. Minge välja ja tehke asjad korda.\nVara ärkama. Varem kui ülejäänud maja, varem kui teie sõbrad. Võtke aega, et mõelda oma päevale ja sellele, kuidas sellest kõige paremini ja paremini kasu saada. Koostage ajakava või loetelu sellest, mida on vaja teha. Täna vaba? See on teie õnnelik päev; see on päev, kus kohtled end kena jalutuskäigu või jäätise saamisega. Minge uutesse kohtadesse, kuulake pargis oma esitusloendeid või mitte. Nagunii on see teie enda aeg.\nSa oled ise piisavalt hea. Te ei vaja kinnitust. Olete ise, sest see on valik, ja see tundub hea.\nHinnake vaikust. Maailm on hõivatud koht, kui te ei võta hetkeks ette ja astuksite mõneks ajaks tagasi. Lihtne on unustada, kui mõnus on lihtsalt üksi istuda ja oma seltskonda nautida. Istuge ümber ja kuulake kõike, mis teie ümber ei toimu.\nHõõruge iga suhtlemist. Ainus aeg on oluline. Ainuüksi aeg on rahulik. Ainuüksi aeg on ilus; Kuid nii on ka teistega veedetud aeg. Pole olemas sellist asja nagu igav inimene või olukord. Kui teil on kunagi igav, on see sellepärast, et te ei pööra tähelepanu. See on teie, mitte teie ümbruse probleem. Kuulake tähelepanelikult, mida inimestel öelda on, tundke huvi, et iga mõtlev meel suheldaks. Püüdke neid inimesena mõista; leiate viisi, kuidas saada aru.\nCopyright Elu näpunäited: Üksindus: miks me seda vajame. - Elu näpunäitedLoe Edasi


[Title will be auto-generated] by Anneli Nõupuu - issuu\nKINNITATUD Oru Vallavolikogu 02.06.2011 otsus nr 94\nORU VALLA TERVISEPROFIIL\nSISSEJUHATUS Oru valla terviseprofiili koostamist alustati 2010 aasta oktoobris. Profiili koostamise eesmärk on omavalitsuse elanike tervise ja seda mõjutavate tegurite kaardistamine. Terviseprofiili sisendiks on nii indikaatorite alusel kogutud andmed kui ka kogukonnaliikmetelt, otsusetegijatelt ning tervise- ja muude valdkondade spetsialistidelt kogutud arvamused ja info. Protsessi väljund on otsusetegijaile ja kogukonnale esitatav profiil, milles kirjeldatakse nii teksti kujul kui ka graafiliselt kogukonna terviseprobleeme ja vajadusi ning nende võimalikke lahendusi. Eesti Rahvastiku tervise arengukavas, mis koostati 2008 aastal, püstitatakse strateegilisi eesmärke rahvastiku tervise hoidmiseks ja jätkuvaks parandamiseks. Vabariigi Valitsuse prioriteetide seas on olulisel kohal rahvastiku iibe positiivseks muutmine, eeldatava ja tervena elatud eluea pikenemine. Antud eesmärkide saavutamiseks on Rahvastiku tervise arengukavas toodud ära soovituslikud eesmärgid ja tegevused kohalikele omavalitsustele. Need suunad on aluseks ka kõigile käesolevas terviseprofiilis välja toodud eesmärkidele ja tegevustele. Profiil on aluseks tervise arendamise tegevuskava koostamisele, milles püstitatakse konkreetsed eesmärgid tervisetulemite parandamiseks ning määratletakse nende saavutamiseks vajalikud tegevused, ressursid ja vastutajad. Terviseprofiil on abivahend inimeste ja keskkonna terviseseisundi mõõtmisel, hindamisel, analüüsimisel, paremate tervisetulemite eesmärgistamisel ning nende saavutamiseks vajalike tegevuste ja vahendite määratlemisel. Terviseprofiil on suunatud Oru valla elanikele terviseteadlikkuse tõstmiseks ja tervisemõjurite paremaks mõistmiseks. Erinevate valdkondade spetsialistidele, otsusetegijatele ja poliitikutele tervisetemaatika paremaks mõistmiseks ning valdkondadevaheliste koostöö arendamiseks elanikkonna parema tervise nimel. Terviseprofiili koostamise eesmärk on kaardistada vallarahva tervist ja heaolu mõjutavate sotsiaalsete, keskkondlike ning majanduslike tegurite hetkeseis. Neid analüüsides tuua välja peamised tervist mõjutavad probleemid ja vajadused ning pakkuda välja võimalikud tegevused probleemide lahendamiseks ja vajaduste rahuldamiseks. Tervisprofiili koostamise tulemusena suureneb elanike rahulolu eluga, mis omakorda soodustab elanikkonna püsimajäämist omavalitsusse.\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava\n1 ÜLDANDMED Oru vald asub geograafiliselt perspektiivses turismipiirkonnas Lääne maakonnas. Vald piirneb Haapsalu lahe ning Noarootsi, Nõva, Risti, Taebla, Padise ja Ridala vallaga. Maakonnakeskus Haapsalu asub 13 km kaugusel ja pealinn Tallinn asub 80 km kaugusel valla keskusest. Valla haldusterritooriumi suuruseks on 197,65 km². Valla territooriumi läbib kaks riikliku tähtsusega maanteed, läänest itta läbib Haapsalu – Keila maantee ja edelast loodesse Nigula – Nõva maantee. Maantee äärde jäävad ka suuremad külad ja tihedam asustus. Vallas asub 15 küla: Auaste, Ingküla, Jalukse, Keedika, Kärbla, Linnamäe, Niibi, Oru, Mõisaküla, Salajõe, Saunja, Seljaküla, Soolu Uugla ja Vedra. Valla keskus on Linnamäe külas.\n1.1 Rahvaarv Seisuga 1. jaanuar 2010 elas Oru vallas (Statistikaamet) 930 elanikku. 01.01. 2009 seisuga oli valla elanike arv 932 inimest, 01.01.2001 seisuga 995 inimest. Seega on rahvastik vähenenud 65 inimese võrra. Oru valla rahvaarvu vähenemine viimase 10 aasta jooksul on stabiilne ja peegeldab üleriigilisi trende. Rahvastiku tihedus Oru vallas on 4,8 in/km², mis on üks hõredamalt asustatud valdasid Läänemaal.\nJoonis 1. Oru valla rahvaarv (Statistikaamet)\n1.2 Rahvastiku soo- ja vanusejaotus Valla rahvastik on vananemas, seda tingib sündivuse langus, üldine töö ja elukohtade vähesus. Rahvastikupüramiidide võrdlemisel positiivse trendina võib välja tuua asjaolu, et 10-14 a noortest on suur osa jäänud Oru valda. Märkimisväärne on aga 30-34 aastaste tööealiste elanike vähene arv.\nJoonis 2. Oru valla rahvastikupüramiid seisuga jaanuar 2000\nJoonis 3. Oru valla rahvastikupüramiid seisuga jaanuar 2010 4\n1.3 Elussünnid Sündivus on olnud Oru vallas alates 2000 aastast kõige kõrgem 2002 ja 2004 aastal, kus registreeriti 13 sündi, kõige madalam 2000 ja 2006 aastal, mil registreeriti ainult 4 sündi. (Statistikaamet).\nJoonis 4. Elussündide arv ja sooline jaotus Oru vald (Statistikaamet)\n1.4 Surmad Surmajuhtude arv alates 2000 aastast näitab languse trendi, mis on positiivne.\nJoonis 5. Surmade arv ja sooline jaotus Oru vald (Statistikaamet)\n1.5. Loomulik iive Oru valla loomuliku iibe kordaja on märgatavalt negatiivsem, kui Eesti näitaja.\nJoonis 6. Loomuliku iibe kordaja Oru vald ja Eesti (Statistikaamet)\n1.6 Kohaliku omavalitsuse eelarve Valla eelarve tulud ühe elaniku kohta on kuni 2008 aastani kasvanud, kuid 2009 aastal on toimunud majanduskriisi tingimustes tulubaasi märgatav vähenemine.\nJoonis 7. Oru valla eelarvetulud (krooni elaniku kohta). Allikas: Oru VV\n1.7 Tulumaksu laekumine Tulumaksu laekumine suurenemine kuni 2008 aastani iseloomustab elanikkonna elatustaseme tõusu. Alates 2009 aastast toimunud tulumaksu langus on tingitud elanikkonna sissetulekute langusest ja üldisest majanduslangusest ning töötuse kasvust.\nJoonis 8. Laekunud tulumaks ühe elaniku kohta (Oru VV)\nAlates 2000 aastast on tööturusurve indeksi näitaja olnud pidevas negatiivses languses, millest lähtub, et järgneval kümnendil lahkub tööturult vanaduse tõttu rohkem inimesi, kui tööturule siseneb.\nJoonis 1.1.6. Demograafiline tööturusurveindeks. Allikas: Statistikaamet\nJoonis 9. Demograafiline tööturusurveindeks ( Statistikaamet)\n2 SOTSIAALNE SIDUSUS JA VÕRDSED VÕIMALUSED 2.1\nMajanduslikult aktiivsed üksused/ettevõtted\nVäikeettevõtluse areng vallas on positiivne. Oru valda iseloomustab suur väikese töötajate arvuga ettevõtete osakaal. Üle 50 töötajaga ettevõtteid ei ole. Valla looduslikest ja geograafilistest eripäradest tulenevalt on perspektiivikas turismialane majandustegevus. Suurimad vallas tegutsevad ja töökohti pakkuvad ettevõtted on seakasvatusega tegelev AS Atria Farmid Linnamäe farm, liha töötlemisega tegelev AS Linpet ja söe pakendamisega tegelev NAP KONSULT OÜ. Hooajaliselt annab tööd turbatootmisega tegelev AS Tootsi Turvas. Tööandjana on olulised valla asutused, kool, lasteaed, raamatukogu, hooldekodu, söökla, samuti erinevad teenindusettevõtted, kauplused, bensiinijaam, sidejaoskond jne.\nJoonis 2.1.1a. Majanduslikult aktiivsed üksused/ettevõtted. Allikas: Statist\nJoonis 10. Majanduslikult aktiivsed üksused Oru vald (Statistikaamet)\nJoonis 11. Majanduslikult aktiivsed üksused aastal 2009 Oru vallas (Statistikaamet)\nMaksumaksjate osakaal elanikkonnast on ühtlaselt tõusnud kuni 2008 aastani. Alates 2008 aastast on langenud 2006 a tasemeni, mis on seotud valla tööealise elanikkonna arvu muutustega (elanikkonna vananemine), töökohtade arvu vähenemisega (töötuse kasv). Surve sotsiaalsfääri ülalhoidmiseks võib lähitulevikus kasvada.\nJoonis 2.1.4. Maksumaksjate osakaal elanikkonnast Oru vallas (Oru VV)\nValla elanike sissetulekud on pidevas tõusujoones kuni 2008 aastani. Kui 2006 a oli keskmine brutotulu 7873 krooni elaniku kohta, siis 2008 a oli 10830 krooni elaniku kohta. 2009 aastast on elanike sissetulek seose töötuse kasvuga langenud. Maksumaksjate arv ja brutotulu on oluliseks aluseks valla tulubaasile.\nJoonis 2.1.5. Keskmine brutotulu ( Statistikaamet)\n2.4 Ülalpeetavate määr Näitaja iseloomustab valla rahvastiku vanuselist koosseisu ja näitab, kui suur on tööealiste elanike koormus mittetööeas elaniku kohta. Võrrelduna Eesti näitajatega on tööealiste elanike koormus mittetööeas elaniku kohta püsinud suurem kui Eesti keskmine, põhjuseks väiksem 9\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava tööealiste elanike koosseis. Oluline eelarvepoliitika kujundamisel – väiksem tulubaas ja suuremad kulud mittetööeas elanikele suunatud toetustele, tegevustele.\nJoonis 14. Ülalpeetavate määr Oru vald (Statistikaamet)\nNagu kogu Eestis, nii oli töötuse suur tõus ka Oru vallas 2009 aastal, mis näitab jätkuvat tõusu. Kui seisuga 31.12. 2006 a oli vallas registreeritud töötute arv 5, siis 31.12. 2009 oli vallas registreeritud töötuid 32 inimest. 21.11. 2010 on vallas registreeritud töötuid 22 inimest, mis moodustab tööealisest elanikkonnast 3,6%. Positiivne on see, et töötute arv 2010 aastal näitab languse tendentsi.\nJoonis 2.1.8. Registreeritud töötuse määr (Eesti Töötukassa)\n2.6 Toimetulek Oru vallas on Eesti Haigekassa andmetel 2009 a ravikindlustusega kaetud 881 inimest, mis moodustab 94,7% valla elanikkonnast. Valla ravikindlustusega kaetud elanike osakaal 2009 aastal on peaaegu võrdne Eesti keskmisega, 96,4%.\nJoonis 16. Ravikindlustusega kaetud elanike arv Oru vallas (Haigekassa) Töövõimetuspensionäre on vallas 2009 aasta andmeil 53 inimest, mis moodustab 8,8 % kogu tööealisest elanikkonnast. Samal perioodil oli vallas 70 puudega inimest, mis moodustab 7,5 % kogu valla elanikkonnast. 2009 2009 a kokku Kerge puue Lapsed 1 1 Täiskasvanud 69 18 Tabel 1. Puudega inimeste arv Oru vallas (Oru VV)\nVallas on palju pensionäre, kelle pension katab nende esmavajadused ja seetõttu on toimetulekutoetust võimalik taotleda praktiliselt sellistel inimestel, kellel puuduvad igasugused sissetulekud. Enamasti on need üksi elavad töötud. Majandusbuumi ajal oli vallas töötuid väga vähe ja seepärast langes ka toimetulekutoetuse saajate arv. Töötute arv on kasvanud ja sellest tulenevalt ka suurenenud toimetulekutoetuse maksmine.\nJoonis 17. Väljamakstud toimetulekutoetused 1 elaniku kohta\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava Kuna toimetulekutoetuse maksmise piirmäär on tegelikuks toimetulekuks väga väike, maksab vald oma elanikele mitmeid lisatoetusi. Sotsiaaltoetused omavad märkimisväärset kaalu majandusliku- ja toimetulekuprobleemidega inimeste toimetulemisel. Oru vallas on terviseprofiilis vaadeldud perioodi jooksul vähekindlustatud isikutele või perekonna toimetuleku kindlustamiseks makstud alljärgnevaid täiendavaid sotsiaaltoetusi: toetus kütte muretsemiseks, määratakse vähekindlustatud peredele ja üksi elavatele eakatele; toetus ravi-, rehabilitatsiooni- ja ravimikulude hüvitamiseks mittetöötavatele ravikindlustuseta isikutele, puuetega isikutele, pensionäridele, vähekindlustatud peredele; toetus prillide muretsemiseks õpilastele, üliõpilastele ja eakatele; hooldusteenuse osaline kompenseerimine hoolekandeasutuses; laste lõunasöögi kompenseerimine lasteaias ja koolis; toetus vanemliku hoolitsuseta laste peredele; toetus laste huvitegevuses osalemiseks; toetus majanduslike raskuste korral; hooldajatoetus raske ja sügava puudega isikute hooldajatele; erakorraline toetus tule- ja loodusõnnetuse puhul. Paikkonnas pakutavad sotsiaalteenused Sotsiaalnõustamine, hooldamine hoolekandeasutuses, pesupesemisteenus, sotsiaalkorterid, hariduslike erivajadustega lastele tugiteenused ( logopeed, eripedagoog). Võlanõustamisteenust, psühholoogilist nõustamist jm spetsiifilisi teenuseid osutatakse enamasti Haapsalus ja vajadusel on need Oru valla kliendile tasuta. Tervishoiuteenused Pereõe vastuvõtt 3x nädalas ja erinevate terviseuuringute võimalikkus: kolesteroolitaseme, veresuhkru, hemoglobiini, põletikunäitajate määramine verest, esmane uriinianalüüs, ninakõrvalurgete ultraheliuuring, kehamassi indeksi määramine, südame EKG uuring. Pereõeteenus hooldekodus on 8 tundi ööpäevas, erialaspetsialistide vastuvõtud on enamuses maakonnahaiglas. Seoses elanikkonna vananemisega on suurenenud vajadus koduõendusteenuse järele. Koduõendusteenust osutab osaliselt pereõde. Koduhooldusteenust Oru vallas hetkel ei osutata, kuna suures osas katavad selle vajaduse puuetega inimeste hooldajad.\nKaasatus kogukonna tegevustesse\nOru valla olulisemateks probleemideks on vabade elamispindade ja noortele sobilike töökohtade vähesus ning ebapiisav korrastatud info saamise võimalus. Elanike kaasamine otsustusprotsessidesse toimub koostöös seltside ja ühendustega, ümarlaudade korraldamine, ühisürituste läbiviimine jne. Kavade ja planeeringute tutvustamiseks toimuvad avalikud arutelud. Koostöö süvendamiseks viiakse läbi erinevatele sihtgruppidele ümarlaudu. Vallas tegutsevad täisealistele tantsuringid, võimlemisring, võrkpallitreeningud erinevatele vanusegruppidele, kunsti- ja käsitööõpetus erinevas vanuses elanikele. Tervislikku eluviisi toetavad üritused paikkonnas Sporditreeningud, üritused lastele ja täiskasvanutele, matkad, laagrid jne. Täiskasvanutele võimlemisring, tantsutreeningud, pallimängutreeningud, matkad, muud vaba aja üritused.\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava Sportimisvõimalused Vallal on spordisaal, korvpalliplats, jalgpalliplats, kaks matkarada Saunja ja Salajõe külas ning erinevad elamusspordialadega tegelemise võimalus Uuskalda puhke- ja spordikülas. Motokrossirada Auaste külas ja ratsaspordivõimalused Jalukse külas. Turvalisus Vallas on loodud kaks naabrivalve piirkonda. Suurimaks mureks on sügis-talve periood, kui suvemajad tühjaks jäävad, siis esineb mõningaid rüüstamisi ja vargusi. Kaugemal asuvad talupidamised on hajutatud ja seetõttu nende inimeste turvalisus ka ebakindlam. Oluline on tõsta inimeste teadlikkust igapäevaelu turvalisusest, viia läbi koolitusi kuritegevuse ennetamiseks.\n3 LASTE TURVALINE NING TERVISLIK ARENG Vallas on laste arv olnud viimastel aastatel küllaltki stabiilne. Laste arvu kasv saab toimuda lähiaastatel kvantitatiivsete muutuste mõjul (sisseränne, sündivuse suurenemine), mida omakorda mõjutab piirkonna sotsiaal-majanduslike olude kvaliteedi muutus (elamispinnad, töökohad).\nJoonis 18. Laste arv Oru vallas (Statistikaamet) Valla territooriumil on Oru kool, mis annab põhiharidust ja Linnamäe lasteaed. Mõlemad haridusasutused asuvad valla keskuses, Linnamäe külas. Koolimaja on ehitatud 10 aastat tagasi, kaasaegne ja moodsa lahendusega. Lasteaed on rajatud 20 aastat tagasi, kuid tänaseks renoveeritud ning kaasajastatud õppekeskkonnaga. Mõlemad lasteasutused vastavad seadustest tulenevatele tervisekaitsenõuetele. Kooliõendusteenust korraldab piirkonna perearst. Laste toitlustamine põhikoolis (lõunasöök ja pikapäeva rühma eine) tasustatakse osaliselt riigi eelarvest ja osaliselt valla vahenditest. Lasteaia toitlustamiskulud tasutakse osaliselt lastevanemate poolt ja osaliselt valla eelarvest. Peamisteks laste ja noortega tegelevaks asutuseks on Oru kool, kuhu on suures osas koondunud ka muud laste ja noorte vabaaja tegevused (pikapäevarühm, huviringid- loometegevused, instrumendiõpetus, kunstiring, puutööring, sporditreeningud, noorteürituste korraldamine jne). Oru kool on liitunud Tervist Edendavate Koolide ( TEK) võrgustikuga. 13\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava Põhikooli õpilaste arv on küllaltki stabiilne, Oru koolis õppis 2008 a 70 õpilast, 2009 a 68 ja 2010 a 69 õpilast. Lasteaed on aastate lõikes laste arvult püsinud stabiilsena.\nJoonis 19. Laste arv haridusasutustes Oru vald (Oru VV) Valla teed, mis ühendavad suuri keskusi nagu Haapsalu ja Keila, on liiklusvahenditele tehniliselt heas seisukorras. Jalakäijatele ei ole liiklemine turvaline, kuna puuduvad kergliiklusteed. Õpilaste kooliteel on üks nõuetekohaselt rajatud ja valgustatud ülekäigurada. Valla toetus terviseteenuste kättesaadavusele on toetav. Õpilaste plaanilist meditsiinilist tervisekontrolli teostab perearst. Puhas loodus soodustab tervislike eluviiside harrastamist. Oluline roll on tervistedendaval algõpetusel, sest põhitõed ja harjumused omandatakse lapsepõlves. Tervistedendavate tegevuste paremaks korraldamiseks on vajalik teha õpilaste ja lapsevanemate hulgas uuring, mille alusel planeerida tervistedendavate tegevuste arengut.\n4 TERVISLIK ELU-, ÕPI- JA TÖÖKESKKOND 4.1\nTerviseedenduslik printsiip on väärtustada elanikkonna tervist ja tervislikku käitumist. Oru valla tugevusteks on puhas loodus ja mere lähedus. Õhku oluliselt saastavaid paikseid saaste- ja kiirgusallikaid vallas ei ole. Aeg ajalt levib Atria farmidest sealäga hais, mis on ebameeldiv, kuid mitte otseselt tervisele kahjulik. Kütteperioodil levib kergekujuline tahmareostus Linnamäe katlamaja ümbruses. Müra ja vibratsioon tuleneb valla territooriumi läbivast liikluse intensiivsusest.\n4.2 Huvitegevused Loodushuvilised saavad elamuse matkaradadel Saunjas ja Salajõel, mis on hästi hooldatud ja turvalised. Linnamäel on koolimaja baasil arendamisjärgus huvi/ loomekeskus, kus iga nädal toimuvad lastele ja täiskasvanutele erinevaid loometegevusi võimaldavad tunnid. Vald toetab elanike vaba aja mitmekesist veetmist, huviringidest osavõtumaks on sümboolne. Omavalitsus ja vabaühendused taotlevad lisavahendeid tööealise elanikkonna vaba aja tervislikuks veetmiseks. 14\nÜldkasutatavad spordirajatised ja terviserajad\nÜldkasutatavad on Oru kooli spordisaal ja spordiplatsid, matkarada Silma Looduskaitsealal Saunja külas ja Salajõel.\nKohaliku omavalitsuse alkoholipoliitika\nAlkoholi müüakse vallas 3 kaupluses ja bensiinijaamas ning ühes meelelahutusasutuses. Avalikel üritustel müüakse alkoholi vastavalt kehtivale seadusandlusele. Koostöös politseiga jälgitakse, et alkohol ei oleks kättesaadav noortele.\nOru vallas toimepandud kuritegude arv on ajavahemikus 2002- 2008 a näidanud kasvutendentsi, järsk langus 2002 a tasemele toimus 2009 aastal, mis on igati positiivne nähtus. Seda võib põhjendada ka majandusliku madalseisuga, olukorras kus raha napib tarbitakse ka alkoholi vähem ja keskendutakse rohkem töö otsimisele ja perele. Ennekõike on vähenenud liikluskuriteod.\nJoonis 21. Liikluskuriteod ja –õnnetused Oru vallas (Oru VV)\nAutode keskmine ööpäevane liiklussagedus 1800\n1300 1200 1100 1000 2005\nJoonis 22 . Autode keskmine ööpäevane liiklussagedus teel nr. 17 Keila - Haapsalu km. 63,777 68,795: 15\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava Andmed põhinevad AS Teede Tehnokeskuse mõõdistustele, mida teostatakse Maanteeameti tellimusel kogu riikliku teedevõrgu ulatuses igal aastal. Liikluse intensiivsuse kasv Linnamäe keskust läbival maanteel nõuab Linnamäe küla liikluskorralduse ohutumaks muutmist. Jalakäijate turvalisuse tagamiseks on vajalik kergliiklustee rajamine sõidutee äärde.\n4.6 Tuleohutus Valla territooriumil esineb sagedamini väiksemaid olmeprügi- ja kulupõlenguid. Tõsisemate tagajärgedega tuleõnnetusi viimasel viiel aastal on olnud 3, neist üks inimohvriga. Valla suurimateks kriisikorraldusega seotud riskiobjektideks on Oru Hooldekodu ja Oru Kool.\n5 TERVISLIK ELUVIIS 5.1.\nTervisealase teabe kättesaadavus\nOru vallas on võimalik saada otsest tervisealast teavet perearstilt ja pereõelt. Vastuvõturuumides on info saadaval paberkandjal. Oru raamatukogus ja Jalukse kaupluses on teabe hankimiseks avalik internetipunkt. Tervisealast teavet jagatakse erinevatel üritustel, lastevanemate üritustel koolis ja lasteaias ning eakate üritustel. Oluline infokandja on kord kvartalis ilmub valla teabeleht. Teabe vajadus ja edastamise meetodid on sihtgrupiti väga erinevad. Oluline on eelkooliealiste laste lastevanemate terviseteadlikel teemadel koolitamine, samuti eakate inimeste nõustamine ja koolitamine. Tervisealase info edastamisel tuleks suuremat tähelepanu pöörata inimese teadlikkusele nii füüsilise kui vaimse tervise säilitamiseks. Inimeste huvi on kasvanud loodus- ja alternatiivravi suhtes, suurenenud on elanikkonna liikumisaktiivsus. Puudub teave elanikkonna toitumisharjumistest ja tervisealase teabe omamise allikatest.\n5.2 Tervislikku eluviisi toetavad ettevõtmised paikkonnas Vallas korraldatakse mitmeid üritusi, mis teenivad terviseedenduslikku eesmärki: erinevad võistlusmängud üritustel, spordivõistlused, matkad, talgud, treeningud. Koolis ja lasteaias tervislikke eluviisi ja tervislikku toitumist propageerivad üritused, leivategu, moosi keetmine, jüriööjooks, volbrijooks, vastlapäev, spordipäevad lastele, noortele, võrkpalliturniirid erinevatele vanusegruppidele, tantsutreeningud, võimlemisrühmad naistele.\n6. TERVISETEENUSED Oru vallas tegutseb terviseteenuse osutajana perearsti kabinet, mis asub valla keskuses, Linnamäe külas, kus patsientide vastuvõtt toimub 3 korda nädalas. Ülejäänud vastuvõtuaegadel on perearsti vastuvõtt Haapsalus. Eriarstiabiteenused asuvad valdavalt Haapsalus. Probleemiks on eakate ja sotsiaalselt väheaktiivsete elanike transpordivõimaluste puudumine eriarstiabi saamiseks nii Haapsalus kui Tallinnas. Lähimad apteegid on Haapsalus, üksikutel eakatel on ravimite kättesaamine raskendatud.\n7. TERVISPROFIILIST TULENEVAD EESMÄRGID JA TEGEVUSKAVA Peatükis on välja toodud valdkondade probleemid, eesmärgid ja nende täitmiseks võimalikud tegevused. Terviseprofiili eesmärk: Oru vald on kvaliteetse ning jätkusuutliku elukeskkonnaga, terve, haritud, aktiivse ja avatud elustiiliga piirkond, kus elanikel on tugev paikkondlik identiteet.\nSotsiaalse sidususe all mõistetakse ühiskonna võimet tagada iga oma liikme heaolu, ületades sotsiaalset lõhestumist ja vältides tõrjutust. Sidususel on otsene seos tervisega – mida suurem on sidusus, seda paremad on ka tervisenäitajad. Sidususe kõrge tase toetab ka sotsiaalset turvalisust, mis on omakorda oluline tervisemõjur. Sotsiaalset turvalisust iseloomustavad tööhõive, vaesuse ja kihistumise näitajad. Tõrjutud sotsiaalsete gruppide olemasolu on oluline risk rahva tervisele, seevastu võrdsed võimalused ja võrdne ligipääs teenustele suurendavad sotsiaalset turvalisust ja sidusust ning parandavad tervisenäitajaid. Kohalikul võimul on võimalused mõjutada sotsiaalse sidususe arengut seadusandluse, rahastamisotsuste ja ühiskonna prioriteetide kujundamise kaudu. Avalik sektor saab toetada valitsusväliste organisatsioonide initsiatiive ja arengut, kaasates indiviidide ja huvigruppe otsuste tegemisse. Sidususe planeeritud arendamine ja sotsiaalselt tundlike rühmade kaasamine toob kaasa nii usalduse kui ka sotsiaalse ja majandusliku turvalisuse kasvu, mis on olulised rahvastiku tervise mõjurid. Valdkonna probleemid: • Majanduskriis on suurendanud töötute arvu vallas. Töötus suurendab omakorda tõrjutust ja majanduslikku toimetulematust. • Maksumaksjate osakaal elanikkonnast suhteliselt väike, see kasvatab survet valla eelarvele ja sotsiaalsfääri ülalpidamise võimekusele. Valdkonna eesmärk: Oru valla erinevate elanikerühmade sidususe suurendamine ja tõrjutuse vähendamine. Võimalikud meetmed: • Kaasata külaliikumisse elanikerühmi, kes on kaotanud või kellel on oht kaotada töö ja side kogukonnaga (töötud, puudega inimesed jt) läbi koolituste, infopäevade, ja nõustamiste. Aeg: pidev • Arendada valla sotsiaalset infrastruktuuri, toetada koostöö- ja toetusvõrgustike ja huvialaühenduste tegevust ning luua inimeste omaalgatust ja sotsiaalset aktiivsust soosiv keskkond läbi vallaeelarve, koolituste, projektide ja infopäevade. Aeg: pidev\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava • Tagada elanikkonnale tervisega seonduva teabe kättesaadavus, eriti sotsiaalselt tundlikele gruppidele nende õiguste, hüvitiste ja teenuste kohta, kasutades projekte, koolitusi, infopäevi, nõustamisi. Aeg: pidev • Korraldada vallaelanike sotsiaalse sidususe suurendamiseks terviseedendamise alaseid üritusi läbi projektide, teabepäevade. Aeg: 2011-2013 • Viia läbi omastehooldajate teadlikkuse tõstmist läbi koolituste, teabepäevade ja nõustamise. Aeg: pidev • Leida paremaid võimalusi transpordikorralduses vastavalt sihtgrupi erivajadustele.\nLapse- ja noorukieas pannakse alus inimese terviseteadlikkusele ja tervist säästvale käitumisele. Tervist mõjutavad peresuhted, kodused elamistingimused, kodukoha loodus- ja tehiskeskkond, lasteaia- ja koolikeskkond, samuti üldine sotsiaalmajanduslik keskkond, sh haridus- ja tervishoiusüsteemi korraldus ning töötus ja vaesus riigis. Suurt mõju avaldab lastele neid ümbritsev sotsiaalne võrgustik, vanemate, vanavanemate, sõprade eluviis ja käitumine. Lapse ja noore tervisearengu kujunemist tuleb käsitleda koosmõjus perekonna ja keskkonnaga, kus laps suurema osa ajast viibib. Investeering haridusse võrdub investeeringuga tervisesse. Koolil ja koolis toimuval on oluline roll lapse väärtushinnangute, sotsiaalsete oskuste, tervise ja toimetuleku kujunemisel. Haridustee katkemine ja rahvastiku tervis on omavahel seotud. Mida madalam on hariduslik tase, seda halvemad on tervisenäitajad ning lühem keskmine eluiga. Pöörates õigel ajal tähelepanu arengu- ja tervisehäiretele ning riskiteguritele, on võimalik probleeme ennetada. Varajase sekkumise nüüdisaegne käsitlus põhineb tervishoiu-, sotsiaal- ja haridusvaldkonna paindlikul koostööl, liikudes meditsiiniliselt mudelilt enam sotsiaalse mudeli poole. Tähelepanu vajavad sotsiaalsete probleemidega, tagasihoidliku haridusliku ning majandusliku taustaga peredes elavad lapsed ja noored. Nende tervise ja arengu toetamisele suunatud tegevused aitavad märkimisväärselt vähendada rahvastiku tervisenäitajates avalduvat ebavõrdsust. Valdkonna probleemid: • Puuduvad uuringud laste subjektiivsete hinnangute kohta oma tervisele ja teadmiste kohta tervisedenduse valdkonnas. • Laste ja noortega tegelevate spetsialistide leidmine • Edendada seksuaaltervisealast teadlikkust • Tubaka, alkoholi ja narkootiliste ainete kahjulikkuse alased koolitused, õppepäevad erinevatele noorte sihtgruppidele • Valla eelarve vähesed võimalused lastega perede toetamiseks • Vähesed võimalused lastel suvel töötamiseks. Valdkonna eesmärk: Oru vald on tervislikke eluviise, õpilase eripära ja arengut toetava õpikeskkonnaga omavalitsus. Oru valla noortel on head huvihariduse omandamise ja tervislikud vabaaja veetmise võimalused. Võimalikud meetmed: • Saada laste subjektiivne hinnang oma tervisele ja nende teadlikkusele tervist edendava elustiili kohta läbi uuringute, infopäevade . Aeg: 2011-2013 • Suurendada lastevanemate teadlikkust ja oskusi laste tervisliku arengu kujundamisel läbi projektide, infopäevade, loengute , vestluste ja nõustamiste. Aeg: pidev 18\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava • Leida võimalusi laste suvise koolivaheaja sisustamiseks läbi vallaeelarve ja projektide. Aeg: pidev • Terviseõpetuse mitmekesistamine koolis. Aeg: pidev\nInimest ümbritsev keskkond mõjutab terviseseisundit sageli enam, kui seda tajutakse. Selles peatükis vaadeldakse elukeskkonnana keskkonda, mis ümbritseb meid väljaspool töö- ja õpikeskkonda. Elu-, töö- ja õpikeskkonda võivad sattuda erinevad ohutegurid (keemilised, füüsikalised, bioloogilised) peamiselt toodetest, ehitistest, rajatistest, sõidukitest ja tööstusettevõtetest. Eelnimetatud ohuteguritega puutub inimene kokku kas vahetu kontakti või õhu, vee ja toidu kaudu. Samuti võib kontakt ohuteguritega toimuda teiste inimeste või ka loomade kaudu. Elu-, töö- ja õpikeskkonnast tulenevate ohutegurite negatiivne mõju võib ilmneda tihti alles aastate pärast (näiteks areneb välja allergia, närvikahjustus või kasvaja). Sageli mõjutab inimese tervist samal ajal mitu keskkonnast tulenevat ohutegurit. Seega on keskkonna mõju tervisele kompleksne ning sõltub nii keskkonnategurite iseloomust kui ka ajast, mille jooksul nad tervist mõjutavad. Valdkonna probleemid: • Valla keskuses puudub nõuetekohane terviserada • Vähene koostöö naaberomavalitsustega tervisliku elukeskkonna loomisel Valdkonna eesmärk: Oru vald on meeldiva elukeskkonnaga, korrastatud ja kaasaegse infrastruktuuriga vald, kus järgitakse säästva arengu ja tervisedenduse põhimõtteid Võimalikud meetmed: • Luua võimalus Linnamäe-Rannaküla kergliiklustee rajamiseks. Aeg: 2011-2012 • Koostöö naaberomavalitustega koostööprojektide näol tervislikuma elukeskkonna loomisel. Aeg: Pidev\nKäesolevas peatükis antakse ülevaade sellest, kuidas oleks võimalik tervislikke valikuid suurendada ning inimeste riskikäitumist vähendada. Peamisteks käitumuslikeks tervisemõjuriteks tuleb pidada vähest kehalist aktiivsust, tasakaalustamata toitumist ja riskikäitumist, näiteks alkoholi, tubaka ja narkootikumide tarbimist, hasartmängurlust, riskivat seksuaalkäitumist ning ebaturvalist käitumist liikluses (kiiruse ületamine, turvavööde ja helkurite kasutamata jätmine jne). Tervisekäitumist mõjutavad otseselt isiku hoiakud, uskumused, väärtushinnangud, teadlikkus, oskused ja motivatsioon. Inimest ümbritsev elukeskkond oma keskkondlike, sotsiaalmajanduslike ja psühhosotsiaalsete mõjudega määrab suures osas milliseid tervist puudutavaid otsuseid inimene langetab ja kuidas inimene enda ja teiste tervise suhtes käitub. Tervisliku eluviisi soodustamiseks tuleb erinevate eluvaldkondade esindajatega koostöös viia ellu abinõud terviseteadlikkuse ja tervist toetava keskkonna kujundamiseks. Tuleb suurendada kehalist aktiivsust soodustavate võimaluste ja täisväärtusliku toidu kättesaadavust, vähendada\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava sõltuvust tekitavate ainete kättesaadavust ja nõudlust nende järele ning soodustada turvalist käitumist liikluses, olmes ja vabaaja veetmisel. Valdkonna peamised probleemid: • Puuduvad uuringud rahvastiku ja erinevate riskirühmade liikumis- ja toitumisharjumustest määravate mõjurite ja hoiakute kindlaks tegemiseks, laste ülekaalulisuse trendide jälgimiseks ning efektiivsete sekkumiste planeerimiseks; puuduvad regulaarsed toitumist ja toidu ohutust käsitlevad riskiuuringud • Puudub teave elanikkonna subjektiivsete tervisehinnangute kohta. • Tervisespordiga tegelemise võimaluste valik on väike, eriti talvisel perioodil, puuduvad valgustatud suusarajad, erinevatele sihtrühmadele mõeldud ravivõimlemis-, ujumis-, aeroobika treeningud. • Leida võimalusi elanikkonna ujumistreeningute korraldamiseks talvisel perioodil • Teavitustöös on vähene tähelepanu igapäevase kehalise aktiivsuse suurendamisele ja eneseabi võimalustele tervisedenduse vallas. • Naabervaldades olemasolevate rajatiste parem kasutamine ja propageerimine. Valdkonna eesmärk: Oru valla elanikud on tervislike ja sportlike eluviisidega Võimalikud meetmed: • Koguda teavet valla elanike toitumisharjumuste ja tervisespordiga tegelemise kohta läbi uuringute ja projektide. Aeg: 2012 • Tõsta inimeste teadlikkust tervislikust toitumisest, tervist toetavast liikumisest ning liikumisharrastuse võimalustest. Aeg: 2011-2013 a • Tagada kehalist aktiivsust soodustav keskkond (sh tervist edendavad võrgustikud) ning infrastruktuur läbi vallaeelarve ja projektide. Aeg: 2011-2013 • Luua erinevaid võimalusi vaba aja aktiivseks veetmiseks, ühisüritused, ujumistreeningud, perepäevad, erinevad liikumisharrastused jne läbi vallaeelarve ja projektide. Aeg: pidev • Edendada sõltuvusvaba elustiili ja suurendada erinevate huvidega inimeste vabaajaveetmise võimalusi läbi valla eelarve ja projektide. Aeg: pidev • Levitada tervisealast informatsiooni vallalehe, tervisepäevade korraldamise, loengute ja nõustamiste läbi. Aeg: pidev • Taotleda ressursse tervist edendavate ürituste korraldamiseks, trükiste soetamiseks, teabe jagamiseks. Aeg: pidev • Koostööprojektid naaberomavalitsustega ühistegevuste korraldamiseks.\nTervishoiuteenuste pakkumise jätkusuutlikkus\nÜhiskonna arenguga kaasnevad uued ülesanded, mille lahendamine eeldab tasakaalu leidmist ja kompromissi ühiskonna erinevate huvigruppide vahel. Pärast taasiseseisvumist on Eesti tervishoiusüsteemis toimunud suured muutused. Tervishoiureformid algasid 1992 a üleminekuga solidaarsele ravikindlustuspõhisele tervishoiu rahastamisele, mis tõi endaga kaasa tervishoiuteenuse osutajate ja tervishoiu rahastaja eraldumise ning lepinguliste suhete tekkimise haigekassa ning tervishoiuteenuse osutajate vahel. Teiseks oluliseks muutuseks Eesti tervishoiusüsteemis on teenuse osutajate võrgustiku reorganiseerimine perearstikeskse esmatasandisüsteemi ning optimeeritud haiglavõrgu arendamise kaudu.\nOru valla terviseprofiil ja tervisearenduse rakenduskava Eesti tervishoiusüsteemis on avalikul sektoril märkimisväärne roll tervishoiu korraldamises ja tervishoiuteenuste kättesaadavuse tagamises. Samas on tervishoiusüsteemi toimivuse ja paindlikkuse suurendamiseks rakendatud mitmeid erasektori põhimõtteid. Seetõttu tegutsevad kõik tervishoiuteenuse osutajad eraõiguse alusel. Perearstid on valdavalt kas füüsilisest isikust ettevõtjad või äriühingute omanikud ja palgatöötajad ning haiglad sihtasutused või aktsiaseltsid. Selleks, et paremini tagada haiglate tegutsemise eesmärkide vastavus avalikele huvidele, on haiglate omanikeks kas riik, kohalik omavalitsus või muu avalik-õiguslik organisatsioon, kes haiglate nõukogude kaudu suunavad haiglate tegevjuhtkonna igapäevategevust. Tervishoiusüsteem peab olema patsiendikeskne, et tagada ravi järjepidevus. Selle oluliseks eelduseks on esmatasandi, eriarstiabi ja hooldusravi/hoolekande vaheline koostöö ning koordineeritus. Oluline aspekt on ka patsiendi informeeritus, mis ühelt poolt tähendab oskust orienteeruda tervishoiusüsteemis ning teisalt teadlikkust oma terviseprobleemidest ning ravivõimalustest. Valdkonna peamised probleemid: • Puudub teave elanikkonna rahulolust ja tervisehoiuteenuse kättesadavusest. • Elanikkonnal vähesed esmaabialased teadmised. • Vähene ligipääs erinevatele meditsiiniteenustele • Suurenev omaosalus tervishoiuteenuste ja ravimite eest tasumisel, ei võimalda krooniliste haiguste ja madalama sissetulekuga inimestel ravi kättesaadavust. • Vähekindlustatud elanikkonnal ebapiisavad majanduslikud võimalused hambaraviteenusele Valdkonna eesmärk: Oru valla elanikele on tagatud esmatasandi arstiabiteenus ja juurdepääs eriarstide ning rehabilitatsiooniteenustele. Võimalikud meetmed: • Korraldada ja toetada elanikkonna rahulolu uuringuid tervishoiuteenuste kvaliteedi ja kättesaadavuse kohta läbi projektide, uuringute ja infopäevade. Aeg: 2012 • Esmaabialaste teadmiste suurendamine valla elanike seas, läbi teabepäevade, loengute, koolituste, muude ürituste. Aeg: pidev • Toetada külaseltse tervisedenduse ja sportlike ürituste korraldamisel läbi vallaeelarve ja projektide. Aeg: 2011-2013 • Võimaldada läbi sotsiaaltoetuste terviseteenuse paremat kättesaadavust vähekindlustatud isikuid. Aeg: pidev\nKOKKUVÕTE Oru valla terviseprofiili koostamise eesmärgiks on kaardistada vallarahva tervist ja heaolu mõjutavate sotsiaalsete, keskkondlike ning majanduslike tegurite hetkeseis. Neid analüüsides tuua välja peamised tervist mõjutavad probleemid ja vajadused ning pakkuda välja võimalikud tegevused probleemide lahendamiseks ja vajaduste rahuldamiseks. Valla tervisetegurite hetkeseisundit on hinnatud Tervise Arengu Instituudi poolt koostatud kohaliku omavalitsuse ja maakonna terviseprofiili koostamise juhendmaterjalis vajalikuks peetud indikaatorite abil. Kuna käesoleva terviseprofiili koostamisel ei olnud võimalik vallarahva tervisekäitumise ja subjektiivsete hinnangute kogumiseks uuringute ja küsitluste läbiviimine, on terviseprofiili eesmärgiks anda esialgne ülevaade vallarahva hetkeolukorrast ja tervisemõjuritest, mis annavad võimaluse tervisedenduse edasiseks arendamiseks. Hetkel kogutud andmete põhjal ei ole võimalik anda hinnangut vallarahva tervisele, kuna objektiivse hinnangu andmiseks tuleb korraldada erinevaid uuringuid ja analüüse, mis on terviseprofiili arengukavas kajastatud valdkonna meetmetes. Lähtuvalt ebastabiilsest majanduslikust olukorrast ei ole võimalik ette planeerida tegevustele ajalist ja rahalist ressurssi. Peatükkides on välja toodud valdkondade probleemid, eesmärgid ja nende täitmiseks võimalikud tegevused. Keskkonnast tulenevad otseseid tervist kahjustavaid tegurid vallas ei ole. Suurimate probleemidena tulid välja töötus ja vallaeelarve vähesed võimalused sotsiaalsfääri kulutuste rahastamiseks, kehalist aktiivsust tõstvate tegevuste läbiviimiseks ja laste huvitegevuse toetamiseks. Tervishoiuteenuste ja terviseuuringute eest tasumiseks vallaeelarves vahendeid ei piisa, samuti ei ole piisavalt vahendeid hambaravi võimaldamiseks elanikkonnale. Vallas puuduvad uuringud rahvastiku ja erinevate riskirühmade liikumis- ja toitumisharjumustest määravate mõjurite ja hoiakute kindlaks tegemiseks, laste ülekaalulisuse trendide jälgimiseks ning efektiivsete sekkumiste planeerimiseks. Samuti puudub teave elanikkonna subjektiivsete tervisehinnangute ja tervisespordiga tegelemise kohta. Sellepärast on terviseprofiili arengukavas välja toodud sellealaste uuringute läbiviimine. Tervisespordiga tegelemise võimaluste valik on vallas väike, eriti talvisel ajal, puuduvad valgustatud suusarajad, ujula kasutamise võimalus, erinevate treeningrühmade olemasolu. Tegevusi lisataks kavasse lähtuvalt profiili eesmärkidest ja sihtgruppide vajadusest. Profiili täitmise eest vastutab Oru Vallavalitsus, kes teeb koostööd muude asjaomaste rühmadega. Terviseprofiil võetakse aluseks valla arengukava muutmisel.\n8. KASUTATUD KIRJANDUS JA MUUD ALLIKAD Indikaatorite nimekiri http://www.terviseinfo.ee/web/?id=2736 (08.11.2010) Kohaliku omavalitsuse ja maakonna terviseprofiili koostamine http://www.terviseinfo.ee/web/?id=2736 (08.11.2010) Lääne maakonna aastaraamat 2008, Lääne Maavalitsus 2009 Lääne maakonna aastaraamat 2009, Lääne Maavalitsus 2010 Majandustegevuse register http://mtr.mkm.ee/default.aspx?s=otsi (08.11.2010) Maksu- ja Tolliamet http://www.emta.ee (21.10.2010) Rahvastiku Tervise Arengukava 2009–2020 http://www.sm.ee/tegevus/tervis.html (08.11.2010) Statistikaamet http://www.stat.ee (08.11.2010) Haigekassa http://www.haigekassa.ee (08.11.2010) Tervise Arengu Instituut http://www.tai.ee/ (08.11.2010)


Allan Sikk: president on vajalik erilisemates olukordades - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nAllan Sikk: president on vajalik erilisemates olukordades\n6. jaanuar 2011, 22:25\nPolitoloog Allan Sikk.\nUniversity College Londoni Slaavi ja Ida-Euroopa õpingute instituudi Balti poliitika lektor Allan Sikk leiab, et presidendi institutsioon on vajalik erilisemates olukordades nagu ohu korral, aga ka siis, kui tüli parlamendis või valitsuses võimust võtab või kui praak seadus riigikogust läbi läheb.\n«President ei ole praegu pelgalt iluasi. Lisaks välissuhtlusele on riigipeal oluline roll peaministrikandidaadi ja teiste põhiseaduslike asutiste juhtide määramisel, seadusloome kujundamisel (seaduste väljakuulutamine või mitte-väljakuulutamine) ning musta stsenaariumi korral riigikaitses,» selgitas Sikk Postimees.ee’le.\nVõimude tasakaal muutuks Siku hinnangul päris kindlasti, kui see kõik peaministri kanda anda.\n«Põhiseaduse kopeeri-aseta meetodil ümber kirjutamine pole võimalik – kaude valitud peaministrile praeguseid presidendi ülesandeid üle kanda ei saa. Muidu saaks Eestist peaaegu ainulaadne demokraatia(?), kus presidenti ei valiks rahvas. Šveitsis midagi taolist on – seal on aga olulisteks tasakaalustajateks presidendi aastane ametiaeg, tugev föderalism, otsedemokraatia laialdasus ning kõikumatu tava peamiste parteide kaasamiseks valitsusse,» rääkis politoloog.\n«Ilmselt seda ükski presidendi ametikoha ärakaotaja ei taotle – pigem peetakse silmas presidentaalse riigikorra kehtestamist. Seega on jutt «presidendi» mitte «peaministri» ameti kaotamisest isegi veider,» tõdes Londoni ülikooli õppejõud.\n«Presidendivõimul võivad olla mõned eelised, aga Euroopa Liidus on sellise riigikorra valinud ainult Küpros. Jättes kõrvale põhiseaduslikud monarhiad – kus troonil istuja kinnistab sügavalt juurdunud tavasid – on riigid, mille sarnane Eesti tahab olla, eraldi valitsusjuhi ja riigipeaga – Island, Soome, Saksamaa, Iirimaa,» loetles Sikk.\n«Seega on küsimus selles, kas presidentaalsus oleks Eesti demokraatiale hea? Vastus on kaunis kõhklev – valdav enamus presidentaalseid riike maailmas kas pole demokraatlikud või on nende demokraatia olnud heitlik,» toonitas ta.\n«USAs on parlament ja president üksteist edukalt tasakaalustanud, aga sellele aitab oluliselt kaasa föderalism ning tugev ülemkohus. Keskvalitsuse roll on seal suhteliselt piiratud ning parlamendi ülemkoda on seal osariikide esindus, mis on täiendav tasakaalustav tegur,» selgitas Sikk.\nMuutus kokkuhoidu ei annaks\n«Kas presidendivõim oleks odavam? Oluliselt või üldsegi mitte. See tooks kindlasti kaasa riigipea otsevalimised, vajaduse tugevdada tasakaalustavaid asutisi (eeskätt riigikogu) ning soovitavalt isegi luua uusi (nt rahva algatatud rahvahääletusted). Head tasakaalu on raske paika saada ning kui midagi valesti läheb, on raske viga parandada,» leidis politoloog.\nOmaette küsimus oleks Allan Siku hinnangul põhiseaduse muutmise tegelik kulg. «Kakskümmend aastat üsna stabiilset riigikorda on kujundanud parteidel ja poliitikutel nägemuse oma «huvidest» – isegi kui neis ülearu kindel olles vahel reha peale astutakse, näiteks kinnised nimekirjad europarlamendi valimistel.»\n«Suurt üksmeelt rahva ja erakondade seas nii presidendivõimu soovitavuses kui üksikutes sätetes on raske ette kujutada. Väga põhjalik põhiseaduse muutmine eeldaks rahvahääletust, mis võib ühiskonda ohtlikult lõhestada kui üks või teine pool saab vaid napi enamuse,» hoiatas Sikk.\n«Kui presidendivalimiste eel (soovitavalt riigikogu valimiste järel) millegi muutmist arutada, võiks see olla tragikoomiline riigipea valimise kord. Väga võimalik, et sügisel ootab taas ees kolm kohustuslikku piruetti riigikogus, millele järgneb efektne finaal kiiruga kokku kutsutud valimiskogus,» leidis politoloog.\n«Erinevalt Eestist «karistatakse» Kreekas ja Albaanias parlamenti valimiste ebaõnnestumise korral erakorraliste valimistega ja presidendi valib lihtsamatel tingimustel uus koosseis,» rääkis Allan Sikk, kes on Riigikogu Toimetistes avaldanud ülevaate Euroopa riikide presidendivalimiste süsteemidest.


Olla oma ametis ustav lõpuni - Eesti Kirik\nAasta vaimulikuks valitud Ants Leedjärv ja Eenok Haamer on rõõmsad võimaluse üle külastada Iisraeli, kuhu nad mõlemad on soovinud juba ammu minna.\nAasta vaimulikud said austava ülesande lõigata lahti kaks torti. Ametikaaslaste innustuste saatel ning kööginugade välkudes tõestasid mehed ka selles rollis oma võimekust.\nPinev oli vaikus, kui Jaan Tammsalu vaimulike konverentsile kogunenute ees seisis, et teatavaks teha aasta vaimulikud. Napilt mõni tund tagasi olid konverentsiliikmed saanud oma eelistused valimissedelitele kirjutada ning nüüd jäi vaid oodata, kas isiklik valik ühtib konsensuslikuga.\nTammsalu kruvis pinget mõistujuttudega, ent viimaks tuli tal nimed ometi avalikkusele esitleda: pika õpetajastaa˛iga Ants Leedjärv ning Eenok Haamer. Saabunud aplausi jõulisuse järgi võis oletada, et kolleegid on tulemusega igati rahul. Südamlikud olid käepigistused, millega sooviti jumalariigi töösse aastakümneid panustanud meestele õnne.\nToetusfond täidab ammuse unistuse\n«Te saate kuulda lugu, mida keegi ei ole kuulnud,» võttis värske laureaat Eenok Haamer sõna. Nimelt olla aastaid tagasi noorest õpetajast Eenok sõitnud sõber Antsu mootorrattakorvis. Juttu olnud sellest ja teisest, mille tulemusel Eenok soovitanud Antsul kirikuõpetajaks õppima minna.\nPärast toda ajaloolist mootorrattasõitu jäänud Ants kadunuks. Vähemalt Eenoki jaoks, kes sellisest asjade käigust omajagu ära kohkus. Kui Ants taas välja ilmus, studeeris ta juba Usuteaduse Instituudis.\n«Meeleolu on hea. Aasta vaimuliku valimine viidi väga hästi läbi. Selles oli parajalt põnevust ning südamlikkust. On hea meel, et ka meil hakatakse õpetajaid tunnustama,» andis Eesti Kirikule oma hinnangu Ants Leedjärv, kelle teenida on Kullamaa, Piirsalu ja Varbla kogudus.\nTa on sündinud 2. detsembril 1948 ning ordineeritud õpetajaks 19. oktoobril 1977. Leedjärvel on väga hea meel, et tänu toetusfondile täitub ammune unistus külastada Püha Maad. «Arvasin, et eks see unistuseks jääbgi, aga nüüd tundub, et on vaja vaid enda jaoks sobilik aeg ning reisifirma valmis vaadata,» ei hoia ta rõõmu vaka all.\nLääne praostkond, kes Ants Leedjärve aasta vaimuliku kandidatuuri üles seadis, põhjendas oma otsust järgmiselt: «Õpetaja Ants Leedjärv on pikka aega kohusetundlikult töötanud nii oma põhikoguduses Kullamaal kui ka hooldatavates kogudustes Piirsalus ja Varblas. Lisaks kogudusetööle on ta täitnud praostkondlikke ja üldkiriklikke ülesandeid. Ta on nimetatud Kaitseliidu Lääne maleva kaplaniks ja võtnud osa laagritest.\nEriti väärib tunnustamist, et Piirsalus on koguduse elu viimastel aastatel elavnenud, kuigi on tegemist väikese kogudusega ja kirik asub valla keskusest eemal. Kirikus on viimastel aastatel tehtud remonti. Kirik on hooldatud ja puhas. Omandireformiga tagasi saadud kogudusemaja on korrastatud talvekirikuks ja kohtumispaigaks. Regulaarselt toimuvad noorteüritused.»\nAnts Leedjärv on veel tubli suhete hoidja koguduse ja kohaliku omavalitsuse vahel. Ta on Kullamaa valla aukodanik. On olnud mitme vallavolikogu koosseisu liige. Koguduse ja vallavalitsuse koostöös on korraldatud kohalikku ja maakondlikku laulupäeva. Koostöös vallaga saadi raha kirikutorni remondiks ning käimas on projekt pastoraadi pargi korrastamiseks.\nKristuse kirikus pole mahajäetud poste\n«Eks igat inimest rõõmustab see, kui ta tunnustuse leiab,» kinnitab ka Eenok Haamer, kelle meelest on meie kiriku üheks probleemiks olnud töötegijate mittemärkamine.\n«Tunnustust jagatakse väga napilt ning tagasihoidlikult. Näiteks möödus minu 40. ametijuubel nii, et see jäi tähele panemata, kuigi 40 on vaimuliku ametis märkimisväärne,» selgitab ta ning tunnistab: «Kui aasta õpetajad teatavaks tehti, olin ikka väga erutatud. Tundsin, kuidas minusse tuli meeldiv värin ning silma valgus liigutuspisar. Saanud selle osaliseks, julgen kinnitada, et sellise tiitli jagamine on õnnestunud katse kiita vaimulikke tehtud töö eest.\n43 aastat seda leiba teeninuna julgen küll väita, et vahel on tundunud, et teen tänamatut tööd. Minu isale saatis kord keegi daam Saksamaalt kirja, kus ta tänas isa, kes tema sõnul teenib mahajäetud postil. Isa, Harri Haamer, vastas siis, et Kristuse kirikus ei ole mahajäetud poste.\nSee seisukoht on mind ikka kinnitanud: kui sa oled oma südames Jumalale tõotuse andnud, siis on su kohus olla ustav lõpuni.» Eenok Haamer kinnitab, et tema tublimaks kaastöötajaks on abikaasa ning suurimaks rõõmuks teadmine, et kolm poega on vaimuliku elukutse valinud.\nOma kandidatuuri põhjendas Tartu praostkond: «Eenok Haamer teenib Mustvee, Lohusuu, Maarja-Magdaleena ja Tartu Soome kogudust. Eenok Haamer on kogu perega teeninud EELK kogudusi Mustvees ja selle ümbruses üle 42 aasta. Lisaks sellele on töötanud UIs õppejõuna ja olnud Tartu Teoloogia Akadeemia rektoriks kooli loomisest alates, samuti Eesti Evangeelse Vennastekoguduse peavanem. Tema teenimist on kandnud pühendumus ja sügav usuline sisu.»\nEenok Haamer sündis 17. mail 1935 ja ordineeriti õpetajaks 26. detsembril 1963.\nÜks kommentaar artiklile “Olla oma ametis ustav lõpuni”\net Eenok Haamer varastas sellel koosviibimisel show ja pani kõik sajandat korda vaatajate tungival soovil oma heietusi kuulama


Saadaval on Roche’ uus vereproovil põhinev vähigenoomi test FoundationOne Liquid CDx – Arst.ee portaal\nAsud siin:Home/Saadaval on Roche’ uus vereproovil põhinev vähigenoomi test FoundationOne Liquid CDx\nSaadaval on Roche’ uus vereproovil põhinev vähigenoomi test FoundationOne Liquid CDx\tJaan Normak\t2020-09-18T09:52:57+00:00\n● FoundationOne Liquid CDx analüüsib rohkem kui 300 vähiga seotud geeni ja mitmeid genoomseid muutuseid, et toetada või välja tuua uusi ravivalikuid kõigi soliidtuumorite korral\n● Lihtsa vereanalüüsiga (ehk vedelbiopsiaga) tehtav vähigenoomi test sobib ka kaugelearenenud haigusega patsientidele, kellel ei ole otse vähikoldest biopsia võtmine võimalik või soovitatav\n● FoundationOne Liquid CDx on täiendus varasematele Foundation Medicine’ vähigenoomi testidele ning selle patsientideni toomine panustab otseselt Roche’ missiooni arendada tõelist personaliseeritud tervishoidu\n● Roche’ eesmärk on parandada patsientide ravitulemusi pakkudes erinevaid testimise võimalusi, mis toetavad raviotsuseid erinevates raviliinides\n● Uus ja laiemate võimalustega FoundationOne Liquid CDx on juba koheselt saadaval ning sellega asendatakse varasemalt pakutud vedelbiopsia test FoundationOne Liquid\nFoundationOne Liquid CDx on vähigenoomi profileerimise (/comprehensive genomic profiling/, CGP) test, mis analüüsib rohkem kui 300 vähiga seotud geeni ja mitmeid genoomi signatuure, et parandada patsientide ravivõimalusi.\nFoundationOne Liquid CDx analüüsib patsiendi veres ringlevat rakuvaba DNA ja tuvastab nelja põhilist genoomset muutust. Test analüüsib eraldi 311 geeni, määrates sealhulgas ümberkorraldused või koopiaarvu muutused (nt BRCA1 ja BRCA2) geenides. Testi tulemused väljastatakse detailse raportina, milles tuuakse eraldi välja tuvastatud muutustele sobivad ravimid. Raportis on välja toodud ka määratud tulemused mikrosatelliitide ebastabiilsuse (/micro statelite instability/, MSI) ja kasvaja mutatsioonikoormuse (/tumour mutational burden/, TMB) osas. Vähigenoomi testiga saadud informatsioon on oluline uute raviviiside valikul (nt bioloogiline ravi või immuunoteraapia) ning just selle patsiendi haiguse geneetilise eripäraga sobivate kliiniliste uuringute leidmisel.\nFoundationOne Liquid CDx kasutusluba toetub analüütilistele ja kliinilistele valideerimisuuringutele, millesse olid kaasatud enam kui 7500 lähteproovi ning 30000 unikaalset geenivarianti rohkem kui 30 erinevalt vähivormilt. Platvormi sensitiivsus ja spetsiifilisus on kinnitatud paljude vähitüüpide korral kasutades erinevaid valideerimismeetodeid ja seda ka kliinilistes vereproovides, milles vähirakkudest pärinevat DNAd võib olla vaid väga väikeses koguses [1,2]. *FoundationOne Liquid CDx*on viimane täiendus Foundation Medicine CGP testide tooteportfelli. Foundation Medicine’i koeproovil põhinev genoomi test soliidtuumoritega patsientidele (FoundationOne®CDx) on kasutusel aastast 2017. Koos annavad need kõrge-kvaliteediga vähigenoomi profileerimise testid arstidele olulist tuge spetsiifiliste geenimuutustute tuvastamiseks, mis omakorda on aluseks isikustatud täppisravi määramisel. Need testid aitavad säästa aega ja koematerjali, mis kuluvad üksikute biomarkerite testide järjestikusele tegemiselele. FoundationOne Liquid CDx abil on võimalik hinnata vähirakkude heterogeensust ning testi korduval tegemisel ravi erinevates etappides saab tuvastada kasvaja muutumist ajas, et vastavalt ka ravi suunata. FoundationOne ® Liquid CDx*\nFoundationOne Liquid CDx on järgmise põlvkonna sekveneerimisel (/next generation sequencing/, NGS) baseeruv /in vitro/ diagnostiline test, mis analüüsib 324 geeni kaugelearenenud vähihaigete perifeersest vereproovist isoleeritud rakuvaba DNA (cell free DNA, cfDNA) alusel.\nHoffmann-La Roche, peakontoriga Baselis Šveitsis, on maailma suurim biotehnoloogia ettevõte, mis tegutseb peamiselt ravimite ja diagnostika valdkonnas. Lisaks tõeliselt eristuvatele ravimitele onkoloogias, immunoloogias, oftalmoloogias ning nakkushaiguste ja kesknärvisüsteemi haiguste raviks on Roche ka juhtiv /in vitro/ diagnostika ja kudedel põhineva vähidiagnostika alal ning esirinnas ka diabeedi enesekontrolli valdkonnas.\nWHO oluliste ravimite nimekirjas on 30 Roche’i ravimit. Roche’i on tunnustatud /Dow Jones Sustainability Indices/ poolt 11 aastat järjest kui jätkusuutlikuimat ettevõtet farmaatsia-, biotehnoloogiliste- ja loodusteadusfirmade sektoris.


Ole nüüd mees! Kui jäid naisele petmisega vahele, tuleks sul käituda nüüd niimoodi... - Naistekas\nOle nüüd mees! Kui jäid naisele petmisega vahele, tuleks sul käituda nüüd niimoodi...\nKui oled teinud midagi, mida enam tagasi pöörata ei saa, on aeg võtta vastutus ja rääkida asjadest nii nagu need on!\nRäägi ausalt ja selgelt\nTõenäoliselt tahab su naine teada KÕIKE, alates sellest millises baaris sa olid, kui palju jõid, milliste sõpradega koos olid. Kõik need pisiasjad aitavad tal peas pilti selgeks saada. Naised vajavad detaile.\n"Kes see naine oli!"\nKui naine soovib seda teada, siis tuleb talle rääkida, kes oli see naine, kes tema südame murdis. Kuigi naine küsib palju, siis võib aimata, et päris detaile ta siiski teada ei taha- see teeb väga haiget.\nKas põhjuseks oli alkohol või soovisid lihtsal seiklust kogeda? Räägi ka sellest ausalt oma kaaslasega. Kui põhjuseks oli soov kogeda seiklust, siis ehk oled sa juba ammu oma suhtes õnnetu? Siin on rääkimise koht, et saaksite aru, kas on mõtet üldse asja parandada.\nKui sa pole kindel, kas kasutasite kondoomi, siis tasub end mõne aja pärast kindlasti ka kliinikusse testima minna.\nKas see oli seda väärt?\nKui tegemist oli suurepärase ööga, siis teed seda tõenäoliselt uuesti. Kui ei, siis anna sellest kindlasti ka oma kallimale teada, et ta saaks vaikselt hakata usaldust uuesti üles ehitama.


Pärg pronkssõdurile, Pätsile või hoopis Reile!? – Lauri Läänemets\nMeie vanavanemate jaoks on Pätsi aeg ilmselt nende elu ilusaim noorusperiood. Selle üle ei vaidle keegi. Nii nagu paljudele noorematele on kolhoosikorrast hoolimata ilus mälestus õpilasmaleva suved. Ka jääb Päts alatiseks Eesti ajalooõpikutesse Eesti Wabariigi väljakuulutajana.\nSeetõttu pole ju oluline, kas Päts isikuna väärib veel üht ausammast Tahkurannas, Toilas, Kadriorus, Pärnus ja Metsakalmistul olevale lisaks, vaid mida sümboliseerib uue tähise lisamine meie avalikku ruumi. Argumendid, mis kõlavad uue Pätsi kujuga seoses – autokraat küll aga vähemalt rahvuslane – on selge märk, et minevikusümbolid on ühiskonnas väärtuskompassi kõveraks väänanud.\nMinevik väärastab tulevikku\nPostimees kirjutas oma 1. juuli juhtkirjas: „Meil ei ole ka kuidagi võimalik tõendada, et 1934. aasta vaikiv ajastu lükkas meid hullemasse seisu. Ühe poole võit tähendanuks ilmselt diktatuuri ja teise poole oma varasemat nn vabatahtlikku liitumist Nõukogude Liiduga.“ Selline ohvrimentaliteedi ja mittemidagitegemist õigustava mõtteviisi propageerimine on otseselt ohtlik Eesti rahva edasisele kestmisele. Lisaks uskumatult tõdeväänav sõnakasutus Eesti juhtiva päevalehe poolt. Alati on alternatiiv!\nErinevalt Eestist oli Soomes ühena vähestest Euroopa riikidest demokraatlik riigikord ka 1930-1940 aastatel. Soome sotsiaaldemokraadid olid aastatel 1937-1948 järjest kokku 11 valitsuskoalitsioonis. Seega otsustas Soome just sotside osalusel hakata vastu Nõukogude Liidule, võitlesid Talvesõjas ja Jätkusõjas ja väljusid maailmasõjast iseseisva riigina.\nEesti sotsid olid soomlastest rahvusriiklikumadki – Vabadussõja ajal peetud Eesti esimese parlamendi, Asutava Kogu valimised võitsid just vasakjõud. Ning hiljem, peale II maailmasõda olid sotsid juhtiv jõud Eesti eksiilvalitsuses välismaal. Seega oleks ka Eestil olnud soomlaste kombel demokraatlik alternatiiv jõuga võimust kinni hoidvale, põdurale ja üksildasele autokraatsele valitsejale, kes pealegi oli olnud ärisuhetes stalinistliku režiimiga.\nSiit jõuamegi tänapäeva, kus taas kõlab üleskutseid, et Eesti vajab Juhti, kes toob korra ja õnne maapeale. Lihtne on mineviku hädades süüdistada julma ajalugu ja lootusetuid olukordi ning unustada enda tehtud vead. Ja just seetõttu, eesti rahva tulevikuvalikute toetamiseks, on mõistlik avaliku ruumi luua maamärke, mis rõhutavad meie endi kätes olevaid valikuid. Alati on alternatiiv – demokraatia ja vabadus, mis pikas perspektiivis tagavad kestva arengu.\nMonument meile endale\nJust nende väärtuste sümbolina peaks seisma eestlaste pealinnas August Rei monument. Mees, kes koos Pätsiga lõi tsaariarmees eestlaste rahvusväeosad, mille põhjal loodi lõpuks Vabadussõja võitnud rahvavägi. Mees, kes Asutava Kogu juhina võttis vastu maaseaduse, mis muutis eesti talupojad peremeesteks omal maal. Ja eelkõige mees, kes peaministrina presidendi ülesannetes juhtis Eesti eksiilvalitsust 1945-1963, olles seega kõige kauem ametis olnud Eesti riigipea ja Eesti omariikluse sümbolkuju.\nTagasihoidliku inimesena Rei ise ilmselt ausammastest ei vaimustukski. Seda enam on meil rahvana vaja täita see auvõlg tema ees ja püstitada käidavasse kohta endale meelespea, et ka lootusetutes olukordades on alternatiiv. Vähemalt püüda teha asju nii, nagu Eesti riigi väljakuulutamise õhinas idealistlikult ja parimates kavatsustes lubatud sai!\nTagasi Postimehe juhtkirja juurde, et oleks koht, kus lisaks pronkssõdurile ja Pätsile, saaks viia pärja mehele, kes lisaks Eesti sõjaväe ja riigi loomisele, seisis ka selle säilimise eest.


Vooremaa Rääbised, talud, kohvikud…\nNagu südasuvele omane, möödus ka viimane nädalavahetus maakonna eri paigus tegusalt. Sündmusi jagus igale maitsele, sest oli võimalus ise kaasa lüüa või teiste poolt tehtavast osa saada. Üleriigilisel avatud talude päeval käidi ka Jõgevamaal talust tallu ja tutvuti seal tehtava või pakutavaga. Avatud taludest mööda sõites võis juba hinnanguliselt öelda, et talupäevadest osavõtt oli aktiivne.\nHuvi taludes toimuva vastu on kasvanud meil aasta-aastalt. Arvestades elanikkonna järjest suurenevat linnastumist on see ka igati loogiline tendents, sest aeg-ajalt tahetakse ikka oma juurte juurde tagasi piiluda. Või siis oma järeletulijatele anda aimu sellest, kuidas maal vanasti elati ja mil moel seal praegu tegutsetakse.\nPiirkondlikud kohvikutepäevad on samuti järjest populaarsemaks muutumas. Tuleb uusi tegijaid, laieneb pakutav kaubavalik ning seeläbi ka uudistajate ring. Kunagi Hiiumaalt alguse saanud tava on muutumas meie suvekultuuri lahutamatuks osaks. Kuremaa vallutasid kohvikud möödunud nädalavahetusel. Uuel nädalalõpul on põhjust kohvikust kohvikusse käia Jõgeval ja siis tuleb järg juba Põltsamaa kätte.\nPeipsi kandis mööduvad aga suurüritused ja festivalid nagu tavaliselt ikka kalaga. Seekord paelus inimesi Kasepääl toimunud rääbisefestival, kus huvilistest puudu ei tulnud. Kõik juulikuised nädalalõpud ja loodetavasti ka järgnevad annavad vaid kinnitust sellest, et suvi on jõudnud oma haripunkti. Sest järgnevgi kuu pakub külastamist väärt sündmusi rohkem kui üks keskmine tarbija kanda jõuab. Aga peab jõudma, sest Eesti suvi seab oma lühidusega kõrgendatud nõudmised nii tootjale kui tarbijale.


Diabeetiline jalg: esialgne staadium, foto, sümptomid ja ravi - Võimsus 2020\nDiabeedi jalgade sündroom fotodes: Meetod sümptomite ja ravimeetodite järgi\nDiabeetiline jalgade sündroom on jalgade kahjustusega seotud haigus. Selle põhjuseks on kõrge veresuhkru tase. Halvasti kontrollitud suhkurtõbi on võimeline blokeerima vereringe jalgu veresoontes ja häirima närvide tundlikkust. Need põhjused suurendavad nakkuste või vigastuste tekke ohtu. Haiguse tekkimisega hakkavad jalgadel esile kerkima haavandid. Röntgenpildi korral on võimalik näha liigeste ja luude struktuuri hävitamist. Artiklis on fotod diabeedi jalga eri juhtudel.\nDiabeedi korral on haavandite ja haavandite ravimine väga raske, mis aitab kaasa infektsiooni paljunemisele. Kõige raskemates vormides, kui patsient on juba kaotanud aja ja gangreen on hakanud arenema, võib ainult amputeerimine aidata. Selleks, et mitte viia operatsioonilistesse meditsiinilistesse sekkumistesse, räägime sellest, kuidas ennetavaid meetmeid korralikult läbi viia, ravida haigust ja kaaluda ka selle välimuse põhjuseid ja esimesi sümptomeid.\nOn oluline, et oleks võimalik ravida jalahaavandeid nii kodus kui ka meditsiinis. Diabeedi puhul on suured probleemid jäseme amputeerumine ja hilisem puue. Seetõttu on diabeetikutele pidevalt vaja hoolitseda haigete jalgade eest.\nFotol näete järk-järgult diabeedi jala sümptomeid ja selle ravi.\nMiks on teie jalgadel, kui teil on diabeet, suurem kahju oht? Fakt on see, et patsientidel on selgelt esinenud jalgade laevade probleeme. Kõrgendatud suhkur häirib nende vereringet. Selle tagajärjel kannatab alajäseme nahk toitainete puudumise tõttu, mis muudab selle eriti tundlikuks igasuguste kahjustuste suhtes.\nLisaks sellele ei lase suhkurtõvega patsientidel jalgade nahk talveperioodi võimaliku hüpotermia tõttu, mida võib lihtsalt tähelepanuta jätta tundlikkuse alumise piiri tõttu. Tervislikule inimesele on kõik probleemid kaotanud samad tingimused.\nAlamjaotiste vigastuste oht on olemas, kui isik on pikka aega diabeedihaige ja on haiguse käivitanud ilma ravi vajalike meetmete võtmata. Sellises olukorras võib isegi väike haav tõepoolest põhjustada tõsiseid probleeme, mis ilma paranemiseta hakkavad vilkuma ja muutuvad järk-järgult gangreeniks.\nOn olemas sellist asja nagu sensoorne neuropaatia - nähtus, kus närvilõpmete tundlikkus jalgades väheneb.\nTundlikkuse vähenemise tõttu ei pruugi enamikul diabeedikutel jalgadel, temperatuurilangustel, kärpetel või vigastustel ebamugavustunne. Selle tagajärjel jääb patsient ebaõnnestunuks aega, märkides probleemi, kui jalgkud on juba hakanud mädanema ja operatsioon on paratamatu.\nSeetõttu on inimestel, kellel on kõrge veresuhkru tase, soovitatav kontrollida igapäevaselt jalgu: jalad, naha vahele varvaste ja naha alla küüned.\nÜks diabeetilise neuropaatia iseloomulikest tunnustest on naha pidev kuivus, mis omakorda kaotab higistamise funktsiooni. Kuiva naha taustal hakkavad ilmnema praod, mis nakatumise korral muutuvad lihtsalt haavanditeks.\nHaiguse esinemisel kannatab mitte ainult välimine kate, vaid ka sisemised kuded ja luud. Jalade lihaste funktsioneerimine on blokeeritud, mis põhjustab lihaste moodustumise halvenemist ja need omakorda deformeerivad jalalihasid. Väljastpoolt võib seda näha ebaloomuliselt kaarekujuliste jalgade või sõrmedega, samuti kui inimese varvastel on ümmargune kuju nagu kassi küünis.\nDiabeedi jala sündroomiga patsiendi jalgade radiograafiast näitab pehmete kudede veresoonte seinte osaline kaltsifikatsioon\nKui on taustal patsiendil diabeeti märgatavalt halvenenud nägemine, siis riski alajäseme vigastusi suureneb, sest inimesed ei näe, mida tuleb ja tundlikkus, nagu me oleme öelnud, on tömbid.\nNeeruprobleemid on samuti diabeetikute jala arengu eeltingimus, kui jäsemed paistavad ja jalad suurenevad loomulikult. Harjutatavad jalanõud hakkavad jala vajutama ja vajutama jalgsi. Kuiva naha püsiva rõhu pragude ja järk-järgult kaetakse mitte-ravivad haavandid.\nVaatamata vähenenud tundlikkusele võite ikkagi märkida diabeedi jala sümptomid ja alustada ravi. Diabeedi jala peamised sümptomid on:\njalgade naha punetus - see on üks ilmsetest infektsiooni tunnustest. Kõige sagedamini satub nahk punasele toonile haava ümber. Kuid punetust võivad põhjustada ka ebamugav jalatsid;\njalgade tursed See võib olla märke nii nakkuse kui ka signaalide kohta vale ostetud kingadest, krooniliste haiguste ja ainevahetushäirete põhjustatud häiretest;\nkehatemperatuuri tõus, mis on täheldatud diabeetilise jala tingitud asjaolust, et keha püüab ületada nakkuse töötab (isegi kui inimene sellest ja ei tea), kuid ei saa hakkama, sest nõrgenenud immuunsüsteemi diabeet;\nmis tahes laadi naha kahjustused on paljude sümptomite seas, sest infektsioon võib kehasse siseneda kahjustuse kaudu;\nnäriliste ja seeninfektsioonide olemasolu. Sellised vigastused on patogeensete bakterite paljunevad haigused;\npankreased haavad - nakkuse peamine sümptom;\njalgsi raskust jalgades võib olla sümptom või kehva kehalise kinga tagajärg;\navatud külvava haava esinemine jalgadel, millega kaasnevad külmavärinad ja kõrge palavik. Sellisel juhul on võimatu kõhkleda ja ainus õige otsus on konsulteerida arstiga ja soovitavalt mitte ainult üldarstiga, vaid diabeetilise jalgpalli spetsialistiga;\njalgade tuimus, mis kõige sagedamini signaalid täpselt diabeetilise neuropaatia kohta;\npüsiva valu igat laadi jalgadel. See faktor võib olla ka diabeedi jala sümptom;\njuuste kasvu lõpetamine pahkluudele ja jalgadele;\nkarm kuiv nahk;\nvalu suurenemine jalgade koormamisel, täiesti kadumisel puhata.\nTõsised jalad - üks diabeetilise jalga sündroomi märke\nDiabeedi jala iseloomustavad järgmised sümptomid, mida tavatingimustes võib kirjeldada kui tavalisi probleeme jalgade haavidega:\nkärnid. Kõige sagedasemat survet või hõõrdumist põhjustav maatükk. Kui tervet inimest soovitatakse pumba eemaldada, on see diabeetikutele absoluutselt vastunäidustatud. Kui jalgade verevool on rikutud, on eemaldatud kallus tõenäoliselt haavand. Selle eemaldamiseks võib kasutada ortopeedilisi jalanõusid, mis ühtlaselt levivad koormust jalale ja kallus hakkab ennast järk-järgult lahendama;\nvillid. Jääkide esinemine, mis sisaldavad vedelikku. Sellised alad võivad moodustuda, kui te ei kanna sokke, või teie jalanõud pikka aega hõõruda kindlalt jalgsi. Kui blister hakkab mädanema, on vaja arsti, ta hoolikalt eemaldada mäda, haava puhastamine, kirjutada ravimeid ja näidata, kuidas määrata sideme haavale pärast ravi ei saada infektsioon;\nsissetoodud varbaküüned Selline defekt on üsna levinud ja on tingitud küünte ebakorrektsest lõikamisest või väikese jalatsi suurusest. Diabeedi korral on sissetulev nael põhjuseks häire heli. Patsient peab pöörduma raviarsti poole, et ta omakorda otsustab, mida teha. Reeglina eemaldatakse sisselöönud nael pooleks lihtsalt sisselõikamise peatamiseks kirurgiliselt;\nbursiit - põsa luu pöidla küljel. Mida kauem see jalg jääb, seda rohkem see täidab luukoe ja vesine mass. Sellises hooletusseisus puruneb ja muutub mitte-ravitav peenestushaav;\nistmikarmiinid. Need on põhjustatud papilloomiviirusest ja hävitavad naha struktuuri, mis läbib jalgade pragusid. Nad on tavaliselt lihavärvilised mustade punktidega pinnal;\nterav sõrmed nagu küünised. Selline nähtus võib ilmneda seoses asjaoluga, et jalgade liigesedel on ebaregulaarne painutamine. Lühikesed lihased ei suuda korralikult hoida liigeste kuju. Kõik see võib põhjustada ka pragusid, mis hakkavad kiiresti vilkuma;\nkuiv nahk. Sellega võib kaasneda koorimine ja pidev soov kriimustada nahaprobleemid. Eespool nimetatud efektide vältimiseks peaksid diabeetikud iga päev määrima oma jalgu õli. See protseduur säilitab naha vajaliku niiskuse. Teie arst võib teile soovitada ravimeid. Igal juhul tuleb enne diabeedi jala ravi konsulteerida;\nseennakkustega kaasneb ebameeldiv lõhn, sügelus ja põletus. Kahjustatud jalad ja piirkonnad sõrmede vahel. Seene väljanägemise vältimiseks on jalad vaja kuivad, sageli vahetada jalanõusid ja sokke;\nküünte seen. Seda on lihtne märkida. Kui see areneb, muutub küünte lõikamine problemaatiliseks, sest küünte kõveneb ja muutub värv.\nIgal juhul tuleb eespool kirjeldatud sümptomid, mis näitavad diabeedi jala, ei peaks kiirustama ravi. Kõigepealt tehke kohtumine spetsialistiga.\nTunnistades haigust ja õppides seda ravima.\nDiabeedi korral ilmnevad diabeedi jala tekitavad probleemid ühel ja samal ajal mingil põhjusel, mis võib olla vaskulaarne emboolia ja närvijuhtimise ebaõnnestumine. Diabeetiline jalg võib olla kolmes vormis, ja enne diabeetikute jala ravi valimist peab spetsialist määrama kindlaks vormi tüübi, tegema rea katseid ja eksameid.\nAlustamiseks kontrollitakse patsiendi jalgu visuaalselt. Seda tehakse, et tuvastada haiguse tunnuseid. Seejärel suunatakse patsiendi jalgade röntgenikiirgusse või MRS-i, et selgitada välja, kas luude või sisemiste kudede kahjustused on olemas.\nDiabeetiline jalgade ravi hõlmab erinevaid tegevusi.\nSamuti testitakse patsiendi tuvastamist oma keha reaktsioonide, eriti alajäsemete ja stiimulite (vibratsioon, järsk langus või temperatuuri tõus, puudutus). Need võimaldavad spetsialisti mõista, kui hästi diabeedi jalal on neuropaatia.\nPatsiendi jalatseid tuleb kontrollida tõrgeteta. See võimaldab teil näha, kas tall on kulunud ja kui hästi see sobib suuruse ja kujuga.\nKui jalgade haavandid on juba hakanud põletama, siis võtab arst maske ja saadab materjali laborisse bakterite avastamiseks - see võimaldab mõista, millised antibiootikumid suudavad aidata ja millised neist lihtsalt ei tooda kasu.\nLisaks sellele antakse patsiendile arstlikus asutuses uuringute seeria, kasutades ultraheliuuringuid ja muud erivahendeid. Nende suunamist määrab raviarst eraldi, sõltuvalt nende vajadusest. See on oluline vereringe hindamiseks jalgade arterites.\nRadiopaque angiograafia on teist tüüpi uuring, mida arstid usuvad kõige usaldusväärsematena. Kuid ta on kõige hävitavam. Mõnedel juhtudel võib see meetod provotseerida reaktsioone, mis kahjustavad neereid, kuna see on see elund, mis võtab peamise koorma. Sekkumise olemus on järgmine: radioaktiivne kontrastaine süstitakse patsiendi verdesse, mis mõne aja pärast hakkab hõõguma ja mida saab näha veresoonte seintest.\nSeda meetodit kasutatakse äärmiselt ettevaatlikult, kuid kui patsient peab läbima kirurgilise operatsiooni anumate tõkestamiseks, on uuring kohustuslik.\nSõltuvalt jalgade kahjustuse tasemest jagatakse diabeetiline jalg etapidena:\nZero etapi. Seda nimetatakse ka diabeedi jala algseks staadiumiks. Haavandumisprobleemid. On märke suu kurnatusest ja villidest. Diabeedi jala foto allpool näidatud algfaasis näete, et sellel pole tõsiseid kehavigastusi, sellel on ainult eelsoodumus, mistõttu ravi selles perioodis on kõige olulisem ja lihtne.\nEsimene etapp. Pinnapealsete haavandite jalgade olemasolu, praod.\nTeine etapp. Lihased jõuavad sügavaid kehavigastusi, kuid neil pole aega kontakte puutuda.\nKolmas etapp. Luud kahjustavad;\nNeljas etapp. Gangreeni alguses alajäsemete sõrmede kahjustus.\nViies etapp. Gangrene mõjutab jalga kogu ala.\nDiabeetiline jalajälg on mitmesuguseid meditsiinilisi meetmeid:\nigapäevaste jalgade põhjalik uurimine, et selgitada välja lõigud, kerised, haavad ja kõik muud eeldused diabeetilise jala arenguks;\nkorralikult tasakaalustatud diabeedipudru kasutamine, raviarsti soovitatud ranged dieedid;\neritõmbemeetmete tundmine, mis aitavad vähendada jala problemaatilistele aladele survet, koolitada neid nõuetekohaselt kohaldada;\nregulaarne testimine, pidev jälgimine haiglas;\nJalakatte ravi jalgadele tehakse meditsiinilise skalpelli abil, kui arst lõikab surnud kudede skalpelliga või spetsiaalsed apteegid, mis tõmbavad välja välja. Need võivad olla õhukese kile kujul või vahu kujul. Kui patsiendil lubatakse kodus jääda, määratakse antibiootikumid ja isepesu ja haavandite puhastamine.\nSee oli nii, et haigeid jalasid tuleks hoida värskes õhus, kuid 21. sajandi teisel poolel, kui meditsiin oli suur samm edasi, muudeti ravi mõistet. Nüüd on patsientidel, kelle diabeet on "diabeetiline jalg", soovitatav hoida oma jalgu ainult sidemetega, et säilitada niiskust, ning välistada ka uute patogeensete bakterite sisenemise võimalus.\nTuleb märkida, et lisaks kirurgi kätele tegelevad meditsiiniseadmetega ka vaskkollase vastsete töötlemise ja eriliste lahustega surnud kudede ravi. Esimesel juhul säästavad vastsed surnud liha ja toodavad selle asemel aine, mis võib ravida tõsiseid haavu. Kuid see meetod on hakanud kogema populaarsust, kuigi seda kasutati Esimese maailmasõja ajal.\nTeisel juhul ravitakse kahjustatud piirkonda lihtsalt ensüümidega, mis lagundavad surnud nahka, pärast mida see paisub end ise.\nJalavähkide kirurgilist ravi ei peeta operatsiooniks. Muidugi, kui diabeetiline jalg töötab viimastel etappidel ja ükski ravi ei suuda anda positiivseid tulemusi, tekib see amputatsioon.\nIga patsiendi operatsioonijärgne taastumisperiood on erinev. See sõltub keha omadustest ja suhtumisest haigusele.


VIDEO | "Minu jaoks on see tragöödia": kesköine alkomüügi keeld morjendab nii kliente kui baariomanikke, ent positiivne noot säilib - Delfi\nEile tõi kellaseieri kukkumine kesköötunnile kaasa üle terve riigi alkoholimüügi piirangu - promilliga vedelikke ei saa lõbuasutustest soetada vahemikus 00.00-10.00. Kas baariomanike jaoks on tegemist saatusliku löögiga allapoole vööd?\nNäib, et kuigi COVID-19 taaka kandev poolaasta on pidupaikadele seni elu igati põrguks teinud, säilib kriisist pekstud asutustel lootusekiir: tundub, et kitsenenud käibevoog surmahoopi veel ei lajata.\nMöku juhatuse liige Kaarel Jõudvald sõnas Delfile, et rahalist rasvakihti sai suvekuudel kenakesti kogutud ning abiks kulusid ära ka riigipoolsed kevadised toetusmeetmed.\nJõudvald täheldas, et ettevõtte ressursside pealt annaks kesköise müügipiirangu tingimustes vastu pidada ehk umbkaudu veel aastaringikese.\nÜhel teisel menukal Tartu baaril, Naiivil, on aga varudega veidi kitsam. Baaril tuli augustis koroonanakatumiste tõttu mõneks ajaks uksed sulgeda. Lisaks leidis suvekuudel aset kulukas väljaminek kolimise näol - Vallikraavi tänava kivimajast potsatati Emajõe kalda ääres vees ulpivale lodjale.\nSellest hoolimata on juhatuse liikme Martin Maatee sõnutsi plaanis antud tingimustes kivist vesi välja pigistada: nimelt on paatmaja teisel korrusel pooleli väliala loomine, kus saab külmematel kuudel gaasisoojendite ääres ja välikaminate juures kükitades ihuliikmetes verd käimas hoida. Lisaks plaanib baar hakata klientidele pakkuma söögipoolist.\n"Meie oma pidu varem ei lõpeta!"\nKas vägijoogi müügipiirang viib nüüdsest tartlaste elurõõmuindeksi kukkumistrendi?\nÖisel Rüütli tänaval rahvaga rääkides tuli signaale nii skaala ühest kui ka teisest otsast - kes pidas alkoholikraanide kinnikeeramist alatuseks, kes aga tunneb, et linlasi säärane areng tegelikkuses üldse ei puuduta.\nVestlustest selgus ka asjaolu, et tudengid panustavad sellistes tingimustes omaenese joogivarude kokkukuhjamisele: mõni täidab oma Raekoja platsil asuva korteriga laofunktsiooni, teine kannab abivahendeid taskupõhjas kaasas.\n"Ma ei ole päris kindel, kas see aitab koroonavastases võitluses kaasa," avaldas üks pidulisi Delfile arvamust.\n"Ja kui miski ei aita, siis sõber sõidab ikka viinataksot," põrutas üks pidulistest Kivi baari ees lõbusatujuliselt. "Meie oma pidu varem ei lõpeta!"\nMille eest aga Naiivi omanik piirangute raames tänulik on ning mis meeleolu valdas Tartu peotuiksoonel viibinuid, saab näha videotest!


Kas oled juba Jumanji slotimängu proovinud? — kasiinod.ee\nKas oled juba Jumanji slotimängu proovinud?\nLoodetavasti oled sa juba proovinud uut slotimängu Jumanji, mis alles hiljuti mitmetesse Eesti kasiinodesse jõudis. Kui aga veel ei ole, siis miks mitte just nüüd sellega algust teha? Unibeti kasiino turniir lausa kutsub just Jumanjit mängima!\nUnibet annab seikluse alustamiseks kuni 50 tasuta sularaha keerutust, kuid edasine on juba sinu teha. Lihtsalt keeruta tasuta keerutuste ratast, et näha kui palju võidad. Turniir kestab 25. juunist kuni 8. juulini ning 50 000 € sularahas läheb jagamisele 500 mängija vahel, kellel on 20 järjestikuse keerutuse jooksul suurim ühtlustatud panusega võit.\nTurniiril osalemiseks tuleb registreeruda, kuid õnneks piisab vaid ühest korrast. Kvalifitseeruva keerutusena läheb arvesse ainult keerutus, mille väärtus on vähemalt 0.10 € ning panused peavad olema tehtud pärisrahas. Selleks, et tuurile kvalifitseeruda, pead mängima vähemalt 20 ringi.\nMine vaata kuidas klassikaline lauamäng sinu silme all ellu ärkab ning mida toovad endaga kaasa ninasarvikute tormijooks, krokodillid ja ahvide korraldatud kaos.


VILJA KÜSIB | Mihhail Kõlvart: kurjategijate väljaselgitamise nimekirjaga ma kaasa ei lähe - Delfi\nVILJA KÜSIB | Mihhail Kõlvart: kurjategijate väljaselgitamise nimekirjaga ma kaasa ei lähe\nTallinna linnapea Mihhail Kõlvart on tähele pannud, et ühiskonnas toimub testimine: „On konkreetsed sõnad, mida tuleb öelda, ja on konkreetsed inimesed, kelle kohta tuleb konkreetsed sõnad välja öelda. Päris normaalne selline testimine ei ole.” Tulisemaks sõnavahetuseks läks Vene õigeusu kiriku patriarh Kirilli sõda õigustavate avalduste üle.\nOlete üks paremini tasustatud persoone avalikus sektoris. Kui palju isiklikku raha olete annetanud Ukraina toetuseks: armeele, pagulasabile, Punasele Ristile?\nAnnetasin raha selleks, et tuua sõjapõgenikke Poola piirilt Tallinna. Panin koos tuttavatega raha kokku, et saata mõned autod inimestele järele.\nTeil pole kombeks emotsioone välja näidata. Kas oleksite, palun, nõus, jagama neid emotsioone, mis valdasid teid 24. veebruari hommikul, kui sõda puhkes?\nOlen kindel, et meil kõigil on samad emotsioonid. Meil on viimastel aastatel olnud päris hea elu. Me ei ole mõelnud, mida see tähendab, kui pommid langevad sinu maale. Me ei mõtle võimalusele, et keegi võib tulla, öelda, mida peab tegema, missugune peab valitsus olema, ja kui sa ei ole sellega nõus, sind tapetakse. Tuleb välja, et see on ikka võimalik meie ajal Euroopas.\nSee ei ütle küll midagi teie emotsioonide kohta. Miks ma küsin: Keskerakond on oma sõnumitega kõndinud noateral, soovimata kaotada ühelt poolt eesti ja teiselt poolt vene valijaid. Teil endal läks ühismeediapostitusega kaks päeva aega. Miks teil nii kaua aega läks?\n24. oli meil riigipüha, oli terve rida üritusi, millel osalesin. Vaadake, ma kirjutan oma mõtteid ise, ma ei anna seda nõunikele teha. Sel päeval toimusid ka esimesed nõupidamised kriisiaegsete tegevuste asjus. Need kestsid ka 25., samuti terve nädalavahetuse. Lähtusime sellest, et tuleb olla valmis ja tegutseda.\nArvo Pärt palus ukrainlastelt andeks, et me ei ole suutnud neid kaitsta ja piisavalt toetada. Kas jagate seda emotsiooni?\nKui ma rääkisin emotsioonidest, siis ütlesite teie, et need ei ole emotsioonid.\nTe väljendate oma emotsioone meie-vormis või?\nMulle tundub, et teil on samad emotsioonid. Meil on praegu ühised emotsioonid.


Padi pingile Patio Tulon, oranž hind | kaup24.ee\nPadi pingile Patio Tulon, oranž\nKauba ID: 2111551\nToote kirjeldus: Padi pingile Patio Tulon, oranž\nMõõdud: sügavus - 175 cm, laius - 48 cm, kõrgus - 8/10 cm.\nValmistatud puuvillast ja polüestrist (alumine osa - lutrasil kangast) ning on täidetud polüuretaanvahuga (8/10 cm), mis lisab padjale veelgi rohkem pehmust ja mugavust.\nSpetsiaalne kinnitustasu padja ülaosas.\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Lamamistooli padi Patio Tulon, oranž/värviline sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Lamamistooli padi Patio Tulon, oranž/värviline praktiline valik.\nÜldine informatsioon tootest: Padi pingile Patio Tulon, oranž\nVaade: Patio, värviline toolipadjad ja -katted\nSoovitame osta koos: Padi pingile Patio Tulon, oranž\nTagasiside tootele: Padi pingile Patio Tulon, oranž\nKüsimused ja vastused toote kohta: Padi pingile Patio Tulon, oranž


Aktsiaturu investeerimisvahendid - 2022\nVarude kaks peamist analüütilist tehnikat hõlmavad tehnilist analüüsi ja fundamentaalset analüüsi. Kõik need tehnikad tuginevad ostu- ja müügiotsuste tegemiseks erinevatele teguritele. Tehniline analüüs analüüsib konkreetse varu hinnasuundumusi ja tugineb nende otsuste tegemise suundumustele. Põhianalüüs uurib alusfirmat ja tugineb suurema rahalise tugevuse ja otsustamismeetmete hindamismeetmetele.\nPõhianalüüsi jaoks annavad varude sõelumise vahendid aluse. Kui investor määratleb ettevõtete jälgimisportfelli, muutuvad uurimisvahendid väärtuslikuks. Kui investor on portfelli kavandanud, pakuvad portfelli vahendid võimalusi nende varude hõlpsaks haldamiseks.\nTehnilise analüüsi jaoks pakuvad sellised saidid nagu BigCharts.com täiustatud ja interaktiivseid kaardistamisvahendeid. Investoril on võimalik suunata trendiliinid ja liikuvad keskmised ning neid saab kohandada soovitud skeemi järgi. Ka kaardid võivad võrrelda erinevaid varusid või varusid indeksiga.\nVarude sõelumisvahendid võivad soovitud tööstusharus asuvaid ettevõtteid soovitud turukapitalisatsiooniga ja soovitud rahalise koosseisuga kindlaks määrata. Uurimisvahendid võimaldavad investoril uurida tulude kasvu, hindamissuhteid ja paljusid finantssuhteid. Portfelli tööriistad võimaldavad investoril portfelli õiget tasakaalu säilitada. Näiteks kui väikese kapitalisatsiooniga varud on tugevalt kulgevad, võimaldavad need vahendid investoril neid varusid kärpida ja eraldada muudesse varaklassidesse. Diagrammivahendid võimaldavad investoril määrata soovitud hinnakava, mis määrab ostu- ja müügitaseme.\nPõhianalüüsi ja tehnilise analüüsi eeldus on üsna erinev. Mõlemat tüüpi analüüsimeetodite mõistmine võib kohati osutuda kasulikuks. Kui investoril on varu jaoks pikaajaline väljavaade, võib mõnikord lühiajaline volatiilsus väljakutsuda kõige innukama optimisti. Investor saab seda volatiilsust sageli mõista vastandliku analüüsi mõistmisega.\nTavaliselt on parema tööriistaga käsitöölistel suurem täpsus ja säästetud aeg. Mõistete mõistmine, mis juhivad erinevaid varude analüüse, on protsessi jaoks ülimalt oluline. Samas peab investoril olema vajalikud vahendid. Arvutustabelite ja graafikute koostamiseks kuluv aeg ületaks isegi kõige jõulisema investori. Investor peaks võtma aega, et uurida parimaid võimalikke vahendeid ja nautida salvestatud aega ning suuremat täpsust.\nInvestor peaks mõistma, et parim analüüs ja parimad vahendid ei taga varude valiku õnnestumist. Aktsiaturg sarnaneb ookeanidega. Kui tõusulaine tõuseb, tõuseb kõik paadid kõrgemale ja kui tõusulaine langeb, siis kõik paadid langevad. Hooaja mõistmine koos hea analüüsiga toob investorile lähemale pikaajalise edu aktsiaturul.