Veel rohkem valgust ehk sedakorda LED-idest (H4,H7,H3) - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 28 Nov 2020, 18:29\nLugemata postitus Postitas petz » 23 Mai 2016, 11:01\nmida arvata sellisest H4 esitule pirnist - teab keegi sellest midagi\nhttp://www.ebay.com/itm/2x-H4-SUPER-WHI ... Gq&vxp=mtr\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 23 Mai 2016, 11:04\n750LM tundub jube vähe olevat. Korralik, aga mitte veel kallima otsa, halogeen peaks andma umbes 1200LM.\nTeiseks pole tal tühjagi jahutust, mis vähendab oluliselt tema eluiga. Odav saast.\nLugemata postitus Postitas Melx » 23 Mai 2016, 20:18\nLED ei toimi retrofit stiilis hõõgpirni asendusena valgustus tules, olgu kirjutatud mis tahes. Sobib suurepäraselt indikaator ja "gabariit" pirne asendama, teatud juhul ka suuna ja tagatuledesse kuid mitte ette valgustama sõidutuld. HID sobib ka kordades paremini reflektor tule puhul kuid LED vajab kindlasti spetsiaalset optilist lahendust.\nLugemata postitus Postitas tauri23 » 14 Juul 2017, 12:15\nIse vahetasin klassikalises ümaras esitules ksenooni LED pirni vastu.\nSarnane toode (H4):\nJahutuseks pirni taga sisseehitatud ventilaator.\nValgustab väga hästi ja kaugtule projektsioon on samuti rahuldav.\nKes pimedal ajal palju sõidab, siis soovitan proovida.\nTsiklil on valgus elulise tähtsusega, eriti maapiirkondades.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 14 Juul 2017, 14:18\nMinu rattal nüüd mõlemad tuled, nii lähi- kui kaugtuli xenonid.TDM-i luup lähituli oli mul juba ammu xenon ja näitas väga hästi.Samas ei pimesta vastutulijaid mitte rohkem,kui seal enne olnud halogeen.Kaugtuld(reflektor H3) olen praegu ainult garaaži ees proovinud ja näitab ka täitsa hästi,ühtlane valgus ja näitab kaugele.Ballastid paigutasin kellade taha.Lisaks on kohe paika saamas(äkki täna saan paika) lisakaugtuled Hella DE-Xenon.Nende ballastid on jube suured ja juhtmeid(päris jämedad ka veel lisaks) tuli ka palju, peab nuputama kuidas ära mahutada-kinnitada.Tuled ise lähevad suure tule alla kõrvuti.\nPäevatuledeks ostsin Aliexpressist E-tähistusega LED päevakad+relee,mis lähide sisselülitades kustutab päevakad.Need juba küljes ja töötavad ideaalselt.Tuled on väga eredad ja peaks ikka hästi näha olema.Paigutasin nad gondli külge tuuleklaasi kõrvale,sest allpool oleks suunatulesid segama jäänud(kui LED põleb on suunda kehvasti näha).Kõrgemalt on neid ka näha paremini.Oleks saanud ka mootoriraudade juurde panna,aga see oleks liiga madalale jäänud ja nende pointi suuresti ära nullinud.Lenksu küljes pole ka ruumi.\nhttps://www.aliexpress.com/item/2pcs-9V ... 0.0.trHAoL\nLugemata postitus Postitas yeekim » 14 Juul 2017, 15:23\nSu pill on nüüd hullem kui Pakistani rekka\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 14 Juul 2017, 15:30\nyeekim kirjutas: Su pill on nüüd hullem kui Pakistani rekka\nNeed kaugtuled võtsin müüki läinud sõiduautolt maha,tsikli jaoks ei oleks neid ilmselt ostma hakanud,sest maksavad haigelt palju(500+ oli letihind).Aga kui olemas olid,siis sai külge pandud.Voolu tarve ei lähe ka xenonitega liiga üle mõistuse ehk kui kõik särab,siis 4x35W.Halogeenid olid 2x55W ja ei näidanud midagi.\nLugemata postitus Postitas tauri23 » 14 Juul 2017, 15:53\nKas TDMil mahuvad lisatuled suure tule alla, st kui vedrustuse põhja lööb, kas poritiib ja tuled ei kohtu?\nOlen XJ'l otsinud kohta lisakaugtuledele, kuid pole veel suutnud välja nuputada ja tule alla ei mahu..\nMul samasugused LED päevatuled all mootorikinnituse küljes, kuid sõiduauto peeglist vaadatuna ilmselgelt liiga madalal. Eesmärk olla nähtav.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 14 Juul 2017, 16:46\ntauri23 kirjutas: Kas TDMil mahuvad lisatuled suure tule alla, st kui vedrustuse põhja lööb, kas poritiib ja tuled ei kohtu?\nNeed Hella luubid on väiksemad kui need päevakad ja mahuvad hästi.TDM-l on ju see nö gondel jupp maad hargist eespool ja ratas ei tule lähedale isegi neile.\nMõõdud ka,kui huvi pakub.Neid sarnaseid on ka halogeene saada,mis maksavad kordi vähem.Hellal on küll ainult udukad halogeenid,aga louis.de lehel oli sarnaseid ka kaugtulesid.Paned ise xenoni asendus kiti sisse ja on sama head.\nLugemata postitus Postitas morse » 14 Juul 2017, 20:34\nurmas66 kirjutas: Neid sarnaseid on ka halogeene saada,mis maksavad kordi vähem.Hellal on küll ainult udukad halogeenid,aga louis.de lehel oli sarnaseid ka kaugtulesid.Paned ise xenoni asendus kiti sisse ja on sama head.\nSõber pani kunagi need Hella udukad oma fighterile nii, et üks oli pooltuleks ja teine täistuleks. Täistuli oli pea alaspidi keeratud. Pooltuli andis alumise poolringi valgust ja kui teine juurde tuli, sai täisring. Keskpärane valgustus - aga tuuning oli lahe (fightereid oli siis veel väga vähe).\nLugemata postitus Postitas morse » 14 Juul 2017, 20:39\nMelx kirjutas: LED ei toimi retrofit stiilis hõõgpirni asendusena valgustus tules, olgu kirjutatud mis tahes. Sobib suurepäraselt indikaator ja "gabariit" pirne asendama, teatud juhul ka suuna ja tagatuledesse kuid mitte ette valgustama sõidutuld. HID sobib ka kordades paremini reflektor tule puhul kuid LED vajab kindlasti spetsiaalset optilist lahendust.\nOlin veel kuu aega tagasi samal arvamusel. Kuni nägin CBR900 esituld, kuhu paigaldatud retrofit LEDid. Tulemus oli isegi parem, kui Xenon ma ütleks. Kahjuks mul pole ebay linki, kuid tegu oli soodsa asjaga.\nÜlal viidatud lamp ei toimi kindlasti nagu ka Mac viitas. Selle CBRi lambil oli ikka suur radikas taga...\nJutu mõte selles, et esimesed toimivad retrofitid hakkavad juba tulema.\nLugemata postitus Postitas hollow » 25 Sept 2018, 22:20\nMul juba kolmas aasta kasutuses LEDid ja ainult ülevaatuse Ajaks panen tava pirni tagasi. Nii autol kui tsiklil. Lihtsalt tuleb natuke katsetada ja jõuda hea pirnini, suur osa aliexpressis myydavatest on pask\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 25 Sept 2018, 22:41\nhollow kirjutas: Lihtsalt tuleb natuke katsetada ja jõuda hea pirnini, suur osa aliexpressis myydavatest on pask\nSelles infos pole midagi uudisväärset. Märkimisväärseks on abiks, kui sa suudad öelda, millised on mittepask.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 26 Sept 2018, 10:09\nNeed ei ole pask,aga maksavad ka vastavalt mitu korda rohkem,kui igal pool müüdav pask.\nhttps://www.philips.com.hk/en/c-p/12953 ... light-bulb\nSõber pani oma Honda X11 tulesse ja mahtus nibin nabin ära. Ehk,siis ilmselt mahub ka teistesse samalaadse tulega Honda(Yamu jne) tuledesse. Letihind komplektile oli vist 200€ alla ja H7 ja veel mõned sellised olemas.\nhttps://www.philips.com.hk/en/c-m-au/ca ... -grid-icon\nLugemata postitus Postitas Kalts » 26 Sept 2018, 10:39\nKas sinu vastuses oli midagi uudset, märkimisväärset ja abistavat?\nLugemata postitus Postitas hollow » 26 Sept 2018, 10:45\nJah, see, et keegi esimese sita pirniotsa komistades ei kukuks kohe LED pirne mõttetuks juraks kutsuma üldistavalt.\nLugemata postitus Postitas ranel » 26 Sept 2018, 12:21\nAnna siis juba konkreetne link ka. Endal ebay omal murdus plastikust kõrv ära, mis seda reflektori sees hoidis. Läks nightbreaker sisse ja parem kui varem hiina lediga. Hiina lediga oli lisaks seina peale näidates sein triibuline.\nLugemata postitus Postitas hollow » 26 Sept 2018, 12:51\nMacintosh kirjutas: Selles infos pole midagi uudisväärset. Märkimisväärseks on abiks, kui sa suudad öelda, millised on mittepask.\nKõik ju oleneb. Projektor tyypi lambile üks, reflektor tüüpi laternale teine.\n95% LED’e toodetakse Hiinas, küsimus on pigem kes on valgusti kokku disaininud.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 26 Sept 2018, 13:32\nKui vähegi ruumi on ,kuhu ballast mahutada,siis minu meelest asenduseks on praegu veel xenonite valik kordades parem ja kvaliteetsem,kui LED-ide oma. Hinnad ka igati OK.\nLugemata postitus Postitas Kauri » 26 Sept 2018, 14:17\nMa siin loen juba mitmendat korda ja ikka ei saa aru kas kodanik hollow lihtsalt trollib ja teeb ennast tähtsaks või on tõesti raskusi tekstist arusaamisega.\nMitu inimest on küsinud ilusasti linki korralikule LED lahendusele mida Sa ise kasutad.\nVähemalt niipalju võiks kaasmootorratturitele toeks olla, et mis tootja äge LED just Sinu Tuono esitulega nii überhästi sobib.\nLugemata postitus Postitas franz125 » 26 Sept 2018, 15:36\nEi kõlba kahjuks ühes korpuses H4 jaoks.\nLugemata postitus Postitas urmas66 » 26 Sept 2018, 16:33\nJah H4 kaoks xenon üldse ei sobi,see on kindel.H1,H3,H7 ja muud ühe hõõgniidiga lahendused.\nEelmisel lehel on liknk H4 ledi kohta,mis toimib ja on valgust ka,hinda ka muidugi üle 150€.\nLugemata postitus Postitas hollow » 26 Sept 2018, 18:26\nLugemata postitus Postitas hollow » 26 Sept 2018, 18:32\nKauri kirjutas: Ma siin loen juba mitmendat korda ja ikka ei saa aru kas kodanik hollow lihtsalt trollib ja teeb ennast tähtsaks või on tõesti raskusi tekstist arusaamisega.\nOot et siis on kohe “käsi pikalt ees” ja “suur sõber kaasmootorrattur” kui miskit vaja. Aga kui on vaja ennast väljaelada ja niisama möliseda, siis tead küll kelle suunas klähvida. Ei käi konkreetselt sinu kohta vaid üldistatuna “motokogukonna” kohta.\nMinu igapäeva töö on LEDi teema ja valgustus üldisemalt. Küllap ma ühtteist tean... lisaks olen ma suur persona non grata tänu sellele, et ma koheselt fredy teemapeale kaasa kaagutama ei hakanud, et on alles pätt ja pettur... lisaks veel on fredy mu klient... ma ikka jube inimene\nLugemata postitus Postitas franz125 » 26 Sept 2018, 18:45\nEilses paavsti kõnes oli ka rohkem valgustatust kui siin LED-i teemal.\nLugemata postitus Postitas ranel » 26 Sept 2018, 18:47\nEndiselt su vastus on sama asjalik, kui poliitikute valimiste lubadused.\nAnna link või konkreetne mudelinr, et selle alusel saaks juba edasi lahata.\nLugemata postitus Postitas Kauri » 26 Sept 2018, 19:01\nKui Sa selles teemas tunned ennast nagu kala vees, siis ma saan veel vähem aru sellisest vaenulikust suhtumisest. Minul neid LED-e vaja ei ole. Teemadel millest ma midagi ei tea, seal ma reeglina ka sõna ei võta. Fredyst on mul isiklitkult täiesti poogen ja mind ei huvita mida ta hommikuti sööb.\nLihtsalt kui keegi minult midagi küsib, siis ma ka vastan või annan persoonile soovitud suuna kätte mingi toote osas. Sina hetkel põrkad lihtsalt tühja. Ei ole sinust abi, ei oska sa oma toodet reklaamida, lisaks tundud olema veel selline kitsi ka.\nLugemata postitus Postitas Sukusuku » 26 Sept 2018, 19:18\nTere, mina panin oma rattale sellised\nhttps://www.ebay.co.uk/itm/2-x-H7-H4-H1 ... Sc61LAIrnQ\nSarnaseid LED pirne on saadaval enamus automaailma jms poodides, minge poodi ostke ja sõitke.\nLisaks sai Fixuse poest parktuled (T10 pesa) 10-ga paar - väga rahul, vaata, et samahea kui eelmine H7 lähituli.\nPaigaldus lihtne, näitab hästi, hind on soodne, ei ole reklaami eesmärgil.\nLugemata postitus Postitas MihkelATR » 26 Sept 2018, 20:32\nPäris asjalik kirjatükk LEDide kohta:\nhttps://www.autobulbsdirect.co.uk/blog/ ... brightest/\nEt kui ei raatsi Philipsi omasid osta (a 140£), siis korralik alternatiiv 70£.\nhttps://www.autobulbsdirect.co.uk/h7-le ... ght-bulbs/\nEndal kogemused puuduvad, aga uurin maad.\nLugemata postitus Postitas hollow » 26 Sept 2018, 21:08\nTegin garaashis ühe pildi, tsikkel kahjuks mujal hetkel


Algatati Harju maakonna maavarade teemaplaneering | Viimsi vald\nAlgatatud on Harju maakonna maavarade teemaplaneering\n05. Jaan 2022\nVabariigi Valitsus algatas 23.12.2021 korraldusega nr 447 Harju maakonnaplaneeringu maavarade teemaplaneeringu ning selle keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH). Algatatud teemaplaneering on aluseks tegevusele, mis on KeHJS § 6 lõike 1 punkti 28 kohaselt olulise keskkonnamõjuga ning olemasoleva informatsiooni kohaselt ei ole välistatud ebasoodne mõju Natura 2000 võrgustiku ala kaitse-eesmärgile. Eeltoodust tulenevalt on teemaplaneeringuga kaasneva keskkonnamõju olulisus tuvastatav õigusaktide alusel. Haldusmenetluse ökonoomikast ja eesmärgipärasusest lähtudes jäeti käesoleval juhul KeHJS § 33 lõigete 4 ja 5 kohane eelhinnang koostamata ning algatati kohe KSH.\nTeemaplaneeringu eesmärk on määrata lähtuvalt riigi huvist ja koostöös kohalike omavalitsustega perspektiivsed alad ehitusmaavarade ja turba uuringualade ning kaevandamisalade paiknemiseks, samuti olemasolevate karjääride laiendamiseks arvestades majanduslikke, kultuurilisi, sotsiaalseid ning looduskeskkonnale avalduvaid mõjusid. Teemaplaneeringu koostamisel arvestatakse maapõuepoliitika põhialuste aastani 2050 arengudokumendis seatud eesmärke maapõueressursside kasutamise ruumiliseks planeerimiseks ja varustuskindluse tagamiseks.\nTeemaplaneering koostatakse riiklike huvide väljendamiseks, leides samas võimalusi tasakaalustada neid kohalike omavalitsuste ja teiste puudutatud isikute huvidega. Teemaplaneering on aluseks kohalike omavalitsuste üldplaneeringute ja teiste arengudokumentide, samuti erinevate riiklike ja valdkondlike arengudokumentide koostamisel.\nTeemaplaneeringu ala hõlmab kogu Harju maakonna territooriumit pindalaga 4333 km2, kuhu kuuluvad 16 omavalitsust: Keila linn, Loksa linn, Maardu linn, Tallinna linn, Anija vald, Harku vald, Jõelähtme vald, Kiili vald, Kose vald, Viimsi vald, Saue vald, Saku vald, Rae vald, Lääne-Harju vald, Kuusalu vald, Raasiku vald.\nTeemaplaneeringu koostamist ja KSH läbiviimist korraldab Rahandusministeerium. Teemaplaneering koostatakse nelja aasta jooksul ja selle kehtestab Vabariigi Valitsus.\nVabariigi Valitsuse 23.12.2022 korraldusega nr 447 on võimalik tutvuda Rahandusministeeriumi veebilehel:\nAlan Rood, regionaalplaneerimise nõunik, tel 715 5805, e-post: alan.rood@fin.ee.


Kristjan Johanson Kuldiga tänavasõidul kolmas\nLätis Kuldiga linna tänavatel sõideti Champions Cup tänavasõidus. 3,6 km pikkuse tehnilise ringi tegi omapäraseks enamjaolt kivisillutisega kaetud tänavarada.\nM16 sõidus oli noori stardis 43 ning läbida tuli 8 ringi ehk 28,8 km. Teisel ringil sündis Johansoni üritusest 5-liikmeline jooksikute grupp ning ring ringilt suurendati vahet peagrupiga. 6. ringi lõpus sai jooksikute pundist minema Kristjan, kuid lätlaste ühistööna püüti ta ring hiljem kinni. Finišisse tuligi viisik koos ning Kristjan Johansonile sõidust 3. koht. Noormehe enda kommentaar: tundsin ennast tugevalt, aga üksi nelja vastu on väga raske saada siledal; olen rahul, et poodiumile sain. Reio Toom sai tubli 14. koha, Joosep Sankmann katkestas.\nM18, M23 ja eliidi ühises sõidus tuli läbida 20. ringi ehk 72 km. Stardijoonel oli 50 ratturit, kelle hulgas profesionaalid Amore Vitast, Rietumu Delfinist ja Alpha Balticust. Sõit oli väga aktiivne ja kiire. Võitis Krists Neilands Rietumu Delfinist läbides 72 km ajaga 1:44:45 keskmise kiirusega 41,24 km/h. Ligi kaks minutit kaotanud peagrupis lõpetas Josten Vaidem 19. kohaga ja Jaanus Tasane 24. kohaga.\nJosteni kommentaar: jube kooma sõit oli, täna üldse ei jõudnud. Jaanus lisas: siplesin stardist kuni finišini, hoogu kordagi alla ei lastud. Greg Hallop katkestas kõhuprobleemide tõttu ja Georg Paldra tehniliste viperuste tagajärjel.


Kommentaarid: Kohalikud protestivad: meilt ei tohi kalajärve ära võtta!\nKohalikud protestivad: meilt ei tohi kalajärve ära võtta!\nToimetas Vidrik Võsoberg, 20. detsember 2019 08:48\nMuhv/ 29. veebruar 2020 21:21\nSee Krabi narkoPõder tahab ehk seal tiigis oma raha pesta? Saage inimesest aru, mõistke, sallige! Jah, ta on ääretult ebameeldiv aga mis siis. Igasuguseid peab olema. Vald toetab ja on temaga kambas, nüüd ei saa kohalikud oldud....\n3. jaanuar 2020 22:50\nSellistel tulekski järv tühjaks lasta . Las naudivad oma minu,minu ,minu, minu.\nSiljotka/ 3. jaanuar 2020 22:45\nNo ja on sul mingi hea põhjus miks sa ei lase näiteks lapsi ujuma? Või mingit penskarit oma õnge leotama? Või ongi ainult see, et see järv on minu,minu, minu ,minu,minu ja sellega sinu mõttemaailm piirdubki? Minu arvates nii käituv inimene ei ole päris adekvaatse mõtlemisega.\nÜlle/ 2. jaanuar 2020 14:57\nTere. Mina sain pärandi tagasi. Meil maja oli suure oru künkal. Orgu nõuka ajal majand tegi paisjärve kuhu veealla jäi saun ja heina küün. See niiduala oli meie maa kus asub järv. Maa tagasi saamisega sain ka järve omale sest see ju minu maapeal. Ma ei keela järve äärde minna aga oma maapeale ma sind ei lase ning kuidas sa järve äärde saad. Järvega oli jama küll aga mina ütlesin laske oma järv tühjaks minu maapealt. See oleks riigil ( vallal ) nii kalliks läinud, et see ei tasunud neil ära ja ma leppisin järvega. Kõige hullem suured valla ninad tahtsid omale järve aga said pika nina. Hüva\nLihtsalt valikute küsimus./ 6. jaanuar 2020 08:42\nVaata, Ülleke. Sul oli hea võimalus olla hea tädi, kes laseb lasped oma järve ujuma. Sina valisid kurja nõiamoori rolli. Palju õnne! ma loodan, et su suurepärane maa on ikka ümberringi tarastatud, sest vastasel juhul võib sinu maal põhiseaduse järgi päikesetõusust kuni loojanguni viibida.\nwdvbjkl/ 31. detsember 2019 12:15\nostku ise endale järv\npole.../ 31. detsember 2019 00:16\n....te keegi omanik, kui maksate maamaksu olete tgl. rentnik.Kui "oma" maale ei taha kedagi lasta, siis elagegi ainult sellel maal ja ärge ise ka ronige üldkasutatavale maale.\nei/ 30. detsember 2019 10:16\nsaa mina aru, kas meie osa inimesi ei saa aru , et me ei ela enam kommunismis.Kui ostetakse maad koos paisjärvega, siis loomulikult on see ostja oma.Tema asi, kas ta laseb sinna kedagi v mitte.Kui ei meeldi ,et tema maa peal trambitakse, siis ei lase. Nii nagu enamustel inimestel on koduõu.Sinna ju ei trügi keegi tiiki kala püüdma.\ndaaah/ 6. jaanuar 2020 08:44\nVesi ja kalad on ka sinu omad?\nee/ 29. detsember 2019 22:44\nomanik on siis kui on ise teinud ja raha maksnud see on ärastaja\nee/ 29. detsember 2019 22:40\nmida kaevata meil on suur vabadus\nJurist/ 28. detsember 2019 16:34\nTere. Omanikul täiesti õigus ( paisjärv ).Olen Lõuna Eesi ga kursis võrumaal vastsekivi paisjärvega sama lugu kus mitu omanikku. Valgamaal Kalme paisjärv.\nAnnely/ 27. detsember 2019 23:07\nMina olen põrmu parm ja teen mida heaks arvan.\nannely2/ 27. detsember 2019 23:02\nEsine oma nime alt jutupaunik. Või kardad?\nannely2/ 27. detsember 2019 18:41\nMudakoger jälle iba ajanud.\nKagust/ 27. detsember 2019 19:44\nSa orraw vaata et sulle kõllast väitse päha ei lüüda!\nnaeru koht vai ?/ 26. detsember 2019 20:34\nKui raha räägib siis kehvikud vaikivad.\n../ 24. detsember 2019 16:44\nAjalugu kordub. Mõisaaeg on Eestis tagasi, kus pool valda või terve küla maad, metsad, põllud ja ka järved- jõed on ühe nn. `mõisniku`omad, kes keelab, käseb, poob ja laseb. Ja kelle ees peavad ülejäänud küla inimesed koogutama ja paluma, et neil lubatakse mõisa maa peal astuda ja istuda.\ntriceps/ 22. detsember 2019 22:35\nPaisjärv tekib mingi asja paisutamise tagajärjel.Kui paisutab veskitamm,siis vesi siiski ei kuulu tammi omanikule.Kas vooluveekogude osi saab üldse eravalduseks lugeda?\njopp/ 23. detsember 2019 12:16\nTegelikult ei saa aga Eesti riigis juhtub väikese raha eest imes! Näiteks ehitati villa kaitsealale ja öeldi et tegu on lambalaudaga. Ametnikud jäid selle vastusega väga rahule. Arva ära miks?\nätt./ 21. detsember 2019 05:32\nKeelan käsen,poon ja lasen-ostan veski siis järv ka minu,ostan treialitsehhi ja kohe vastas asuv paadikai ka minu jne.jne.Nii on see kõik eht eestlaslik,mina,minu ja teie käige kus kurat.\nomand on püha/ 20. detsember 2019 22:24\nja kuna eestlane on peremeesrahvas, siis oleme kõik suured peremehed ja polegi vaja kelleltki midagi ara võtta. Igal mehel oma pill , sellel mängib tilulilu-lill !\nenne korruptsioon ei lõpe/ 20. detsember 2019 13:20\nkui kogukonna vastu läinud omavalitsusametnikud oma varaga l*llide ja korruptiivsete otsuste eest maksma hakkavad\nlol/ 20. detsember 2019 11:55\nsellised ülbikud saavad oma karma pärast kuhjaga tagasi. kui tegemist loodusliku järvega, siis unusta ära keelamine, või muidu muudavad kohalikud teie elu seal võimatuks.\nUrmas/ 20. detsember 2019 15:21\nKas lol ikka artiklit luges? Mis ajast on paisjärv loodusliku tekkega järv?\nsee padari järv on iseasi/ 26. detsember 2019 20:37\nPadar on üks väljavalitutest ja tema võib.\nunnamees/ 20. detsember 2019 11:03\nKalapüügiseadus: (3) Harrastuskalapüügivahend peab olema kalapüügil püügivahendi omaniku valve all, et võimaldada selle omanikku veekogul või selle kaldal kindlaks teha.\nSiin aitab ainult sinine vilkur./ 22. detsember 2019 00:16\naga/ 23. detsember 2019 00:31\nankurdatud undasid peaks seaduse järgi olema lubatud kasutada kuni kolm tükki,aga märgistamine on jah nii ja naa,st peljatakse et see reedab need ja siis tõmmatakse ära?\ntozz/ 20. detsember 2019 10:10\nVõrgud jäeti sisse? Kulla külamehed või /ja ajakirjanik, kas kalapüügieeskirjast olete midagi kuulnud? Saladuskatte all võin öelda, et valveta unnad ja ka muud valveta harrastuskalapüügivahendid on keelatud.\ntozz!/ 20. detsember 2019 10:50\nMitte valveta, vaid märgistamata kalapüügi vahendid!\nTiit/ 20. detsember 2019 11:17\nKas kalurid passivad päeval kui öösel oma vorkude juures?


Annetamistingimused – MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu\nHome Aita meil aidata Anneta Annetamistingimused\nKassid ja vahel ka mõned koerad jõuavad meie juurde tänavatelt, lautadest, metsa hüljatuna, kahjuks viimasel ajal üha sagedamini ka kodudest, kus nad erinevatel põhjustel üleliigseks jäävad. Meie Kassikodus ja hoiukodudes ootab oma päriskodu stabiilselt 150-200 kassi. Oma uude koju kolib igal aastal üle 200 kassi. Kõik koju minevad kassid on terveks ravitud, kiibitud ja neutraliseeritud. Ühtegi looma ei eutaneerita ilma meditsiinilise näidustuseta ja ilma mõjuva põhjuseta. Kõik see nõuab väga palju raha ja tööd. Tegutseme põhiliselt annetuste toel, pisut aitab ka Saaremaa vallalt saadav looma 14 päeva ülalpidamisraha. Peale kahe põhikohaga koristaja oleme kõik vabatahtlikud, kogu annetustest kogunev raha läheb loomadele. Sinu annetus aitab meil päästa rohkem hädalisi – vigastatuid, nälginuid, väärkohelduid. Mida rohkem on meil raha, seda suurem on meie võimekus ja seda rohkematel loomadel on lootus meie kaudu endale soe ja armastav kodu leida.\nAnnetuse tegemine läbi vormi\nKui kasutad annetuse tegemiseks meie kodulehe vormi, vali kõigepealt, kas soovid teha ühekordset annetust või püsiannetust. Seejärel täida vajalikud väljad, vali annetatav summa ja kliki vastava internetipanga logol, mille kaudu soovid annetust teha. Kasutusel olevad makseviisid on: LHV, Coop Pank, Swedbank, SEB, Luminor ja Pocopay.\nNB! Pärast tasumist vajuta kindlasti panga lehel nupule „Tagasi kaupmehe juurde“.\nMakseid vahendab Maksekeskus AS. Tasumine toimub väljaspool Veebipoodi turvalises keskkonnas – pangalingiga tasumisel vastava panga turvalises keskkonnas ja krediitkaardiga tasumisel Maksekeskus AS turvalises keskkonnas. Müüjal puudub ligipääs kliendi panga ja krediitkaardi andmetele. Leping jõustub alates tasumisele kuuluva summa laekumisest Veebipoe arvelduskontole. Annetuse valuutaks on euro.\nMTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu on isikuandmete vastutav töötleja, edastame maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Maksekeskus AS-ile\n58 370 708 (8.00-18:00, muudel aegadel vastame vastavalt võimalustele)\n©2022 MTÜ Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu


Coop Pank hoiatab õngitsuskirjade eest! | Coop Pank\nCoop Pank hoiatab õngitsuskirjade eest!\nCoop Pank hoiatab, et panga nimel on saadetud klientidele õngitsuskirju. Palume petukirju ja selles sisalduvaid linke kindlasti mitte avada.\nNädalavahetusel on saadetud Coop Panga nimel petukirju pealkirjaga „Teil on võrgus 2 uut dokumenti“. Kiri meelitab käskival toonil („dokumendid on kohustuslikud lugemiseks“) klikkima lisas olevale veebiaadressile, kus kliente meelitatakse sisestama nende kasutajatunnuseid ja PIN-koode. Palume kindlasti vältida nende linkide avamist ning kirjad koheselt kustutada.\nKasutades internetipanka sisenemiseks e-kirjas või sõnumis olevaid linke soovitame kindlasti veenduda enne sisselogimist, et suunatud on panga ametlikule veebiaadressile. Coop Panga veebiaadress on nime kujul: https://www.cooppank.ee. Lisaks ei tohiks internetipanka sisenemisel kunagi sisestada PIN2 koodi, mis on mõeldud vaid tehingute ja lepingute allkirjastamiseks.\nCoop Pangalt kirja saades tuleks alati veenduda saatja õiguses – kirju saadetakse cooppank.ee lõpuliselt aadressilt.\nKõigil, kel on kahtlus, et on sattunud petukirja ohvriks, palume teavita sellest kindlasti Coop Panka aadressil klienditugi@cooppank.ee.


EMV 2012 finaalis Kiili Pantrid ja Tallinna Pesapalliklubi | Eesti Pesapalliliit\nEMV 2012 finaalis Kiili Pantrid ja Tallinna Pesapalliklubi\nLisas admin, 28. August 2012 - 23:54\n31. augustil kell 17:30 ja 1. septembril kell 13 heitlevad Kostiveres Eesti Meistri tiitli nimel Kiili Pantrid ja Tallinna Pesapalliklubi. Mängitakse kahe võiduni, vajadusel tehakse kolmas 7 voorune lisamäng laupäeval kell 16. Tule ela kaasa!\nLõppev hooaeg oli küllalt põnev kui finaalikoha eest võitlesid üsna tasavägiselt nii Pantrid, Tallinn kui Keila Pitbulls. Võrreldes möödunud aastaga oli muudatusi koosseisudes üsna palju. Nimelt Pitbullsiga liitusid sel aastal ka Keila Sox mängijad, keda 2011 hooajal pärjati teise kohaga. Samuti liitus mitu Kiili Pantrite mängijat Tallinna Pesapalliklubiga, nende asemel said senisest märksa suurema rolli Kiilis nooremad mängijad. Ka Kostivere Amigos tõi hooaja jooksul väljakule palju uusi mängijaid.\nJuba mai algul peetud esimese mängu tulemus oli paljudele ootamatu - möödunud aastal neljandaks platseerunud Tallinna Pesapalliklubi võitis avakohtumises tiitlit kaitsvaid Kiili Pantreid seisuga 5:2, ent see jäi ka Pantrite ainsaks kaotuseks. Klubide järgmised kohtumised võitsid Pantrid 10:6 ja veenva enamusega 18:5.\nPitbullsi ja TPK esimene matš värskelt valminud Tallinna Pesapalliväljakul lõppes Keila võiduga 12:7, ent edasistes mängudes alistas pealinna esindusklubi Pitbullsi 8:2 ja 10:5.\nKeila ja Kiili kohtusid kusjuures hooajal ainult ühe korra mai keskpaigas kui võit läks Pantritele 10:4. Ülejäänud kahe ette nähtud kohtumise tarvis ei õnnestunud Keilal aga oma täit esindust välja panna, mistõttu läksid need kirja loobumisvõiduna 9:0 Pantrite kasuks.\nSamal põhjusel pärjati Meistrivõistluste kolmanda kohaga hooaja jooksul 2 (neist üks samamoodi loobumisvõit Pitbullsilt ning 22:15 võit Tallinna Pesapalliklubi üle hooaja viimases mängus) võitu saanud Kostivere Amigost. See tähendab, et kolmanda koha mäng jääb sel aastal väljakul kahjuks pidamata.\nHoolimata mitme mängija liikumisest teistesse klubidesse, olid Kiili Pantrid nagu eelnevatel aastatelgi tugevad nii söötes kui ründes. Põhikoorem söötjana jäi noore talendi Kristjan Ojasaare kanda, kes ei kaotanud sel aastal ühtegi mängu. Samuti söötsid tugevalt nii klubi kapten Tauno Koppel kui Ergo Rohi. Rünnakus kasseerisid klubile punkte peamiselt Tauno Koppel (AVG lausa 0.636; 3 home runi), Vahur Põder (AVG 0.542) ning ka Ojasaar (AVG 0.417).\nTallinna Pesapalliklubi võtmemängija oli kahtlemata käesolevaks hooajaks nendega liitunud Kristjan Kruus, kes seni esindas Kiili Pantreid. Kruus astus TPK särgis söödumäele kaheksal mängul üheksast, neist viiel korral lausa terve mängu jooksul üksinda.\nHooaja üheks positiivsemaks uudiseks oli ka kahe uue pesapalliväljaku valmimine seni ainsale - Keile Pesapalliväljakule - lisaks. Koduväljakud said omale nii Tallinna Pesapalliklubi (Hipodroomil) ning Kostivere Amigos (Kostivere Sõpradeväljak), millest viimane on suuri kiidusõnu saanud nii mängijatelt kui publikult. Mõlemad väljakud on kahtlemata mitmekesistanud Eesti pesapalli ning toonud seda rahvale lähemale ning loodetavasti aitavad edaspidi istutada pesapallipisiku nii mõnegi eestlase südamesse.\nFinaalid tulevad kahtlemata põnevad, seega on publik väga oodatud! Pealtvaatajatele on üritus tasuta!


Kass, koer ja kaks õde | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nKaks õde, Triinu ja Reti on ühel päeval saanud majaomanikeks, kui notar neile isa testamendi teatavaks teeb. Seni ei olnud nad teineteisest suurt midagi kuulnud, sest Triinu ema lahutas isast, kui tüdruk oli viiene ja Reti on tütar mehe teisest abielust. On kevad ja kui Triinu oma koormaga maale jõuab, avastab ta, et Reti on juba end sisse seadnud ja peab noorte seltskonnaga pidu.\nAja möödudes hakkavad õekesed siiski üksteisega harjuma. Ka külaelanikega hakkavad suhted laabuma, naabetalust piima tuues kuuleb ikka üht-teist külajuttudest ka. Ühel päeval sõidab õue ärimees, kes teeb ettepaneku maja talle maha müüa. Tüdrukud ei nõustu. Peale seda hakkab maja ümber luusima igat sorti rahvast. Kes pakub ennast peigmeheks, kes tuleb lausa ähvardades, kuid tüdrukud jäävad oma otsusele kindlaks...\nhttps://www.raamatukoi.ee/kass-koer-ja-kaks-ode 172294 Kass, koer ja kaks õde https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/9/7/9789949450329-875.png 0 0 EUR OutOfStock /ilukirjandus/eesti ilukirjandus Kaks õde, Triinu ja Reti on ühel päeval saanud majaomanikeks, kui notar neile isa testamendi teatavaks teeb. Seni ei olnud nad teineteisest suurt midagi kuulnud, sest Triinu ema lahutas isast, kui tüdruk oli viiene ja Reti on tütar mehe teisest abielust. On kevad ja kui Triinu oma koormaga maale jõuab, avastab ta, et Reti on juba end sisse seadnud ja peab noorte seltskonnaga pidu.

Aja möödudes hakkavad õekesed siiski üksteisega harjuma. Ka külaelanikega hakkavad suhted laabuma, naabetalust piima tuues kuuleb ikka üht-teist külajuttudest ka. Ühel päeval sõidab õue ärimees, kes teeb ettepaneku maja talle maha müüa. Tüdrukud ei nõustu. Peale seda hakkab maja ümber luusima igat sorti rahvast. Kes pakub ennast peigmeheks, kes tuleb lausa ähvardades, kuid tüdrukud jäävad oma otsusele kindlaks... Kaks õde, Triinu ja Reti on ühel päeval saanud majaomanikeks, kui notar neile isa testamendi teatavaks teeb. Seni ei olnud nad teineteisest suurt midagi kuulnud, sest Triinu ema lahutas isast, kui tüdruk oli viiene ja Reti on tütar mehe teisest abielust. On kevad ja kui Triinu oma koormaga maale jõuab, avastab ta, et Reti on juba end sisse seadnud ja peab noorte seltskonnaga pidu.

Aja möödudes hakkavad õekesed siiski üksteisega harjuma. Ka külaelanikega hakkavad suhted laabuma, naabetalust piima tuues kuuleb ikka üht-teist külajuttudest ka. Ühel päeval sõidab õue ärimees, kes teeb ettepaneku maja talle maha müüa. Tüdrukud ei nõustu. Peale seda hakkab maja ümber luusima igat sorti rahvast. Kes pakub ennast peigmeheks, kes tuleb lausa ähvardades, kuid tüdrukud jäävad oma otsusele kindlaks...


Medisoft Adventure Team: 2011\nSeiklusspordi hooajaks plaane tehes võtsin üheks eesmärgiks hästi esineda XT-seikluse sarjas, mida korraldab www.xtsport.ee. Hooaja põhivõistlusteks pean EXTAR 48h ja Eesti Karikavõistlust, aga antud sari on minu jaoks tähtsuselt järgmisel kohal.\nMartti oli nõus kampa lööma ja nii panimegi võistkonna hooajaks kirja.\nEttevalmistus oli läinud nii ja naa, 2010. aasta lõpp läks üsna vähese trenniga, 2011. aasta tulekuga suutsin leida rohem aega treeninguteks ja veebruari lõpust märtsi lõpuni tuli igal nädalavahetusel pikk treening või võistlus:\nWAR 21 tundi\nHaanja Maraton 3,5 tundi\nTalveseiklus 8 tundi\nHaanja 100 suuska 6 tundi\npikk suustrenn 100 km 9 tundi\nPeale seda 2 nädalavahetust vaiksemalt, nö puhkamine.\nJa nii jõudiski kätte esimene minu jaoks oluline võistlus sellel hooajal.\nEnne starti küsiti, et mis eesmärkidega läheme. Vastasin, et tahaks võidu peale minna, aga vorm väga hea pole.\nEtte rutates olgu öeldud, et saime 2. koha. See oli ka täielik maksimumtulemus, sest võitja Team Nike vastu polnud meil midagi teha...vahe oli väga suur.\nAlustuseks oli kohe lisaülesanne: jooksukaardile tuli kanda või kleepida 5 kontrollpunkti, mis olid 1x1 cm kleepekate peale.\nNagu tihti juhtub, ei suutnud me ka seekord kõige efektiivsemat varianti lisaülesandes ära taibata. Nimelt anti kätte korraga nii jooksu kui ka rattakaardid ja rattakaardil oli neist 5-st punktist 4 olemas, seega oleks 4 punkti sisuliselt paarikümne sekundiga peale kantud saanud. Selle asemel otsisime kaardilt kõik need 5 fragmenti üles ja kandsime nii punktid jooksukaardile.\n1:0 rajameistrile. Punktide pealekandmine võis võtta ehk suurusjärk 5 minutit. Rattakaardilt punktide pealekandmisega oleks ehk ca 3 minutit kokku hoidnud. Sellele rattakaardilt jooksukaardile punktide kandmise ideele tulin alles poolel teel esimesse jooksupunkti.\nJooksukaart oli järgmine, seal on näha ka meie teekond:\nAlguses oli tore tempoka sammuga joosta ja punktides 55 ning 36 esimene punktide elluärataja olla.\nPeale punkti 20 võttis võitjavõistkond Team Nike ka punkti 45, see oli hea idee, huvitav miks me ise selle peale ei tulnud, võib-olla sellepärast, et mul oli esialgu idee minna mööda sooteed 36-39, aga Martti soovil võtsime siiski ka 20 ära ja 45 peale me kumbki üldse ei taibanudki mõelda.\nPunktis 53 oli segadus, hakkasime juba punkti 25 poole minema, aga siis taipasin legendist uurida, kus on lisaülesanne ja kui märkasin, et see on punktis 34, siis oli minu jaoks selge, et peame ka 34 (mis tegelikult annab 3+3=6 punkti) ja 27 ära võtma. Martti polnud sellest 34 minekust üldsegi vaimustatud, aga suutsin ta siiski ümber veenda. Aga kahjuks ei suutnud me tee peale tagasi jõuda ja nii rassisime selle etapi esimese poole tee kõrval metsas, kohati suures lumes, kohati rägastikus. Ajaline kaotus sellel etapil ehk nii suurusjärk 5 minutit.\nLisaülesanne punktis 34 oli: ühel võistkonnaliikmel seoti silmad kinni ja teine liiga juhendas, kuidas punkti jõuda. Meil käis Martti punkte toomas ja mina juhendasin. Punktide läbimine käis kiirelt.\nPeale punkti 49 oleksin mina juba 41 läinud ja 26 vahele jätnud (2 punkti tundus mulle nö "prügi" olevat, mille võtmiseks ei tasu kaarekest teha), aga Martti eestvedamisel käisime ikka ka 26 ära, see oli õige otsus.\n41 juures tuli viga. Kõik tundus lihtne olevat. Jooksin perve peale ja liikusin selle äärt pidi, aga punkti ei näinud, siis tagasi tee peale ja siis kõrgemalt joosin perve läbi, siis uuesti tee peale ja siis kaugemale jõeäärset perve pidi punkti otsima, aga ei leidnud. Lõpuks Martti hõikas mind punkti, ta ütles, et sama punkt oli ka 48h võistlusel olnud ja oli pahane, et kuidas ma seda küll kohe ei leidnud. Martti GPS järgi vaatas, et seal oli meil viga ca 5 minutit.\nKui olime punktis 33, siis otsustasime esialgu plaanis olnud 24 ja 48 võtmata jätta, sest kell käis armutult. Team Nike jõudis ka need võtta ja nii saidki nad meist jooksus 10 punkti rohkem.\nPunkti 42 minekul kaldusin korra suunast, kusjuures halvas kohas, nimelt hakkasin seal piki jõeäärset sood minema, jalad vee sees, õnneks Martti korrigeeris ja nii saime varsti kuivale maale. Aga jalad olid peale seda üsna ära külmunud.\nPunktide 23 ja 31 vahel oli väike järveke, peale sealt läbiminekut olid jalad järgmised 10 minutit täiesti tundetud.\nPunkti 40 minekul tuli ületada jõgi, õnneks leidus üle jõe langenud puu, kus sai akrobaati mängides suht kuivalt üle.\nVahetusalas oli lisaülesanne: määrata kaugus eemal sihi peal paistva punktini, 20 meetri täpsusega. Mina üritasin kaardi järgi arvata, kus punkt on ja pakkusin peale mõõtmist kauguseks 300 meetrit, Martti ütles, et tema pakub vähem (pärast ütles, et arvas algselt 200 meetrit), panime 280 meetrit. Õige vastus 177 meetrit. Kui oleks kasutanud loogikat, et tavaliselt antakse eksimusvõimalus 10% piires, siis oleks peaaegu õige vastuseni jõudnud seda loogikat kasutades...\nRattakaart oli järgmine, seal ka meie teekond peal:\nMina arvasin, et peaks tegema umbes sellise ringi: 29-25-49-57-33-24-48-51-43-50-30-44-22-34-39-36-55-47, jättes vajadusel lõpus ajahädas punkte võtmata.\nMartti arvas, et lõik lõunas 51-43 kandis on kindlasti väga porine ja sinna me ei lähe, olin sellega nõus ja see osutus õigeks otsuseks.\nPunkti 48 oli kaval, kivi taga peidus, läksime sealt juba mööda, aga õnneks vaatasin korra tagasi ja nägin punkti ära, seega jäi orbiidil käimata.\nPunktis 57 käisin mina joostes ära. Jooksin tugeva tempoga, vist liiga tugeva tempoga, sest peale seda olin suht kutu.\nPunkti 49 lõikasime vahetult enne punkti üle lageda, kusjuures kogu lage oli normaalselt sõidetav, võitsime ehk 1-2 minutit.\n25-39 sõitsime põhjast mööda kruusateed - see oli väga sopane, Martti arvas, et võrreldes lõunast asfaldivariandiga kaotasime ehk 1-2 minutit.\n34 sõitsime lõpus üle põllu, sai normaalselt sõita.\nPunkti 22 juures toimus meil tõsine dialoog, mis edasi. Mina tahtsin ka 44 minna, Martti ei tahtnud, tahtis otse 35 minna. Lõpuks Martti ütles, et ah, otsusta siis ise. Ütlesin siis, et meil pole ju punkte võtta enam eriti, peame sinna 44 minema. Ja siis Martti hakkas suht vihaselt selle 44 poole liikuma. Kui olime teeristis enne 44, kust väike metsateeke vasakule läheb, siis tahtsin sealt minna. Martti aga ütles mulle kurjalt: me ei lähe seda teed pidi, sõidame edasi ja lähed käid siit tee pealt joostes ära. Seda kuulis üks teine võistkond ja seal tekitas see elevust: kohe leiti ka sealt võistkonnast "ohver", kellel öeldi humoorikalt - nii, sina lähed käid joostes ära.\nAga kuna see tee osutus tõeliseks sopaauguks, siis võtsime 100 meetri pärast rattad selga ja läksime läbi kraavi põlvini vees ja läbi metsa ikkagi selle väiksema tee peale, seal sai palju paremini sõita ja peagi saime ka selle palju vaidlusi tekitanud 44 kätte.\nPunktist 44 suurema tee peale minnes kadus kaardil kujutatud tee mingi hetk ära ja siis vahepeal tassisime ratast läbi metsa.\nPunkti 46 saime ideaalse teevalikuga hakkama. Martti kõhutunne ütles, et see on kõige parem tee, kust me läksime ja nii oligi. Otsetee, millest me lõpulõigu sõitsime, oli tunduvalt kehvemas seisus.\nPunkti 47 sõites tuli meile üksinda rattaga Karli vastu ja mõne aja pärast joostes Tõnu. Tõnu on nii heas vormis, et nii tugevalt vajutas rattas pedaali, et see murdus ära...\nMina olin üsna kutu, niiet Martti käis võttis ise 47 ja 55 ära. 55 oleks ehk pisut võitu saanud järgmise taktikaga (võib-olla joosta oleksin suutnud siiski): mina jooksen mööda kraavi, mis jääb punktist itta, Martti sõidab minu ja oma rattaga punktist põhja, mina üritan umbes sama ajaga punkti ja üles Martti juurde jõuda.\n55-st tagasi tulles lugesime järgijäänud minuteid ja üsna pea oli selge, et 36 pole mingit varianti aja sees võtta ning nii sõitsime otse finišisse.\nTeam Nike käis rattaga ka seal porimülgastikus 51-43 ära, sellega ilmselt hävisid, aga said siiski 2 punkti rattas meist rohkem, samas alustasid nad ratast ka 10 minutit meist varem\nKokkuvõttes olen rahul, et minu jaoks olulisel võistlusel suutsime saavutada kõrge 2. koha.\nTulemused www.xtsport.ee lehel.\nPostitaja: Kaido kell 10:30 Kommentaare ei ole:\nTalveseiklus II, Lähte 12.märts: Medisoft&seikusporr\nVõistkond: Aigar Sirel, Aivar Jõgiaas, Kaido Hallik\nSaavutatud koht: 1.\nOlemuselt on tegemist umbes 8h kontrollajaga eesti talvise seiklusspordivõistlusega.\nAmetlikud tulemused ja kokkuvõte.\n1. Kelgutamine, 300m\nKell 12:00 anti start Lähte karjääri servalt. Terve võistkond pidi ühele kelgule ära mahtuma, mis meilt pisut kombineerimist nõudis, kuid karjääri põhja jõudsime ühtse triona. Teistkordsel laskumisel õgvendasime pisut reegleid ning nõlvast visati kelguga koos alla Aigar. Aivar ja Kaido libistasid end lihtsalt sahinal läbi pehme lume.\n2. Suusatamine, ~14km\nSuusatamine koosnes kahest osast. Esiteks oli vaja Lähte 5 km suusarajal leida 5 punkti ja need kanda kaardile (eksisime ühega - trahv 30 minutit) ning seejärel suunduda Vedule ja võtta sealt omakorda kolm punkti. Lähte suusarada oli väga heas seisukorras ning hästi suusatatav. Vedu kant aga õhukese pehme lumekorra all, mis pisut raskendas liikumist, aga ei olnud siiski ülemäära hull. Kõik oli kena, välja arvatud see, et mulle tehti võistkonnasisest šabotaaži.\nEnne võistlust toimunud arutelus jäi kõlama kindel veendumus, et minnakse vanade suuskadega. Sinisilm nagu ma olen, võtsin muidugi ainult oma vanad suusad kaasa. Suusavarustuse paika sättimisel kuulen siis Kaido ja Aivari vahelist diskussiooni a la "Siin on ikka nii head rajad.", "Ma tahan ikka sõitu nautida ka.", "Ma lähen ikka korraliku suusaga.". No kena-kena, ja mina, kes ma, mandrimeeste mõistes, suusatada ei oska, pean nende Hi-Tech übersuusatajatega sammu suutma pidada. Mul oli ikka väga raske. Ja ainuke, mis ma rajast mäletan on see, et kogu aeg oli mäkke minek. Isegi laskumistel oli kerge tõus.\n3. Ratas + jooks, ~43km\nRatas koosnes põhiliselt kohalike vaatamisväärsuste külastamisest. Kõigepealt Äksis motoklubi MC39 hokiväljak, siis Soitsjärve Linnamäe tipp, Raigastvere vaatetorn ning jõudsimegi sujuvalt esimesse lisaülesandesse Elistvere loomapargi keskuses. Kell oli selleks ajaks tiksunud ette 15:05. Algas minimaalselt 20-minutiline jalutuskäik pargis, mille käigus tuli loendada ilveseid ning nelja erinevasse seltsi kuuluva looma kohta mingi uus huvitav fakt kirja panna. Ilveseid leidsime kaheksast kuus ning kuna kolm on rohkem kui kaks, siis läks meil pisut aega, et kokku leppida, mis fakt kellegi jaoks uus on ja mis mitte.\nEdasi viis sõit Vudila vaatetorni, mille asukoha me Elistveres olevalt viidalt teada saime, ning Maarja-Magdaleena kiriku. Sel ajal, kui ma punkti leidmiseks Kaidole selgitasin sakraalhoonete rajamise põhimõtteid, oli Aivar juba tiiru ümber kiriku jooksnud ning punkti ilma põhimõteteta leidnud.\nJärgmises punktis ootas meid ees valik:\nkas jätta rattad maha KP10-sse (nagu kolm meie ees olnud tiimi olid teinud) ning võtta punktid (KP11-KP12) jalgsi.\nsõita ratastega ringi läbi KP13 teisele poole ja võtta sealt punktid KP11-KP12.\nminna koos ratastega KP11-KP12 ning murda teisele poole heale teele välja.\nValisime viimase variandi. Kuna jäljed olid ees, siis alustasime ilma räätsadeta ja ratta lükkamisega. Umbes poolel maal tuli meile vastu Twisteri tiim KP12-st ning hirmutas meid vööst saati lumega. Panime räätsad jalga ning liikusime sujuvalt üle ratta kandmise tehnikale. Läksime Twisteri rada pidid KP12 suunas. Kohe meie taga tuli ratastega koos ka tiim Myrk/Axb ning nemad läksid edasi KP11 suunas.\nKui me elektriliini alla jõudsime, siis jätsime rattad maha ning tegime räätsadel KP11-KP12 ringi. KP12 jõudes pidas tiim Myrk/Axb seal pisikest piknikku. Kui me tagasi oma rataste juurde jõudsime, siis oli täpselt samas kohas oma rattad hüljanud tiim Keset loojangut ning KP11 suunas liikusid nad tõesti vööst saadki lumes. Meie aga hakkasime rattaid vedama suure tee suunas. Vahetult suurele maanteele välja jõudes sõitis meist mööda Myrk/Axb. Seega olid nad meist kiiremad olnud.\nVaatasime murelikult kella. Kell 18:00 kukub järgmise etapil aeg ning peale seda saab vaid poolele jooksule. Püüdsime küll liikuda, kuid ega ka aeg paigal seisnud. KP14 olime suht kindlad, et me ei jõua aega või jõuame nii nibin-nabin. Enne karjääri suurele teele keerates sõitis meist jälle mööda tiim Myrk/Axb. Võtsime end neile tuulde ning jõudsime koos minut enne kontrollaja kukkumist vahetusalasse.\n4. Jooks, ~5km\nSaime tervesse jooksu minna. Kuigi teadsime, et rattas ootab meid ees lühendamine, sest poole tunniga me 5 km ei läbi.\nJooks koosnes kahest osast. Kõige pealt tuli tuvastamata mõõtkavaga kaardilt leida 5 punkti ning seejärel leida karjäärist piiritletud alalt 4 punkti. Jooks läks isegi väga hästi. Kohati tundus, et poole tunniga on täiesti võimalik 5 km läbida, kuid probleeme valmistasid karjääri punktid. Hakkas juba hämarduma ka ning punkte oli tõesti raske märgata. Kolm punkti leidsime suht kiiresti üles, kuid ühe punktiga oli pisut probleeme. Lõpuks ta siiski karjääri servast leidsime.\n5. Ratas + jooks, ~20km\nKaks ratta punkti jäi meil vahele ja suundusime otse Lähte lähedale Aili juurde lisaülesandesse. Lisaülesandeks tuli igal liikmel kolmest pakust torn ehitada, sinna otsa ronida, vähemalt neljarealine luuletus lugeda ning enda samal ajal pildistada lasta. Luuletuse valikul tekkis meil järjekordne diskussioon, et kas midagi kaasaegsemat või siis hoopis arhailist, aga jäime siiski klassika juurde ning valituks osutus "Põdra maja".\nJärgnevalt tuli üle järve metsatukka minna ja sealt leida 16 tähte. Nendest tähtedest tuli moodustada niipalju sõnu kui võimalik, kusjuures iga sõna võttis võistluseajast maha ühe minuti. Kõik tähed me leidsime ning suundusime edasi Lähtesse sõnu moodustama. Sõnade moodustamise lõpetasime kell 20:44, sest saun ootas külastamist ja supp söömist.\nPärast, pidulikus osas, anti peakorraldaja poolt kõigile Eesti Pagari nännikotike ning meie saime lisaks esikohaväärilised kohupiimakoogid.\nTore võistus oli!\nPostitaja: aigars kell 03:11 Kommentaare ei ole:


Viimati muudetud 23. veebruaril 2018\nSee artikkel on suunatud üldadministraatoritele, kes kasutavad Office 365 ettevõtetele mõeldud tellimust. See ei ole suunatud kodukasutajatele.\nEsmane meiliaadress teenusekomplektis Office 365 on tavaliselt see meiliaadress, mis kasutajale Office 365 konto loomisel määrati. Kui kasutaja saadab kellelegi meilisõnumi, kuvatakse meilirakenduste väljal Saatja tavaliselt tema esmane meiliaadress. Office 365 ettevõtteversiooniga saab seostada ka mitu meiliaadressi. Neid lisameiliaadresse nimetatakse pseudonüümideks.\nNB!: Kui ostsite tellimuse GoDaddy või mõne muu partneri kaudu, peate pseudonüümi esmaseks meiliaadressiks määramiseks kasutama GoDaddy või partneri halduskonsooli.\nNäpunäide.: Meilipseudonüüm peab lõppema ripploendis oleva domeeniga. Loendisse uue domeeninime lisamise kohta leiate teavet teemast Uute domeenide lisamine teenusekomplekti Office 365.\nKas ostsite tellimuse GoDaddy või mõne muu partneri kaudu?\nKui ostsite tellimuse GoDaddy või mõne muu partneri kaudu, peate pseudonüümi esmaseks meiliaadressiks määramiseks kasutama GoDaddy või partneri halduskonsooli.


Eesti lihtsustab muundgeenidega taimede kasvatamist - Põllumajandusuudised\nEesti lihtsustab muundgeenidega taimede kasvatamist\nEestis peaks veel jaanuaris minema kooskõlastusringile eelnõu, mis lihtsustaks geenmuundatud organismide (GMO) kasvatamislubade saamist.\nEelnõu on kantud Euroopa Liidu samasihilisest eesmärgist, kuna ka siin on viimastel aastatel hakatud mõistma, et GMOdest ei ole pääsu, kirjutas postimees.ee.\nEt paljude teadlaste hinnangul võib GMO kujutada ohtu inimeste tervisele, soovitas Euroopa Komisjoni põllumajandusvolinik Mariann Fischer Boel kasutada neid näiteks biokütuse toorainena, sest nii võiks väheneda ka biokütuse surve toidukaupade hinnatõusule.\nKeskkonnaministeeriumi looduskaitseosakonna nõuniku Liina Eeki sõnul on praegu lubatud ELis kasvatada mõnda GM-taime, kuid seni on osa liikmesriike seda takistanud. „Euroopa Komisjon püüab süsteemi tööle saada, eriti WTO (Maailma Kaubandusorganisatsioon – toim) biotehnoloogia kaasuse valguses, kus USA, Kanada ja Argentina leidsid, et Euroopa Liit kitsendab ebaseaduslikult GMOde kasutamist,“ lisas Eek.\nNii valmibki Eestis peagi eelnõu, mis sätestab, kuidas registreeritakse GMOde kasvatajaid ja millise koolituse nad peavad läbima. Eelnõus pannakse paika ka tingimused, kuidas legaalselt GMOsid kasvatada, naaberpõlde kahjustamata.


Alumiiniumist külmõõmutrumli tarnijatele ja tootjatele mõeldud terasest varrukas - Hiina tehas - Ted masin\n1. Kasutusala ja klassifitseerimise ulatus 1-1. Kasutuskontseptsioon Terasest põõsast kasutatakse alumiiniumfooliumi külmvaltsimisvarda 1-2 vasakut ja paremat kerimispea. Suurus (kohandatud joonisel) 1-3. Kasutus tingimused Alumiiniumist terasest varrukas Max anniilimise temperatuur võib olla kuni 560 ℃ 2.Kvaliteedi kontroll: ...\n1. Kasutusala ja klassifitseerimise ulatus\n1-1. Kasutamise skeem\nTerasest korpust kasutatakse külmvaltsimisseadmest alumiiniumfooliumi vasaku ja parema kerimisseadme jaoks\n1-2. Suurus (kohandatud joonis)\nAlumiiniumist varruka Maxi anniilimise temperatuur võib olla kuni 560 ℃\nKolmepunktiline kontroll: seadme "Hardness Meter" abil kontrollige kas mõlemat ja varruka keset ning koguge andmed kolmest punktist iga testipunkti kohta ja võrdlege neid teoreetilise väärtusega, seejärel määrake kindlaks, kas see on kvalifitseeritud või mitte.\n2-2. Suuruse ülevaatus\nKasutades teraslint mõõdet, kontrollige Läbimõõdu ja Pikkust, koguge andmeid ja võtke keskmine, et võrrelda seda ülaltoodud väärtusega.\nSisemise läbimõõduga kontrollitakse sisemise mikromeetri abil ja andmeid kogutakse kolm korda iga katsepunkti kohta ja võrreldakse neid ülaltooduga, lugemise täpsus on kümnendik.\nKinnitame, et terasest varruka kvaliteet vastab kliendi vajadusele, kui kasutatava vaikimisi leitakse kasutamise ajal 2 kuu kuni 3 kuu jooksul, lahendame selle (kompenseerime või asendame uue) kohe pärast kaebuse saamist.\nRoostevastase õli kate ja kaitsta terasest hülssi\nAlumiiniumist külmtöötlemise veski terasehülsi ekspordipakend\nTed Machine, kellel on üle kümneaastase kogemuse, on üks juhtivaid terasest varrukas Hiinast pärit alumiiniumfooliumiga külmrulliventilaatorite tootjate ja tarnijate jaoks. Oleme oma tehases kasutusele võtnud täiustatud seadmed ja tehnoloogiad. Tere tulemast meie tehases kohandatud ja kvaliteetse seadme ostmiseks.\nHot Tags: terasest varrukas alumiiniumist külmtööriistu, Hiina, tehas, tarnijad, tootjad, tehased, kohandatud\nSpeical terasest toru või Bush õli tööstustele, sooj...\nNHW tegeles valumalmi tootmisega Bush alumiinium kül...


Diana Käsitöölaegas: 07/01/2015 - 08/01/2015\nÜhel ilusal päikselisel päeval läksin uudistama uut Woolminti poodi. Seal hakkas mulle ühel riiulil silma ilusat värvi lõng. Hirmsasti tahtis minuga kaasa tulla. Eks ma andsin kiusatusele järgi. Pealegi oli mul juba mõni päev mõtteis suvine vankritekk. Ja sobivat lõnga minu sahtlites- kastides ei leidunud, nagu ikka eksole. :) Ühesõnaga lahkusin poest 6 toki ilusa puuvillase lõngaga.\nKoju jõudes lõin kohe silmused vardale. Mustriks romantiline roosid rombides. Varsti oligi pehme ja naturaalne tekike valmis. Lõnga kulus küll vaid 4 tokki, aga küllap nendele kahele ka kasutust leian.\nLõng Scheepjes Sunkissed 100% cotton, 50g-170m\nteki suurus 78 x 78sm, lõnga kulu 200g\nАвтор: Diana Tammann на 6:27 PM 3 comments:\nЯрлыки: kudumine, lastele, pits, tekk


Valtsplekk-katus: metallkatuste Mercedes - EhitusEST\nAasta ehitaja 2020 on Joonas Matteus\nAasta ehitaja 2020 nominendid ja kandidaadid\nAasta ehitusinsener Laur Lõvi hindab puidu võimalusi\nAasta ehitusinsener 2020 nominendid ja kandidaadid\nPaks Margareeta paelus arhitekti ja pani ehitaja proovile\nAasta ehitusprojekt hoonete kategoorias: nominendid ja kandidaadid\nValtsplekk-katus: metallkatuste Mercedes\nautor: ERKI LOIGOM\nKategooria: Katuse-ehitus, Eesti ehitab 2018\nValtsplekk-katuse paigaldamine eeldab kogemusi ja meistrikätt. Foto: Toode AS\nValtsplekk-katus on tänapäeval metallist katusekatete Mercedes. Peamiseks eeliseks profiilplekkidega võrreldes on läbivate aukude puudumine.\nOlenevalt kasutatavast materjalist on just kinnitustarvikute katusekatet läbivad avad esimesteks kohtadeks, kust saab alguse korrosioon. Kui ajaloo esimesed katusekatted olid igikestvatest metallidest nagu vask ja tsink, kus korrosiooniga muret peaaegu ei ole, siis tänapäevastel tsingitud terasest toodete korral on sellised argumendid katusekatte eluea seisukohast üliolulised. Samuti on oluline, et katusemeister tunneks erinevate metallide omavahelist käitumist.\nValdavalt terasega töötama harjunud Põhjamaade töömehe jaoks tuleb teinekord üllatusena, et tsingitud terast ja vaske ei tohi koos kasutada ja sellised kombinatsioone on teisigi. Elektrikud teavad, et alumiiniumist ja vasest ühendusi teha ei tohi. Samamoodi ei ühendata raud- ja vasktorusid veevärgis. Katustel on lubatud tsingitud terasest katusekatte korral kasutada vasest vihmaveesüsteemi, kuid mitte vastupidi.\nKahjuks paigaldatakse Eestis aastas vaid üksikud vasest ja mõnevõrra enam täistsingist valtskatused, mistõttu on teinekord sellised üllatused ootamas ka tsingitud terasest imelisi töid voolivaid katusemeistreid. Veel vähem kasutatakse Eestis katusekatetena alumiiniumit, tina või roostevaba terast. Katusetöödel on peamine arvestada metallide erineva joonpaisumisega, mis esitab nõudeid liidetele ja sõlmedele. Nii näiteks on vase ja terase joonpaisumise vahe kolmekordne.\nValtskatus on sobilik valik, kui hoonele on esitatud muinsuskaitselisi nõudeid, see sobib hoone arhitektuuriga või on lihtsalt katus väga madala kaldega. Eesti rahvuslik katuseehitusstandard EVS920:2 (metallkatuste ehitusreeglid) lubab valtsplekki kasutada alates katusekaldest 5°. Samuti on valtsplekk-katus lahendus, kui sooviks on kõige pikema elueaga metallkatus. Korrektselt ja terviklikult lahendatud katusekonstruktsiooni korral peetakse tsingitud terasest valtspleki elueaks kuni 100 aastat. Vasest või täistsingi korral võib selle numbri korrutada julgelt kolme-neljaga.\nMillised tehnilised näitajad on olulised enimkasutatava tsingitud terase korral valtskatuse tootmisel ja paigaldamisel? Materjal peab olema töödeldav, korrosioonikaitset tagav tsingikiht piisav ning see ei tohi mitmekordsel painutamisel muutuda liiga õhukeseks, rääkimata irdumisest. Tsink, mis katab teraslehte, on iseenesest hästi veniv materjal, mis tagab materjali painutamisel piisava kaitsekihi säilimise ka paindekohtades. Eesti ja Põhjamaade normid määravad tsingitud terase välistingimustes kasutamise normiks vähemalt 350 g/m2 tsingimassi kasutamise teraslehel. See tähendab umbes 20 mm paksust kihti. Sellise materjali topeltvaltsimisel mõõdetud tsingikihi paksus tihedalt kokkupressitud paindekohas jääb 9–12 mm, mis tagab piisava kaitse. Eestis ning meie lähiriikide turul pakutakse mitmeid sarnaste tehniliste näitajatega pinnakatteid, kus tsingi asemel on kasutatud näiteks alumiiniumit või magneesiumit. Need on tsingiga võrreldes odavamad metallid, muutes ka lõpptoote mõne protsendi võrra soodsamaks, kuid töödeldavuselt ei asenda need kunagi tsinki. Seetõttu on sellised materjalid sobilikud aladel, kus tooted valmivad enne ning seejärel saavad korrosiooni eest kaitsva kihi. Näiteks autotööstuses. Ka vähem painutamist ja töötlemist nõudvate profiilplekkide (nt trapetsprofiilide) tootmises on sellised asendusmaterjalid sobilikud. Lisaks korrosioonikaitset pakkuva tsingikihi piisavusele peab valtsplekk-katusel kasutatav materjal olema ka pehmem ehk tema voolavuspiir väiksem kui näiteks profiilplekkide või metallist kergroovide ja kandvate trapetsprofiilide tootmiseks kasutatav. Viite õigele toorainele annavad toorme nimetuses olevad sõnad, mis viitavad plekksepaplekile. Erinevatel tootjatel võivad need nimekujud olla erinevad.\nIga meister hakkama ei saa\nValtsplekk-katuse paigalduses on suurem osa hea tulemuse saavutamisel siiski meistri kätes. Valtspleki paigaldus ei pruugi olla jõukohane igale kuldsete kätega meistrile.\nTihtipeale on valtsplekiga sina peal olevad meistrid keskmisest parema ruumilise mõtlemisega, neil on väga häid praktilisi kogemusi ja teadmisi ning nad on tugevate reaalainete taustaga kunstiinimesed. Viimase kolme aasta jooksul on esimest korda Eesti ajaloos asutud koolitama riiklike õppekavade alusel noori valtsimeistreid just katuseehitusliku fookuse läbi. Varasema skepsise on alla neelanud ka aastakümneid praktiseerinud meistrid, kes on avastanud enda vajakajäämisi just teoreetilistes teadmistes. Kutsekoolides, mis seda õpet pakuvad, on õppesuunad mehitatud ning kutsetunnistus kõrges hinnas.\nVisuaalselt on valtskatus üsna askeetlik klassikaline katusekate. Kuid siingi on võimalik erisusi tekitada. Enamlevinud kaas-aaegne lähenemine on ühes tükis pikast paanist harjast räästani ulatuv, orienteeruvalt 500–600 mm laiune lint, mis kahekordse valtsliitega omavahel veetihedalt ühendatakse. Paane hoiab aluskatuse küljes kahe paani vahele jääv klamber. Enne tööstusliku tootmise alustamist tunti töökodades või objektil valminud kuni kahemeetristest lehtedest valtsipaane ehk tahvelvaltsi. Lisaks pikiservade omavahelistele liidetele tuleb sellised paanid liita ka lamavaltsidega (mahalöödud valts) ristisihis. Visuaalselt annab tahvelvaltsi paigaldada näiteks malekorras. Tahvelvaltsi kasutatakse Eestis piisavalt just muinsuskaitsenõuetega hoonetel, näiteks kirikutel. See on kõige klassikalisem valtskatuse paigalduslahendus, mida kõrge paigalduskulu tõttu kasutatakse siiski peamiselt eelpooltoodud nõuetega katustel. Kuid ka pikale ja ühes tükis kulgevale paanile on võimalik teatud tööriistadega luua üsna tõetruu pettevalts tahvelvaltsile iseloomulike lamavaltside imiteerimiseks. Erinevusest saab aru vaid asjatundja.\nVettpidav ilma silikoonita\nPalju on vaieldud, millal kasutada topeltvaltsi ning millal on lubatud ühekordne. Põhjamaades on tavaks saanud kahekordse liite kasutamine peaaegu iga kalde korral (ka fassaadidel), kuid sadu aastaid praktiseerinud ja norme loonud Kesk- ja Lääne-Euroopa asjatundjad lubavad järsemate kallete korral ka ühekordse liite kasutamist.\nEesti on selles küsimuses jäänud Põhjamaade komberuumi. Visuaalsest vaatenurgast tasuks Eestiski rohkem kaaluda Euroopas populaarsust koguva nurkvaltsi kasutamist. Sellise liite korral jäetakse topeltvaltsi viimane paine tegemata ning moodustub 20–25 mm laiune visuaalselt soliidne riba. Selline liide on väga sobilik just fassaadidel. Võimalik on veel kasutada ribivaltsi ning pikkade paanide korral tuleb arvestada joonpaisumisest tekkivate paanide pikkuse muutusega ning kaaluda liikuvate valtsühenduste kasutamist. Oluline on sellisel juhul kasutada ka liikuvaid klambreid, mis laseks paanidel pikenedes ja lühenedes liikuda.\nNäiteks täistsinkkatuste korral on klambreid lausa kolmes erinevas pikkuses. Paigaldusnõuete kaasaega kuuluvad ka spetsiaalsete mastiksite ja valtsiõlide kasutamine niiskuse hülgamiseks ja jäätumisest tekkivate paisumiste ennetamiseks. Katused tuleb siiski saada vettpidavaks ilma silikoonide ja mastiksiteta, valtskatustel on nende toodete kasutamisel muu eesmärk kui veepidavuse tagamine.\nTahvel- ja pikast paanist valtskatus.\nLuubi all aluskatus\nValtspleki, aga ka teiste katusekatete korral on oluline aluskatuse olukorra hindamine. Enamasti võetakse katusevahetus ette läbijooksude tõttu ning see tähendab ka puitkonstruktsioonide ülevaatust, vajadusel uuendamist.\nEriti oluline on süveneda tuule tõstejõust tekkinud probleemide ennetamiseks toolvärgi kinnitusele. Tihtipeale asendatakse eterniidist katusekate plekiga, süvenemata aluskonstruktsiooni olemusse. Eterniitkatused ei olegi projekteeritud kannatama rõhkude vahet, mida tekitab sisuliselt ühes tükis plekk-katus. Selline asendus vajab kindlasti inseneri arvutusi ning aluskatuse täiendavat kinnitamist.\nKatusekonstruktsioon on tervik. Korrektselt tuleb ära lahendada katusealune ventilatsioon. Kui varasemalt olid hoonete pööningud n-ö külmad ja kondensaadiga probleeme ei tekkinud, siis kaasajal on pööningud sageli eluruumideks ning sellega on aluskattekile kasutamine tekkiva niiskuse püüdmiseks möödapääsmatu. Samuti tuleb läbi mõelda küttekehade läbiviimisest katusel tekkiva kondensaadi kokkukogumine. Katuseakende paigaldamisel tuleb tagada selle korrektne piiritlemine soojustusega ning aluskattekilele akna taga nn järve tekkimise vältimine.\nIsegi igikestva valtskatuse juures on väga oluline selle hooldus. Kuigi enamlevinud on värvkatteta tsingitud pleki kasutamine, on eluea pikendamise seisukohast soovitatav tsingitud katus siiski mõne aasta jooksul värvida. Ka tänapäevased korraliku tsingikihi (350g/m2) ja tugeva värvkattega tooted on Eestis saadaval ja nende populaarsus plekkseppade hulgas kasvamas.\nMeeldiv on, et harjumuspärane poolemillimeetrine materjal on aina enam asendumas 0,60 mm paksuse toormega, mida nõuab ka Soome ehitusnorm. Paksem materjal ei taga pikemat eluiga (seda annab tsingimass terasel), kuid annab siledama tulemuse. Valtsplekk-katus ei ole aga kunagi peegelsile ja ei peagi seda olema. Metall on elav materjal, mille maht sõltub temperatuurist, samuti tekitab valtsimistehnoloogia kühme ja lohke.\nOluline on ka regulaarne katuse puhastamine orgaanikast, mida koguneb eriti renni taha, neeludesse ja liidetesse piiretega. Lumekoristusel ei tohi katusekatet läbivalt vigastada, värviparandused tuleb teha koheselt vea avastamisel. Läbiva rooste korral tuleb paik lappida ja asendada. Objektil valtspleki ladustamisel tuleb järgida rangeid reegleid nn valge rooste tekke vältimiseks.\nHiljem ülevärvitud valtsplekk-katus.\nLiikumisteed ja hooldus\nOluline on läbi mõelda katusepealsed liikumisteed ning turvaliste võimaluste loomine läbiviikude (sh korstnad, antenniläbiviigud, katuseaknad jms) hooldamiseks. Alates 2017. aastast on kohustuslik üle 11° kaldega katustel kohtkindlate redelite kasutamine.\nOptimaalse käiguteede, redelite, luukide paigutuse aitab tellijale välja mõelda iga pädev katusemeister.\nValtsplekk-katustel kasutatakse tihti vanakooli lahendusega nn sottrenni või teisisõnu katusepealset renni. See on kuni meetrilaiune sileplekist objektil valtsitud kaldega ülespööre, mille ülesanne on sadevete suunamine allajooksude poole. Tugevuse ülespöördele annavad kas kolmnurkseks lõigatud pruss või metallist kandurid. Kuigi selline ca 10–15 cm kõrgusega ülespööre peab kinni ka mingil määral lund, ei ole vastavalt EVS920:2 järgi selline renn käsitletav lumetõkkena! Sõltuvalt katuse kaldenurgast ja suurusest tuleb lumetõkkesüsteem paigaldada eraldi. Väiksema katuse korral sobivad kahetorusüsteemid, suurematel või käidavama rajooni hoonete korral suurema jõudlusega kõrgemad lumetõkkeaiad. Katusepealse renni ülespöördest räästapoole jääva sileda osa lumevabana hoidmisel on sageli ainsaks lahenduseks küttekaabel.\nHea teada! Metallist katusekatete ajalugu ulatub tuhandete aastate taha. Juba kolm sajandit enne Kristust on kirjeldatud Sri Lankal asuva Lovamahapaya templi katust, mida katavad vasest elemendid. Hiljem on vaske ja täistsinki kasutanud roomlased ning keskaegse Euroopa mitmeid arhitektuuripärleid katsid tihti just nendest metallidest katused. Kuigi Leonardo da Vinci joonistustes on õhukese metall-lehe tootmiseks loodud masin dateeritud aastast 1480, jõuti tööstusliku tootmiseni kaks sajandit hiljem Inglismaal. Sellest ajast on katusekattena kasutatud pikki, erineval moel kokkuvaltsitud plekklehti. Tänapäeval tuntakse sellist lahendust valtsplekk-katuse nime all.\nSildid: Eesti ehitabkatusvaltsplekk\nKaasaegne valik: looduslik soojustus\nKaks kogemust: kuidas ma biopuhasti sain\nParimad katused ja fassaadid taas valitud – Aasta Katus 2019 võitjad\nMilline on Eesti kauneim katus?\nEhitusEST oktoober 2020\nRemondi ja ehita sügis 2020\nTaaskord uueneb lamekatuste standard\nEhitusEST juuni 2020\nMaailma parimad katused\nPEETER KÄRP, Katuse Asjatundja OÜ, Eksklusiivehitus OÜ tegevdirektor, IFD aluskatuste ja tuulduvate fassaadide tehnilise komitee liige\nEhitusEST november 2019\nKatusemeistrite liidud pidasid aastakongressi\nERKI LOIGOM, AS Toode esindaja, MARKO PONDER, EKFML-i juhatuse liige ja PEETER KÄRP, Eesti Katuse- ja Fassaadimeistrite Liidu juhatuse esimees\nEhitusEST oktoober 2019\nEhitusEST november 2020\nPõhinõuded metall-liidetele, kus tähelepanu vajab keskkonnaklass ja tööiga\nEnergiastuudio aitab kodu hubaseks muuta\nValgusest tulvil kodu lapsepõlvemaal\nKas olete kindel, et kraanist tulev vesi ei riku teie tervist ja kodumasinaid?\nVana maja küttekulud alla!\nAasta ehitaja tiitlile 18 väärikat kandidaati\nVana Arhitekti rubriik EhitusESTis\nOmavalitsuste oma valitsus\nLiginull. Riigifirma ei kindlusta, hoiab kokku ja võtab dividende!\nKremoon. Kui kodus on akendel kremoonid, siis on ohus meie lapsed ja koduloomad!\nEhitusEST oktoober 2020 lood\nAasta puitehitise tiitlile tihe rebimine\nPuidust RMK büroohoone püüab pilke\nVõõbu-Mäo lõigul katsetatakse stabiliseeritud aluspõhja\nEesti suurim avalik puitehitis Narvas\nErialaliidud pärjavad aasta parimaid\nRemondi ja ehita sügis 2020 lood\nKalaonn on lihtne maja. Maja ei peagi olema keeruline\nUusarenduste ostuprohmakaid saab vältida\nINkodu.ee esitleb: unikaalne sein trafarettmaalinguga\nPane aed kevadel õitsema\nReeglid paigas – vähem tülisid\nVaata veel meie ajakirju:


Õlimäel võib kuulda eesti keelt - Eesti Kirik\nÕlimäel võib kuulda eesti keelt\n23.12.2015 | Sirje Semm | Rubriik: Ühiskond\nEma Ksenia, eestlannast nunn Õlimäel vene õigeusu kiriku kloostris. Kaido Soom\nEestikeelse tekstiga meieisapalve Õlimäel. Sirje Semm\n«Kes olen mina, et tohin kõndida neis paigus, mis on Jeesuse jalajälgi täis?» küsib ema Ksenia, kui ta oma kelliast väljub, et anda õnnistust neljale Eestist tulnud palverändurile.\nJust aasta tagasi, detsembrikuus enne Iisraeli reisi olime läbi lugenud Heilika Pikkovi vastilmunud raamatu «Minu Jeruusalemm. Kaameraga kloostris», mille päevikuleheküljed räägivad paljuski Heilika autorifilmi «Õlimäe õied» kangelannast ema Kseniast. Raamat oli meil ka reisil kaasas, aga mitte sel päeval, kui Õlimäel jalutasime. Ei osanud me keegi loota, et ema Kseniaga kohtuda saaksime. Aga läks teisiti.\nÜhel detsembrikuu laupäeva varahommikul seisame Õlimäel keset araablaste küla ja imetleme piltpostkaardilikku Jeruusalemma vanalinna panoraami üle Kidroni oru. Otse meie all on juudi surnuaed. Kunagi oliivipuusalude poolest rikas Õlimägi on tänapäeval maju täis ehitatud. Külastamist ootavad igale palverändurile kohustuslikud paigad, kus Jeesus veetis oma maise elu viimaseid päevi.\nKatsume Taevassetõusmise mošees kivisse jäänud Kristuse jalajälge. Paternosteri kiriku aias kõndides otsime enam kui 140 keele hulgast eestikeelse meieisapalve kahhelkivist tahvlit. Selle paigaldamise heaks kogusid annetusi 1986. aastal toona Kanadas elanud Tõnis Nõmmik ja Vello Salo. Vaba maailma eesti kristlaste püstitatud tahvel pühitseti 1987. aasta veebruaris.\nEdasi seisame juba Issanda Taevaminemise kloostri suletud värava taga. Naisklooster Jeruusalemmas kuulub Vene õigeusu eksiilkirikule. Jeruusalemmas on juutide sabatipäev, aga et Õlimäel asub araablaste kogukond, siis kulges seal päev oma tavalises rütmis.\nRohelised kloostriväravad on suletud. Nende juurde jõudmiseks hoidsime pilgu kõrgel kloostrikiriku kellatornil, sest klooster on mattunud tihedalt täis ehitatud majade vahele ning sissepääs asub nurgataguses kohas. Leian kellanupu ja vajutan. Ega meil sisse pääsemiseks suurt lootust ei olnud. Ootamatult kiiresti avaneb värav ja araablane Yousef (tuttav mees raamatust!) seisab küsivalt meie ees. Olen asjade nii heast käigust üllatunud ja veidi ehmunudki. End hetkega kogunud, annan edasi soovi kohtuda ema Kseniaga.\nMeid kutsutakse sisse, värav suletakse ja oleme astunud kui teise maailma. Hetk hiljem oleme ema Ksenia kellia ees, mille uks on avatud, ning väikeses majaesises aiakeses seisab küsitu ja veel üks nunn. Nunnad olid just ladumas talvepuid, et külmadel päevadel majakesse sooja õhku sisse saada. Jeruusalemmas püsib detsembris temperatuur +10 ºC juures, aga temperatuur võib ka nullini langeda ja lundki sadada.\nSilm märkab aiakeses ka kilpkonni tasasel moel askeldamas. Meie eestikeelse tervituse peale ütleb ema Ksenia, et «see on ilmalike inimeste viis». Parandan ennast ja lisan, mida teadsin juba värava taha jõudes, et «tulime teilt õnnistust paluma». Ema Ksenia tuleb jalgväravani ja ajab meiega juttu. Ehk isegi veerand tundi.\nRäägime «Õlimäe õitest» ja vastilmunud raamatust, mille käsikirja ema Ksenia oli küll lugenud, aga raamat polnud veel temani jõudnud. Ema Ksenia räägib sellestki, milliseid seiku «filmistaari» elu on talle pakkunud. Kord lennukis, kui ta väljus tualettruumist, oli tal ees kolm kaamerat. «Olen ju väike ja istmete vahelt ei paista välja, aga vahekäigus küll.»\nIgal aastal püüab 87aastane naine käia Eestis, oma sünnimaal, kust ta lahkus 1944. aastal. Elas aastaid Saksamaal, Austraalias, töötas biokeemikuna ja luuletas. Liitus õigeusu kirikuga ja viimase veerandsaja oma elust on elanud kloostris Jeruusalemmas Õlimäel.\nSeitsmes keeles hakkama saava ema Ksenia ülesandeks oli paljude aastate jooksul 1906. aastal asutatud kloostris giidiks olla ja pidada kirjavahetusi. Ema Ksenia kuivatab õisi, et kaunistada nendega postkaarte. Ühe sellise ostsin isegi kloostripoest kaasa.\nHiljem, kui ema Ksenia on palunud oma kaaslasel, kes kogu lühikese vestluse käigus tema kõrval seisis, meile kloostrit tutvustada, ütleb ta: «Ma tundsin, et olete head inimesed. Ega ma iga kord välja tulegi …»\nÕde Cassiana on samuti eestlane. Temaga koos jalutame kloostri aias. Kõikjal on oliivipuud. Elamiseks on nunnadel kaks pikka maja, lisaks väikesed elamud, enamikul ka väike aiake toa ees. Käime peakirikus ja Johannese kabelis (seal kohal leiti Ristija Johannese pea) palvetame, kloostriaia ühes nurgas põletatakse prahti …\nÕde Cassiana jutt tundub imena. Näiteks see, kuidas kiriku ehitamise ajal 19. saj lõpus toodi Jaffa (Tel Aviv) sadamast sinna aurulaeval saabunud rikka vene kaupmehe kingitud viietonnine kell. Üle saja vabatahtliku aitasid kella Õlimäele viia ja 64 meetri kõrgusesse kellatorni tõsta! Kellatornist on saanud omamoodi maamärk: see on nähtav kõigist paikadest Jeruusalemmas ja linna lähiümbruses.\nHeilika Pikkovi Jeruusalemma-raamatus on peatükk õigeusu kiriku jõulude tähistamisest kloostris, kui iguumenja Moisseia on kutsunud kõiki oma külalistetuppa Kristuse sünni rõõmu tähistama. Lauldakse koos jõululaule, ka «Püha ööd» kõigis teadaolevates keeltes. Ja lõpuks palutakse seda ka eesti keeles laulda. Õde Cassiana teatab, et tema viisi ei pea, ja nii alustab Heilika üksi: Püha öö, õnnistud öö! Kõik on maas rahu sees. Joosep valvab ja Maarjal sääl hingab lapsuke põlvede pääl.\nEdasi tsitaat raamatust: «Kuulen, et keegi laulab minuga siiski vaikselt kaasa. See on ema Ksenia. Ta vaatab enda ette, silmad maas. Võib-olla on see esimene kord, kui ta Õlimäel eesti keeles jõululaulu laulab. Mulle tundub, et oma mõtetes polegi ta tegelikult praegu siin, vaid oma lapsepõlves, Eestis. On jõuluõhtu. Ta on kirikus, oma isa süles ja lauldakse «Püha ööd»: Maga, patuste rõõm!»\nEelmine: Jõulud maakera kuklapoolel\nJärgmine: Suure südamega eestlased annetasid põgenikele\nSinu pärisosa: maa kui perekonna põline vara - 04.12.2019\nRahvusülikooli idee viis emakeelse ülikooli loomiseni - 27.11.2019\nLoodust ja ligimest väärtustades - 27.11.2019\nNagu teistes peredes - 27.11.2019\nTeaduste akadeemia presidendi Tarmo Soomere kõne - 06.11.2019\nInfo maksekorraldusega lehetellijatele (11.12.2019)\nKõrgem usuteaduslik seminar teatab (11.12.2019)\nAvatud on registreerimine vaimulike konverentsile (11.12.2019)\nJõulu öökontsert Hageri kirikus (11.12.2019)\nMäeväli Orelitöökoda (11.12.2019)\nValmistage Issanda teed; vaata, Issand Jumal tuleb jõuliselt! (Js 40:3a,10a)


Raini kalablogi: Jigitamise tagasitulek, 05. mai 2019\nPäev oli täna planeeritud kahestuma - hommik merele, siis maha ja linnapeale Motoneti ning hiljem uuesti merele. Ilmateade dikteeris plaani, kuna lubas lõuna paiku edela tuult ja lainet.\nHommik oli seekord pühapäevaselt hiline, alles 8.15 ajasime ennast maast lahti. Veele jõudsime seetõttu peale kella kümmet. Ei teagi kuhu see aeg kadus... Tegime hooga 60% mootorivõimsust kasutades päikesepaneelide maja alla välja ja sain seal ankrus olles kohe ka esimese võtu kätte. Kena kala tundus olevat, aga ära kukkus. Peagi jätkasime suundumist mere suunas.\nMotonetist tulles olid teised juba kalu puhastama tulnud. 7 haugi puhastumas. Nägudest oli näha, et miski limiit hakkas vaikselt täis saama...Me ei lasknud ennast häirida ja sättisime ennast vee peale. Kella kolme paiku.\nOtsustasime vahelduseks pisut trollida. Punasest poist ülesvoolu. Umbes samal hetkel, kui lant töösügavuseni jõudis, vajutati ritv looka. Päris kena sõit järgnes. Pikalt jändasin ja jändasin. Tulemuseks pooleteise kilone koll - too oli risti otsa jäänud ja voolu kasutades mõnusa sõidu pakkunud.\nUuesti lant sisse ... ja hetke pärast järgmine võtt. See kala kolis kasti, sest sobis Tõnu fileerimise lauale. Kuna kogu see jant toimus ühes ja samas kohas, siis panime ennast ankrusse. Mõni vise hiljem saime selle reisi esimesed 15 minutit actionit. Võtt, ära kukkumine, võtt, kala paadis. Nii mitu korda järjest. Mõlemad saime korralikkult tööd. Paar kala kasti, mõned C&R. Ja siis võtt katkes. Kogu see nali toimus minul relaxi kiirabiga, Tõnul relaxi rohelisega.\nMõnda aega jännanud jahtus püügipaik maha ja trollisime tagasi vanasse kohta. Sealt veel mõned võtud ja lõpuks paadist vaid viie meetri kauguselt päeva pauk. Ikkagi korralik pauk. Järgnes kärr. Järgmised viis minutit mängisime jo-jod. Kala venitas eemale, mina sikutasin teda lähemale. Paadi juures tegi kaks tiiru ühest äärest teise ja tagasi. Justkui ringiratast ujudes. Vahepeal paadi alla konutama asus... Esimene kahvamine ebaõnnestus - kala pea lihtsalt ei tahtnud kahva mahtuda. Teisel pakkisin ta juba korralikumalt kokku ja tõstsin ta paati ära. 103cm ja 7.15 kilo. Musta-valge klassikalise kp paitsiga Kell oli kaheksa õhtul.\nSellega oli päev justkui läbi. Proovisime veel natuke samast ankrust ja ka paarsada meetrit altpoolt, saime veel mõned haugid ja kolmveerand üheksa lahkusime võtu pealt - olin just paarikilose tagasi visanud, kui otsustasime, et aitab küll.\nMul siis päeva peale 12 haugi (õhtul 11) ja Tõnul 6 (õhtul 5). Võtte palju, äraminekuid palju, siduri sirinat kõrvale küllaga. Lahe päev olid. Nagu vanasti...Jigitamine on tagasi. Maha sliderdamine!\nPostitaja: Rain kell 08:15\nKõuts 6. mai 2019 16:08\nRahu, ainult rahu. Puhanud fileerijad saabuvad varsti ja saab vabriku täistuuridel tööle panna.


9. Maailmafilmi festival näitab lugusid meestest — Maailmafilm\n9. Maailmafilmi festival näitab lugusid meestest 13. märts 2012\n19.–25. märtsini aset leidval Maailmafilmi festivalil Tartus näeb antropoloogilisi dokfilme kogu maailmast. Festivali põhiteemaks on seekord elu mehena. Tartus on ka Eesti-Šveitsi koostööfilmi „Regilaul“ (rež Ulrike Koch) Eesti esilinastus. Filmi idee sai režissöör mõne aasta eest Maailmafilmi festivalil osaledes.\nMeeste teemat avatakse festivalil mitme nurga alt, alates mõnusast töömeeste vahelisest kamraadlusest kuni filmini „Isade õigused“, mis portreteerib laste hooldusõiguste eest võitlevaid Iisraeli mehi. 2011. aasta suvel linastunud film oli möödunud aastal üks enam poleemikat tekitanud dokfilme Iisraelis.\nLisaks mahuvad teisipäevast laupäevani kestvasse filmiprogrammi teisipäevane visuaalse antropoloogia retrospektiiv filmidega Melaneesiast ja Nepalist kuni vaikeluni New Mexicos (prantsuse dokumentalist Stéphane Breton); Eesti Filmi 100. aastapäevale pühendatud eesti doki retrospektiiv neljapäeval; samuti filmide põhiprogramm 40 antropoloogilise dokfilmiga. Esmaspäeval eelneb põhiprogrammile filmiseminar šamanistikast ja visuaalsest antropoloogiast, mille erikülaliseks on maailma üks tunnustatumaid šamanismiuurijaid dr Mihály Hoppál Ungarist.\nFestivali osaks on ka näitused Athena keskuses ja Eesti Rahva Muuseumis:\nfotonäitused „Johannes Pääsuke 120“ ja „Pariis2“ Athena keskuses; näitused „Eesti filmi rajaleidjad soome-ugri ja põhjarahvaste juures“, „Ostupalavik: tarbimiskultuur Eestis 1990.–2000. aastatel“ ja üle 3000 lastejoonistuse näitusel „Minu kingitus“ Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas.\ntel 735 0428, e-post festival@worldfilm.ee\nPressimaterjalid ja kokkulepped intervjuudeks:


Wendre jaoks on iga töötaja eriline - Tööandjate Keskliit\nWendres töötab kokku 850 inimest, kellest vähenenud töövõimega on 64 ehk ligi 7,5%. “Meie jaoks on oluline, et inimene oleks töökas ja tragi ning saaks oma ülesannetega hakkama. Värbamisel lähtume ennekõike sellest, mida inimene teha suudab, mitte sellest, milliseid piiranguid tema tervis seab,” räägib Alekask. Erivajadusega inimesed töötavad peamiselt ettevõtte tootmisüksuses, aga on ka kontoriinimesi.\nVastavalt töötaja vajadustele on Wendre teinud kohandusi töökohal ning võimaldanud paindlikkust tööajas. Piirangud seab töö iseloom. “Kõigile kõik tööülesanded ei sobi, teravate masinate juurde ei saa tööle panna epileptikut ning mõnele võib keeruliseks osutuda öövahetuses töötamine,” toob Alekask näiteid. Tehases töötavate kurttummadele soetati käemonitorid, mis annavad värisedes märku, kui töö on häiritud.\nTöötajate leidmisel ja hoidmisel on Wendre kasutanud mitmeid töötukassa teenuseid. Üheks oluliseks võimaluseks peab personalijuht kogemusnõustajaid, kes ise on vähenenud töövõimega ning jagavad oma lugu nii tööandja kui töövõtjatega, julgustades nii tööturu mõlemat osapoolt. Samuti on abi olnud proovipäevadest, palgatoetusest, tööpraktikast ning töötukassa konsultantidest. “Kui ise ei tea, siis nemad kindlasti teavad ja aitavad,” ütleb Alekask.\nTa märgib, et mitmed nende ettevõtteni jõudnud inimesed on varem tööturul valusalt kõrvetada saanud, sest neile on öeldud, et erivajaduse tõttu nad üht või teist tööd ei saa. “Mõistagi ei julge või soovi nad sellisel juhul töövestlusel seda ise teemaks võtta. Töö käigus tuleb see ühel hetkel ikka jutuks ning saame siis vastavalt vajadusele võimaldada lisapuhkust, sobivamat tööaega või muud taolist,” selgitab Alekask.\nHirm oma erivajadusest tööandjale rääkida on personalijuhi arvates tingitud hoiakutest ühiskonnas, kus osas inimestes tekitab ebamugavust näiteks kurt kassapidaja või taksojuht. Wendre personalijuht loodab, et kümne aasta pärast ei pea Eestis vähenenud töövõimega inimestest rääkima kui millestki väga erilisest, vaid see on saanud normaalsuseks. “Ettevõte soovib täita oma eesmärke, teenida seeläbi kasumit ning selleks on tarvis motiveeritud töötajaid. Töötajate eripärad on ettevõttele võimalus näidata oma paindlikkust ning kohanemisvõimet,” leiab Alekask.\nWendre kaks soovitust tööandjatele:\nVõta iga inimest erilisena, sest igal inimesel on oma eripärad\nProovi olla võimalikult paindlik, sest selles peituvad mitmed võimalused\nWendre soovitus töötajale:\nJulge küsida! Kui sa ei küsi, siis on vastus alati ei.\nPildi autor: Olev Mihkelmaa


Riigikogu muudab vaidlusalust soolise võrdõiguslikkusse seadust - Riigikogu\nRiigikogu muudab vaidlusalust soolise võrdõiguslikkusse seadust\n05.05.2009 / Istungi ülevaated\nRiigikogu lõpetas valitsuse algatatud keskkonnatasude seaduse ja kalapüügiseaduse muutmise seaduse eelnõu (441 SE) teise lugemise. Eelnõu täpsustab jäätmete ladestamise saastetasu, maavarade kaevandamisõiguse tasu ja kalapüügiõiguse tasu arvestamist ning maksmist reguleerivaid sätteid.\nRiigikogu katkestas Vabariigi Presidendi poolt välja kuulutamata jäetud soolise võrdõiguslikkuse seaduse, Eesti Vabariigi töölepingu seaduse ja võrdse kohtlemise seaduse muutmise seaduse teistkordse menetlemise (317 UA). Põhiseaduskomisjoni ettepanekul arvati seadusest välja osad, mis puudutavad Tallinna valimiskorraldust ja linnaosadeks jaotamist. Muudatusettepanekute esitamise tähtajaks määrati 19. mai kell 18.\nRiigikogu lõpetaskeskkonnakomisjoni algatatud maareformi seaduse § 23³ muutmise seaduse eelnõu (472 SE) esimese lugemise. Eelnõu näeb ette pikendada vaba põllumajandusmaa kasutusvaldusesse saajate nimekirja kinnitamise senist tähtaega 1. juuni 2009 kuni 1. jaanuarini 2010.\nKeskkonnakomisjoni ettepanekul lükati esimesel lugemisel tagasi Erakonna Eestimaa Rohelised fraktsiooni algatatud looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (457 SE). Hääletus: 47 poolt, 34 vastu, 1 erapooletu.\nRahanduskomisjoni ettepanekul lükati esimesel lugemisel tagasi Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud tulumaksuseaduse § 4 ja § 23 muutmise seaduse eelnõu (434 SE). Hääletus: 44 poolt, 36 vastu.


Anna-Liisa Virkus jumaldab söömist | Buduaar\nAnna-Liisa Virkus jumaldab söömist\n2013. aasta 4. jaanuar 00:19\nAnna-Liisa Virkus (21) on Tallinnast pärit imekaunis noor naine, kelle elu on alati söögi ümber keerelnud. Kui enamus meist nõustuvad lausega “we eat to live”, siis Anna –Liisa on enda jaoks selle ümber sõnastanud “we live to eat”. Buduaar võttis Anna-Liisaga ühendust ja rääkis neiu armastusest söögitegemise vastu lähemalt.\nAnna-Liisa Virkus (21) on Tallinnast pärit imekaunis noor naine, kelle elu on alati söögi ümber keerelnud. Kui enamus meist nõustuvad lausega “we eat to live”, siis Anna-Liisa on enda jaoks selle ümber sõnastanud “we live to eat”. Buduaar võttis Anna-Liisaga ühendust ja rääkis neiu armastusest söögitegemise vastu lähemalt.\nPõhja-Soomes sündinud, kuid Eestis üles kasvanud Anna-Liisa alustas söögitegemist juba kuue-aastaselt. “Minu huvi kokanduse vastu ulatub aega, mida ma ise väga hästi ei mäletagi. 6-aastase koolitüdrukuna hakkasin igakuiselt süüa tegema ema kõrvalt, ajakirja Pere ja Kodu retseptilisas Pereköök, kus mul oli oma lastelehekülg. Alguses tegin kõike muidugi ema abiga, ma ei ole mingi imelaps. Just tema on ilmselt olnud minu motivatsiooni- ja inspiratsiooniallikaks. Mida aeg edasi, seda põnevam kokandusmaailm mulle tundus ja tänaseks on see väga südamelähedaseks saanud. Minu jaoks on ääretult oluline, et toit oleks maitsev ja söömine oleks igati nauditav tegevus. Võib vist lausa öelda, et kui normaalne oleks mõelda „we eat to live“, siis minu jaoks kõlab see lause paremini tagurpidi „we live to eat“. Toidumaailmas on nii palju huvitavaid maitseid, mis pakuvad meile rohkelt uusi elamusi. Oleme emaga alati reisides põnevaid ideid kogunud. Iga kord kui midagi uut ja huvitavat näeme, käib esimesena peast läbi „Huvitav, mis siin sees on ja kuidas seda järgi teha! “ või „Idee on hea, kas seda saaks veel paremini teha?“. Koju jõudes hakkab siis võidu katsetamine pihta.”\nOma esimese kokaraamatu andis Anna-Liisa välja lausa üheksa aastat tagasi, olles ise sel ajal vaid 12-aastane. “Minu suurimateks saavutusteks selles valdkonnas ongi oma kokaraamatute välja andmine, tänaseks on neid ilmunud juba kaks. Pärast seda olen osalenud erinevates pisiprojektides ja teinud koostööd teiste raamatuautoritega ning erinevate kirjastustega. Praegugi on üks väga äge raamat tegemisel, aga sellest on veel veidi vara pikemalt rääkida,” ei taha Anna-Liisa oma kõige uuemast projektist veel pikemalt rääkida.\nÜlikooli läks Anna-Liisa õppima aga hoopis midagi muud. “Pärast gümnaasiumi lõpetamist ei olnud mul tegelikult aimugi mis edasi teha. Teadsin vaid, et ei tahaks õpingutesse pausi sisse jätta ning nii ma siis otsisin tükk aega paaniliselt ülikoolide kodulehtedelt seda „oma asja“. Turundus ja reklaam olid ainsad valdkonnad, mis mind algusest peale tõmbasid, seega läksin ülikooli reklaami ja imagoloogiat õppima. Praeguseks olen oma valikuga väga rahul ja ei kujuta end kusagil mujal ette.”\nSeda, kas kokandus jääb Anna-Liisale hobiks või saab sellest elukutse, ta praegu veel ei tea. Kuid kindel on see, et üheksast viieni kontori laua taga ta istuda ei suuda. “Elu on täis ootamatusi. Kindlasti sooviksin aga, et minu töö oleks loov ja mitmekülgne. Ma ei suudaks istuda üheksast viieni kontorilaua taga ja silmitseda numbreid numbrite otsa. Ma ei ole selleks vist piisavalt püsiv inimene. Vajan pidevat vaheldust ja kui ma millegi juures südamega ei ole, siis ma seal ka kaua ei püsi. Väga tähtis on oma tööd armastada ja teen kõik endast oleneva, et see minu elus ka nii oleks. Kokandus jääb minu jaoks kindlasti alatiseks tähtsale kohale. Kas siis igapäevaelus või tööalaselt, seda näitab aeg. Toidu valmistamine on igati loov ja lõõgastav tegevus – minu lihtne hea tuju valem, nii et miks ka mitte siduda sellega oma tulevik. Usun aga, et õiged asjad leiavad ise minu juurde tee, tuleb vaid neist kinni haarata. Siiani on see suurepäraselt toiminud ja ootan huviga, mida iga uus päev mulle toob.”


Peenikesed kortsukesed tekivad, kui nahk kaotab oma võime toota niiskustasakaalu kontrollivaid lipiide, keramiidide. Kerge, siidise koostisega Elizabeth Arden Ceramide Eye Capsules spetsiaalselt silmi ümbritsevale alale loodud keramiidide loomulikku taset taastavat seerumit sisaldavad kapslid parandavad hetkega sinu naha tekstuuri muutes selle elastsemaks, siledamaks ja nooruslikumaks. Kasutamine: kapsli avamiseks keera õrnalt korki ja pigista seerum sõrmeotstele. Kanna enne niisutamist masseerides puhtale nahale hommikuti ja õhtuti. Pea meeles: hoia kapsleid kinnises purgis, jahedas ja kuivas keskkonnas. Kliiniliselt ja dermatoloogiliselt testitud!


Uuskasutuskeskus avab keskuse Võrus Uuskasutuskeskus avab keskuse Võrus | Bioneer\nUuskasutuskeskus avab keskuse Võrus Uuskasutuskeskus avab keskuse Võrus\nUuskasutuskeskus avab 2018. aasta kevadel Semu kaubamaja ruumides oma esimese kaupluse Võrus.\nFoto: Uuskasutuskeskuse kott. Uuskasutuskeskus\nVõru kesklinnas ligi 500 m2-l pinnal avatav kauplus on Uuskasutuskeskusel järjekorras juba üheteistkümnes. Varem oldi Lõuna-Eesti linnadest esindatud vaid Tartus. Uuskasutuskeskuse tegevjuhi Katriin Jüriska sõnul on Võrru laienemise taga laiem eesmärk luua kõikidele Eesti inimestele kodulähedane võimalus ja koht, kuhu kodumajapidamises üle jäänud korralikud esemed annetada. “Juba paar aastat pole Võru ja lähikonna elanikel olnud head alternatiivi, mida oma seisma jäänud veel kasutuskõlblike asjadega peale hakata,” selgitas Jüriska.\nKeskuse täpne avamiskuupäev pole veel kindel, kuid kõigi eelduste kohaselt tehakse külastajatele uksed lahti aprilli alguses. Lisaks annetamisele saab uuest Uuskasutuskeskusest osta odavaid teise ringi kaupu – riideid, jalanõusid, mööblit, nõusid, mänguasju, raamatuid, muusikat, filme, tehnikat ja palju muud.\nUuskasutuskeskustes müüdud asjadest saadud tuluga avab MTÜ uusi keskuseid üle Eesti ning abistab teisi sotsiaalselt mõjusaid ettevõtmisi. Näiteks on Uuskasutuskeskus juba kolm aastat toetanud kokku 50 000 euroga sihtasutust Kiusamisvaba Kool, mille kiusuennetusprogrammiga liitumiseks teeb sel õppeaastal ettevalmistusi ka Võru Kesklinna Kool. Lisaks aidatakse annetatud asjadega ka abivajajaid, Eesti teatri-ja filmitegijaid ning käsitöölisi.\nUue keskusega luuakse ka kuni kümme töökohta ning võimalusi kohalikele vabatahtliku tööga panustamiseks. Uuri Võru Uuskasutuskeskuses töötamise ja vabatahtlikuks saamise kohta lähemalt siit.


Diakooniakeskus jagab toiduabi - Galerii - parnupostimees.ee\nAvaldatud 15.10.2012 kell 16:00 Diakooniakeskus jagab toiduabi\n: Pärnu diakooniakeskuse töötajatel on kibekiired päevad, sest abivajajatele tuleb laiali jagada nädalavahetusel Soomest Pärnusse jõudnud jogurtid ja kiirestiriknevad puuviljad.\nPärnu diakooniakeskuse juhataja Erika Kuke sõnutsi tõi Soome pensionär Usko Salminen neile kaks külmkapitäit jogurteid ja mitu kasti puuvilju. „Kaupa oli kokku tonni jagu,“ märkis Kukk.\nKuke jutu järgi on diakooniakeskuse abivajajate nimekirjas Pärnust 125 peret, kellele korra kuus või kiiremini rikneva kauba korral korra nädalas neid ootavast toidukorvist teada antakse. „Praegu helistamegi peredele ja palume meie juurest läbi astuda,“ ütles Kukk.\nNädalavahetusel korraldas diakooniakeskus kogumispäevad Selveris, kus Toidupanga egiidi all koguti ligi 900 ühikut kauasäilivat toidukaupa. Kõige rohkem kogunes kogumiskastidesse konserve ja purgisuppe ning maiustusi.\nEt peale Rimi on Toidupangale Pärnus abikäe ulatanud Selveri kett ja Maxiama, kavatsetakse toidukogumiskampaaniaid hakata Pärnus korraldama korra kuus.\nSel laupäeval teeb Pärnu diakooniakeskus infotunni toidukogumiskampaaniate läbiviimiseks, millel vabatahtlikele abilistele jagatakse päevikud ja passid.\nToidupank kogus tuhatkond annetust Jakobiõed elavad abivajajatele Halinga vallas tegudega kaasa\nPärnu toidupankurite palk on andmisrõõm\nToidupalujaid jagub rohkem kui toitu\nDiakooniakeskuse pood toetab toidupanka\nToidupank laieneb Pärnusse\nErika Kukk: Abi raskustes peredele


Tallinna linnavolikogu koguneb erakorraliselt eelarvet vastu võtma – Pealinn.ee\nTallinna linnavolikogu koguneb erakorraliselt eelarvet vastu võtma (0)\nTallinna linnavolikogu koguneb täna erakorraliselt, et vastu võtta linna järgmise aasta eelarve. Linnavolikogu avalike suhete nõuniku Jukko Nooni sõnul kogunevad volinikud tavapärase kella 16 asemel juba kell 14, kuna lisaks eelarvele on päevakorras veel punkte ning volikogu istung tõotab kesta kaua.\nEelarves pööratakse erilist tähelepanu alusharidusele\nTallinna järgmise aasta eelarve, mille kogumahuks on esmakordselt kavandatud üle miljardi euro, läbis esimese lugemise 9. detsembril. Volikogu esimees Jevgeni Ossinovski märkis siis, et juues eelarves pööratakse erilist tähelepanu alusharidusele. “Lasteaia õpetaja abisid ootab ees ajalooliselt suur palgatõus, mis suurendab palka 13 protsenti ehk sada eurot. Samuti maksame lasteaiaõpetajatele jätkuvalt kooliõpetaja alammääraga võrdset palka,” rõhutas Ossinovski.\n“Lapsevanemaid rõõmustab kindlasti see, et uueks aastaks planeeritud lasteaia kohatasu enam kui 10-protsendilise tõus jääb ära. Pered säästavad sellega ligi 100 eurot aastas. Oleme kokku leppinud, et kohatasu ei tõuse ka järgnevatel aastatel. Samuti jätkub kohatasuvabastus alates pere teisest lapsest kui ka toidukulude linnapoolne kompenseerimine. Ka investeeringutekavas on suur rõhk lasteaedade rekonstrueerimisel. Nimelt on järgmisel aastal korraga rekonstrueerimisel rekordiliselt üheksa lasteaeda,“ lisas Ossinovski.\nRohepööre ja rattateed\n“Uues eelarves nähakse ette täiendavad vahendid rohepöörde ja kliimakava elluviimisele, muuhulgas hakatakse linnasutustele paigaldama päikesepaneele, ostetakse uusi busse ja tramme ning toetatakse korteriühistuid keskkonnasõbralike lahenduste rakendamisel. Selle tulemusena paraneb linnakeskkond ja linlaste elukvaliteet,“ märkis volikogu esimees.\n“Kvaliteetse rattataristu rajamine kiireneb oluliselt, selleks on uuel aastal kavandatud üle viie miljoni euro. Eritähelepanu all on kesklinna rattateed ning koolide ümbruse ohutuse suurendamine, aga korralikud rattaga liiklemise võimalused tulevad ka Vana-Kalamaja, Tulika, Jõe-Pronksi tänavatele. Samuti viiakse lõpuni Lasnamäe ja kesklinna ühendamine ning jalakäijate ja ratturite liiklusohutuse tõstmiseks valmivad Kristiine ja Paldiski maantee raudteealused tunnelid,“ ütles Ossinovski.\nLinnavolikogu aseesimees Kristen Michal ütles esimese lugemise järel, et eelistab rahanduses konservatiivset joont ja peaaegu võiks eelarvet kiita, kui poleks puudu vastused olulistele küsimustele: “Mis saab suurinvesteeringu Tallinna Haigla puuduoleva 100-140 miljoniga? Linnahalli tulevik vajaks samuti selgust. Linnale heal ajal tuleks teha ka kulude revisjoni, sellestki pole märke, meediamasin toodab endiselt linnapea kiitust ostetud ajale. Oleks aeg neist abiratastest vabaneda, nüüd kus ainuvõim on murdunud.“\nPensionäride toetust plaanitakse tuleval aastal veelgi tõsta\n“Konkreetselt teeme 2022. aasta Tallinna eelarves ettepaneku viia pensionäridele lubatud toetus juba järgmisest aastast 200 eurole, mitte nagu linnavalitsus pakub, et 150 eurot. Lasteaia kohatasu tuleb kaotada kõigile lastele, et haridus oleks ühtne algusest lõpuni. Kulusid, mida kokku tõmmata ja jätta see raha lastega peredele ning korda teha lasteaiad ja hoovialad, jätkub. Uuenev linnaruum, puuduv peatänav jäävad ilmselt ootama koalitsioonipartneri eneseleidmist, sest eelarves pole vastust lubadustele ja meile antud kõrgetele lootustele,“ sõnas Michal.\nLinna järgmise aasta eelarve üldmaht on 1 032 miljonit eurot. Tulude üldmahuks kavandatakse 868,4 miljonit eurot, millest maksutulud moodustavad 68 protsenti. Linna suurim tuluallikas on üksikisiku tulumaks summas 556 miljonit eurot ehk 11,8 protsenti rohkem kui 2021. aastaks prognoositud. Maamaksu tasutakse linnale prognoosi järgi 2022. aastal 25,4 miljonit eurot ehk samas suurusjärgus kui tänavu. Linna asutuste kaupade ja teenuste müügist kavandatakse saadavat tulu 90,1 miljonit eurot ehk 9,3 protsenti rohkem kui 2021. aasta täpsustatud eelarves.\nTegevuskuludeks on Tallinna linna 2022. aasta eelarves kavandatud 746,7 miljonit eurot. Tegevuskuludest moodustavad haridusvaldkonna kulud 39,1 protsenti ehk kokku 292 miljonit eurot. Linnatranspordi kulud on 15,2 protsenti ehk kokku 113,3 miljonit eurot. Sotsiaalhoolekande ja tervishoiu kulud moodustavad 11,3 protsenti kulude kogumahust, kokku 84,3 miljonit eurot. Kokku annavad need kolm valdkonda kulude kogumahust ligi kaks kolmandikku.\nInvesteeringuteks on 2022. aastal eelnõu järgi ette nähtud 269 miljonit eurot ehk ligi kaks korda rohkem kui 2021. aasta täpsustatud eelarves.\nBLRT Grupp ehitab Norrale näituste ujuvkeskuse


8 trikki veel võimsama orgasmi saavutamiseks | Õhtuleht\n8 trikki veel võimsama orgasmi saavutamiseks\nÕhtuleht.ee, 22. aprill 2016, 12:30\nAja oma naudingud pöördesse paari väikese trikiga, õpetab Men's Health.\nKui oled leidnud mõne vinge uue trenniharjutuse, mis paneb su keha end imeliselt tundma, siis jagad seda meeleldi sõpradega. Aga kui asi puutub seksi, siis ei ole mehed just kuigi altid oma nippe teistega jagama. Ja sellest on kahju. Aga meie paneme trikkide jagamise peo käima. Suhtlesime seksuoloogidega, vaatasime üle uusimad ja kuumimad uuringud ning leidsime need kaheksa viisi, mis viivad orgasmi täiesti uuele tasandile.\n1. Puuduta lahklihapiirkonda\nKui teid ei ole veel tutvustatud, siis saage tuttavaks: lahkliha ehk perineum. See on nahariba su munandite ja päraku vahel ja ühtlasi üheotsapilet Naudingulinna.\n"See piirkond on tihedalt täis närvilõpmeid, nii et on väga tundlik koht," ütleb teadlane Arlene Goldman, "Seksuaalse ekstaasi saladuste" kaasautor.\nOsad mehed ütlevad, et sellele piirkonnale survet avaldades võivad nad saada mitmekordseid orgasme – ilmselt seetõttu, et lahkliha kaudu ergutad sa väliselt oma eesnääret. Vahekorra või suuseksi ajal palu oma partneril asetada sinna oma sõrmed ja vajutada seni, kuni surve tundub sulle just täpselt õige.\n2. Tee vaagnapiirkonna harjutusi\nVõta naiselt harjutus üle.\n"Kas teate, et naised teevad vaagnapiirkonna lihaste tugevdamise harjutusi (kegel'id – toim) ja ütlevad, et see võimendab nende vaginaalseid orgasme? Mehed saavad teha sedasama," ütleb Philadelphia seksuaalterapeut Alex Robboy.\nKegel-harjutused kujutavad endast vaagnapõhja lihaste pingutamist, mis annab seksides tugevama kontrolli ja intensiivsuse. Proovi lihaseid pingutades kergitada ja langetada peenist või katseta isegi "tähestiku kirjutamist oma peenise tipuga", soovitab Robboy.\n3. Hoia tagasi\nRahulduse edasilükkamist on raske omandada, aga kui asi orgasmini jõuab, siis on see pingutust väärt.\nAjakirjas "Journal of Sex Research" ("Seksiuuringud") avaldatud hiljutine uuring soovitas "ääristamist" (edging) ehk sihipärast orgasmi edasilükkamist võimsama haripunkti nimel. Uuringus märgiti, et kui inimesed olid jõudnud teel orgasmile umbes 90% peale, tegid pausi, võtsid tempot maha ja seejärel jätkasid, siis lõpuks oli nende orgasm märksa võimsam.\nSee on lihtne viis mängu võimendamiseks: vii ennast orgasmi "äärele", aeglusta, peatu ja siis hakka uuesti pihta. Tee seda kaks või kolm korda, enne kui lased endal vabaneda.\n4. Leia oma G-punkt\nSelgub, et meestel on oma vaste G-punktile: eesnääre. Saad seda väliselt stimuleerida, avaldades survet lahklihale, aga kui sa tahad maksimaalset naudingut – ja oled veidi seiklushimuline – siis peaksid natuke anaalselt katsetama.\nLase oma partneril kanda su sõrmele libestit ja siis pista see umbes 5 cm sügavusele tagumikku. Leiad punkti üles tunde järgi: see on kastanisuurune muhk, mis on supertundlik. Kui oled selle leidnud, avalda sellele natuke survet ja kerget tõukejõudu.\n5. Aja testosteroon üles\nMeeshormoon, mis laseb sul orgasmi saada, on sama, mida su keha toodab siis, kui elad kaasa oma lemmik-spordimeeskonnale, tõstad jõusaalis raskusi või vaatad "Troonide mängu".\nAteena sõjaväehaigla uuringus leiti, et kui sul on vereringes rohkem T-d, siis jõuad kindlamalt lõpuni – ja suurelt. Enne järgmist müramist võid proovida mõnda testosterooni tõstvat tegevust, mine näiteks jooksma.\n6. Kägista oma kotti\nVahetult enne seemnepurset tõusevad munandid kehale lähemale, et anda purskele rohkem jõudu.\n"Kui surud enne seemnepurset õrnalt munandite ülaosa, siis võib see olla väga sütitav," ütleb Arlene Goldman.\nPalu oma partneril asetada peopesa munandite ülaosale ja lükata neid kehale veidi lähemale. See suurendab su erutust ja tõstab orgasmi intensiivsust.\n7. Keskendu füüsilisele\nMõnikord lähed sa seksi ajal oma pähe kaotsi – mõtled sellele, kui kuum on su partner, meeliskled parima nähtud porno üle või lausa mõtled, mida lõunaks süüa. Parema orgasmi saamiseks naase oma kehasse.\nMõtle sellest nii: kui sa oled jooksmas, siis saad täiesti erineva trennitulemuse, lastes mõtetel uitama minna, selmet täielikult oma vormile keskenduda.\n"Keskendu füüsilistele aistingutele," soovitab Robboy. Siis tunned oma keha reageerimist teisiti.\n8. Lihtsalt hinga\n"See tuleb tantraseksist, kus käike peaks tegema koos hingamisega," ütleb Goldman.\nPeata korraks hingamine ja püüa seda aeglustada, kuni see on häälestatud sinu tõugetele. Just siis, kui sul hakkab tulema, märkad, et hingamine on loomulikul teel kiirenenud. Aga selle hoidmine aeglasemana tõstab hapniku ja vere kogust, mis jõuab su suguorganitesse – ja võimendab nii tipphetke.\n30. august 2016, 04:00\nMEES, KAS TEAD: Mis on parim tegevus eesnäärmevähi ennetamiseks?\n2. mai 2016, 15:10\nSeitse tervisemuret, mida saab orgasmiga ravida


USA MEEDIA: Venemaa kavatseb taas sekkuda presidendivalimistesse | Õhtuleht\nAllan Espenberg , 27. veebruar 2020 16:00\nKÕVA SÕNA: USA demokraatide presidendikandidaadiks pürgiv Bernie Sanders teatas: „Erinevalt Donald Trumpist ei pea ma Vladimir Putinit heaks sõbraks. Ta on autokraadist kurjategija.“Foto: Reuters/Scanpix\nKui eelmisel nädalal avaldas USA ajakirjandus infot selle kohta, et Putin kavatseb järjekordselt sekkuda 3. novembril toimuvatesse USA presidendivalimistesse ja aidata demokraat Bernie Sandersil need võita, siis oli Sandersi sõnum järgmine: „Ausalt öeldes on mul täiesti suva, keda Putin tahab presidendina näha. Minu läkitus talle on ühene: hoidke USA valimistest eemale ja ma hoolitsen presidendina selle eest.“\nPresidendiks pürgija Bernie Sandersi sõnul püüdis Venemaa 2016. aastal netipropaganda abil lõhestada Ameerikat ja nüüd toimub midagi sarnast. Mullu avaldatud Muelleri raportis kinnitati, et Trumpi valimisstaap polnud mestis Moskvaga, kuid Venemaa püüdis siiski USA valimisi mõjutada. Vene võimud on eitanud mõlemat.\nVeel teatas Sanders: „Erinevalt Donald Trumpist ei pea ma Vladimir Putinit heaks sõbraks. Ta on autokraadist kurjategija, kes püüab hävitada demokraatiat ja suruda maha rahulolematust Venemaal. Meie lõhestamisega tahavad venelased õõnestada Ameerika demokraatiat.“\nNüüd on USA luureametnikud saanud teada, et Venemaa kavatseb uuesti oma tegevust USA suunal aktiviseerida ning tugevdada nii Sandersi kui ka Trumpi kampaaniaid. Eriteenistuste kinnitusel ei teee Moskva desinformatsioonikampaaniat otse, vaid kaudselt ja nii osavalt, et ameeriklased hakkavad ise valejutte levitama.\nVenemaa võimud nimetasid selliseid jutte paranoilikeks teadeteks, millel puudub tõepõhi. Samas on näiteks Biden kurtnud, et tema kandideerimise vastu olevat Putin isiklikult, kes panustab samuti sellesse.\nHillary Clinton (pildil) nimetas Donald Trumpi Venemaa marionetiks. Foto: Scanpix\nKui ajalehes The New York Times avaldatud publikatsioonis teatati, et Venemaa kavatseb USA valimisprotseduuridesse sekkuda ja aidata Trumpil võita, siis võttis selle asjus sõna ka endine presidendikandidaat Hillary Clinton (72). Ta nimetas Trumpi Venemaa marionetiks: „Putini marionett alustas taas vana asjaga, kasutades oma huvides ära Venemaa abi. Ta teab, et ilma selleta ei suudaks ta võita. Aga meie peame seda takistama.“