Leisi valla ehitusmäärus – Riigi Teataja\nLeisi valla ehitusmäärus\nLeisi valla ehitusmäärus - sisukord\n2 VALLAVOLIKOGU JA VALLAVALITSUSE PÄDEVUS PLANEERIMIS- JA EHITUSVALDKONNA KORRALDAMISEL\n§ 6 Üldplaneeringu koostamise algatamine ja algatamisest informeerimine\n§ 7 Üldplaneeringu koostamine\n§ 8 Üldplaneeringu vastuvõtmine ja avalikustamine\n§ 9 Üldplaneeringu kehtestamine\n§ 11 Detailplaneeringu koostamise algatamine\n§ 12 Detailplaneeringu koostamise korraldamine ja detailplaneeringu menetlusest informeerimine\n§ 13 Koostöö ja kaasamine detailplaneeringu koostamisel\n§ 14 Detailplaneeringu eskiislahenduse esitamine\n§ 15 Detailplaneeringu kooskõlastamine ja vastuvõtmine\n§ 19 Üldplaneeringu ülevaatamine\n§ 20 Ajutine ehituskeeld\n§ 21 Olulise ruumilise mõjuga objekti asukoha valiku planeeringu koostamise erisused\n§ 22 Üldnõuded ehitistele\n§ 23 Projekteerimistingimuste taotlemine, väljastamine ja avalikustamine\n§ 24 Arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste määramine, väljastamine ja avalikustamine\n§ 25 Ehitusprojekti koostamine\n§ 26 Ehitusloa taotlemine ja väljastamine\n§ 27 Ehitusloa kehtetuks tunnistamine\n§ 28 Muudatused ehitusprojektis pärast ehitusloa väljastamist\n§ 29 Kirjaliku nõusoleku taotlemine ja väljastamine\n§ 31 Ehitamine\n§ 32 Ehitise kasutusloa taotlemine ja väljastamine\n§ 34 Õigusliku aluseta ehitatud ehitis ja ohtlik ehitis\n§ 35 Krundi ja ehitiste korrashoid\n§ 36 Vastutamine\nRT IV, 29.05.2014, 69\nVastu võetud 19.05.2014 nr 13\n(1) Leisi valla ehitusmääruse (edaspidi määrus) ülesanne on planeerimisseaduse ja ehitusseaduse rakendamiseks Leisi valla siseste ülesannete jaotuse määramine planeerimis- ja ehitusvaldkonna korraldamisel ning kohalikke olusid arvestades valla või selle osa planeerimise ja ehitamise üldiste põhimõtete ja reeglite seadmine ning planeerimisseaduse ja ehitusseaduse nõuete täpsustamine.\n(2) Määrus reguleerib Leisi vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu), Leisi vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) ja teiste isikute vahelisi suhteid planeeringute koostamisel, ehituslikul projekteerimisel, ehitamisel ja ehitiste kasutamisel.\n1) lahendusskeem – kirjeldab visuaalselt kavandatavaid ehitusmahte. Lahendusskeem esitatakse koos detailplaneeringu koostamise algatamise taotlusega krundiplaanil, millel näidatakse orienteeruvad hoonestusalad ja kavandatava hoonestuse kõrgus ning vajadusel muud hoonestuse eripära kajastavad parameetrid;\n2) eskiislahendus – on kehtival topo-geodeetilisel alusplaanil (M 1:500) koostatud detailplaneeringu lahendus, mis visuaalselt kirjeldab detailplaneeringuga kavandatavaid ehitusmahte, näidates ära orienteeruvad hoonestusalad, kavandatava hoonestuse kõrguse ning vajadusel muud hoonestuse eripära kajastavad parameetrid;\n3) lähteseisukohad – Leisi valla kui kohaliku omavalitsusüksuse seisukoht planeeringu koostamiseks, mis konkretiseerib planeeringu koostamise eesmärke ja ehituslikke põhimõtteid;\n4) krundi hoonestusala on hoonestamiseks mõeldud ala. Hoonestusala määratakse detailplaneeringu või projekteerimistingimustega;\n5) katastriüksus on katastris iseseisva üksusena registreeritud maatükk;\n7) hoone kõrgus on hoonet ümbritseva maapinna ja hoone põhimahu kõrguse vahe. Ümbritseva maapinna kõrgus määratakse detailplaneeringu ja/või projekti põhijoonisel absoluutkõrgusena. Hoone kõrguse määramisel ei võeta arvesse katusel asuvaid kujunduslikke elemente ja tehnorajatisi, kui detailplaneering ei näe ette teisiti. Rajatise kõrguse määramisel loetakse selle kõrguseks rajatise kõrgeim punkt;\n8) katusekorrus on hoone katuse alla ehitatud kasutusotstarbelised ruumid;\n9) pööning on kasutusotstarbeta ruum hoone katuse ja ülemise korruse lae vahel;\n10) ehitise alune pind on ehitise horisontaalprojektsioon maapinnale, mille hulka arvatakse ka ehitise väljaulatuvad osad ning sammastel olev ehitise osa;\n11) kontaktvöönd on detailplaneeringu ala ümbritsev piirkond, mis on vajalik, et lahendada planeeritava ala seosed ümbritseva keskkonnaga (liiklus, haljastus, vaated jm ruumilised seosed);\n12) ehitusprojekt on ehitise või selle osa ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike dokumentide kogum, mis koosneb tehnilistest joonistest, seletuskirjast, hooldusjuhenditest ja muudest asjakohastest dokumentidest;\n13) ehitis on aluspinnasega kohtkindlalt ühendatud ja inimtegevuse tulemusena ehitatud terviklik asi. Ehitised jagunevad hooneteks ja rajatisteks;\n14) vastav ajaleht on vallavalitsuse poolt kinnitatud ajaleht;\n15) projekteerimistingimused on ehitise püstitamiseks ja laiendamiseks konkreetsele ehitisele kohaldatavad arhitektuursed ja ehituslikud tingimused, mis määratakse detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral;\n16) arhitektuursed ja ehituslikud lisatingimused on tingimused, mis täpsustavad ehitise arhitektuurseid ja ehituslikke tingimusi, mida detailplaneering ei sisalda ning mis määratakse vajadusel detailplaneeringu olemasolul;\n17) kinnistu on:\na. kinnisasi (maatükk),\nf. jätkuvalt riigi omandis olev ning maakasutaja valduses olev maatükk;\n18) tee on maantee, tänav, metsatee, jalgtee ja jalgrattatee või muu sõidukite või jalakäijate liiklemiseks kasutatav rajatis, mis võib olla riigi või kohaliku omavalitsuse või muu juriidilise isiku või füüsilise isiku omandis;\n19) energiamärgis on dokument, mis väljastatakse projekteeritavale või olemasolevale sisekliima tagamisega hoonele ja mille eesmärgiks on anda teada, milline on selle hoone projekteeritud energiavajadus või tegelik energiatarbimine. Energiamärgisele tuleb lisada hoone energiatarbimist vähendavate abinõude loetelu.\n2. peatükk VALLAVOLIKOGU JA VALLAVALITSUSE PÄDEVUS PLANEERIMIS- JA EHITUSVALDKONNA KORRALDAMISEL\n1) valla ehitusmääruse kehtestamine, muutmine ja kehtetuks tunnistamine;\n2) üldplaneeringu (s.h teemaplaneeringu) algatamine, vastuvõtmine, avaliku väljapaneku väljakuulutamine, kehtestamine ning ülevaatamine;\n3) detailplaneeringu koostamise algatamine planeerimisseaduse paragrahvi 9 lõikes 11 sätestatud juhtudel;\n4) planeerimisseaduse § 10 lg 61 nimetatud detailplaneeringu vastuvõtmine ja kehtestamine;\n7) riiklikult tähtsa ehitise asukoha kooskõlastamine;\n8) üldplaneeringu keskkonnamõjude strateegilise hindamise algatamine.\n1) menetlustoimingutega seotud dokumentide vormide kinnitamine;\n2) detailplaneeringu koostamise algatamise või algatamisest keeldumise otsustamine, välja arvatud määruse § 3 punktis 3 nimetatud juhtudel;\n3) detailplaneeringute menetluse juhtimine;\n4) planeeringute avalike arutelude läbiviimine;\n5) detailplaneeringu vastuvõtmise ja avaliku väljapaneku korraldamise või vastuvõtmisest keeldumise otsustamine, välja arvatud määruse § 3 punktis 4 nimetatud juhtudel;\n6) vastuvõetud üld- ja detailplaneeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu korraldamine;\n7) üld-, teema- ja detailplaneeringute koostamine ning koostamise tellimine;\n8) üld-, teema- ja detailplaneeringute koostamise juhtimine;\n9) maakonnaplaneeringu koostamises osalemine;\n10) halduslepingu sõlmimine huvitatud isikuga detailplaneeringu koostamise või detailplaneeringu koostamise tellimiseks;\n11) vajadusel detailplaneeringu lähteseisukohtade väljatöötamine,\n13) kehtestatud üldplaneeringu ja detailplaneeringute ning planeeringute koostamise käigus kogutud andmete ja materjalide arhiveerimise ja avalikkusele kättesaadavuse tagamine;\n14) vastavas ajalehes igal aastal jaanuarikuus informatsiooni avaldamise korraldamine kavatsetavate üld- ja detailplaneeringute kohta;\n15) vajadusel täiendavate kooskõlastuste määramine;\n16) üldplaneeringu ja detailplaneeringu kooskõlastamine riigiasutustega;\n17) detailplaneeringualal nähtavale kohale informatsioonitahvli või -teatise paigaldamise korraldamine;\n18) lihtsustatud korras koostatava detailplaneeringu vastuvõtmise ja kehtestamise otsustamine;\n19) detailplaneeringu kehtestamise otsustamine, välja arvatud määruse § 3 punktis 4 nimetatud juhtudel;\n20) huvitatud isikuga lepingu sõlmimise vajaduse määramine detailplaneeringukohaste krundiväliste rajatiste väljaehitamise kohta;\n21) vallaga piirnevate teiste kohalike omavalitsuste üldplaneeringute, teemaplaneeringute või detailplaneeringute kooskõlastamine.\n(2) Vallavalitsuse pädevuses ehitusvaldkonna korraldamisel on:\n2) projekteerimistingimuste taotluste menetlemine ja projekteerimistingimuste väljastamise, väljastamisest keeldumise ja kehtetuks tunnistamise otsustamine;\n3) arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste väljastamise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise otsustamine;\n4) ehituslubade taotluste menetlemine ning ehituslubade väljastamise, väljastamisest keeldumise ja kehtetuks tunnistamise otsustamine,\n5) kirjaliku nõusoleku taotluste menetlemine ning kirjaliku nõusoleku väljastamise, väljastamisest keeldumise ja kehtetuks tunnistamise otsustamine;\n6) kasutuslubade taotluste menetlemine ning kasutuslubade väljastamise, väljastamisest keeldumise ja kehtetuks tunnistamise otsustamine;\n7) avalikule teele kasutusloa väljastamise, väljastamisest keeldumise ja kehtetuks tunnistamise otsustamine;\n8) katastriüksuse sihtotstarbe määramine;\n9) valla huvides servituutide seadmise vajaduse otsustamine;\n10) ehituskeeluvööndi vähendamise või suurendamise taotluse esitamine;\n11) nõusoleku andmise või sellest keeldumise otsustamine valla omandis olevale maale ehitusõiguse andmiseks;\n12) inimese elule, tervisele, varale või keskkonnale ohtliku ehitise nõuetele vastavusse viimise otsustamine ja korraldamine;\n13) õigusliku aluseta ehitatud ehitise lammutamise otsustamine ja korraldamine;\n14) keskkonnamõjude strateegilise hindamise algatamine ja korraldamine;\n15) ajutisele ehitisele ehitusloa ja kasutusloa väljastamine;\n16) sundvalduse seadmine juhul, kui vallavalitsuse pädevuses on kehtestada detailplaneering, millega kavandatakse tehnovõrkude või -rajatiste rajamine;\n17) sundvalduse seadmine projekteerimistingimuste alusel;\n18) riiklikusse ehitisregistrisse andmete esitamine;\n19) ehitusjärelevalve teostamine.\n(1) Üldplaneering koostatakse kogu valla territooriumi kohta.\n(2) Planeerimine on demokraatlik, terviklik, erinevate elualade arengukavasid koordineeriv ja integreeriv, funktsionaalne, pikaajaline ruumilise arengu kavandamine, mis arvestab tasakaalustatult majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi.\n(3) Planeeringute koostamisel ja menetlemisel käsitletakse kogu avalikult kasutatavat maa-ala koos sellest avanevate vaadetega (avalikku ruumi) ülevallalise terviksüsteemina. Selle kvaliteet ja terviklik funktsioneerimine on avalik huvi.\n§ 6. Üldplaneeringu koostamise algatamine ja algatamisest informeerimine\n(1) Üldplaneeringu lähteseisukoha kinnitab ja üldplaneeringu koostamise algatab vallavolikogu.\n(2) Vallavalitsus teatab üldplaneeringu koostamise algatamisest, annab informatsiooni planeeritava maa-ala suuruse ja asukoha kohta ning tutvustab algatatud üldplaneeringu eesmärke vastavas ajalehes ühe kuu jooksul pärast üldplaneeringu koostamise algatamise otsuse tegemist.\n(3) Vallavalitsus informeerib maavanemat üldplaneeringu koostamise algatamisest kahe nädala jooksul ning paneb üles teate üldplaneeringu koostamise algatamisest Leisi valla kodulehel.\n(4) Keskkonnamõju strateegiline hindamine algatatakse koos üldplaneeringu koostamise algatamisega.\n§ 7. Üldplaneeringu koostamine\n(1) Üldplaneering koostatakse koostöös planeerimisseaduse § 16 lg 1 nimetatud isikute ja asutustega.\n(2) Üldplaneeringu koostamise ajal võib iga isik esitada ettepanekuid ja vastuväiteid üldplaneeringu kohta. Kirjalikele ettepanekutele vastab vallavalitsus nelja nädala jooksul ettepaneku saabumise päevast arvates. Laekunud ettepanekutele vastatakse esitamise viisi või ettepaneku esitaja soovi kohaselt kas posti või elektronposti teel.\n(3) Üldplaneeringu lähteseisukoha, eskiislahenduse ja üldplaneeringu elluviimisega kaasneda võivate mõjude tutvustamiseks korraldab vallavalitsus avalikke arutelusid ja väljapanekuid, mille toimumisest informeerib avalikkust vastavas ajalehes.\n(4) Vallavalitsus avaldab Leisi valla kodulehel üldplaneeringu eskiislahendused ja lähteseisukohad.\n(5) Enne vastuvõtmist saadab vallavalitsus üldplaneeringu kooskõlastamiseks:\n1) planeeritava maa-ala naabrusesse jäävatele kohalikele omavalitsustele ja Keskkonnaametile;\n2) asjaomasele riigiasutusele, kui planeeritaval maa-alal asub riikliku kaitse alla võetud maa-ala või selle kaitsevöönd, samuti kultuurimälestis või selle kaitsevöönd või loodusobjekti kaitsevöönd või tehakse planeeringuga ettepanek selle kaitse alla võtmiseks või kui planeeritaval maa-alal asub keskkonnaregistri maardlate nimistus olev maardla või selle osa või kui planeeritavale maa-alale või selle lähiümbrusesse jääb olemasolev või kavandatav keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõikes 1 nimetatud olulise keskkonnamõjuga tegevuse asukoht või kui planeeritaval maa-alal asub maaparandussüsteem;\n3) asjaomasele riigiasutusele, kui planeeringuga kavandatakse olulise ruumilise mõjuga objekti;\n4) Kaitseministeeriumile, kui planeeringuga kavandatav võib kaasa tuua riigikaitselise objekti planeeritud töövõime vähenemise;\n5) Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile, Keskkonnaministeeriumile, Veeteede Ametile, Lennuametile, Muinsuskaitseametile ja Tehnilise Järelevalve Ametile, kui planeeringuga kavandatakse avaliku veekogu koormamist ehitisega;\n6) Kaitseministeeriumile, kui planeeritavale maa-alale või avalikku veekogusse kavandatakse üle 28 meetri kõrgusi ehitisi, ning Kaitseministeeriumile ja Siseministeeriumile, kui planeeritavale maa-alale või avalikku veekogusse kavandatakse üle 45 meetri kõrgusi ehitisi;\n7) Kaitseministeeriumile ja Siseministeeriumile, kui planeeritavale maa-alale või avalikku veekogusse kavandatakse üle 28 meetri kõrgusi tuulegeneraatoreid.\n(6) Vallavalitsus saadab üldplaneeringu maavanemale täiendavate kooskõlastuste määramiseks.\n§ 8. Üldplaneeringu vastuvõtmine ja avalikustamine\n(1) Vallavolikogu võtab vastu otsuse üldplaneeringu vastuvõtmise ja avalikule väljapanekule suunamise kohta.\n(2) Vallavalitsus korraldab üldplaneeringu avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu ning teatab vastavas ajalehes avaliku väljapaneku ning avaliku arutelu toimumise aja ja koha hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust. Teade avaliku väljapaneku toimumise kohta pannakse üles vallavalitsuses ja Leisi valla kodulehel vähemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust.\n(3) Koos avaliku väljapaneku teatega avaldab vallavalitsus Leisi valla kodulehel üldplaneeringu avaliku arutelu toimumise päevani.\n(4) Vallavalitsus teatab tähtkirjaga hiljemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust planeeringu avaliku väljapaneku ning üldplaneeringu avaliku arutelu toimumise aja ja koha planeerimisseaduse § 18 lg 5 nimetatud isikutele.\n(5) Üldplaneeringu avaliku väljapaneku ajal kohapeal esitatud, posti või elektronpostiga saadetud ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud isikutele teatab vallavalitsus oma põhjendatud seisukoha saadetud ettepanekute ja vastuväidete kohta ning teatab avaliku arutelu toimumise aja ja koha nelja nädala jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist. Seisukoht teatatakse kohapeal esitatud ning posti teel saadetud ettepanekute ja vastuväidete puhul tähtkirjaga ning elektronpostiga saadetud ettepanekute ja vastuväidete puhul elektronpostiga.\n(6) Vallavalitsus korraldab üldplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste arutamiseks avaliku arutelu kuue nädala jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist.\n(7) Vallavalitsus korraldab üldplaneeringus vajalike paranduste ja täienduste tegemise avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel.\n(8) Kui avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel tehtud parandused ja täiendused muudavad üldplaneeringu põhilahendusi, saadab vallavalitsus üldplaneeringu uuesti kooskõlastamiseks isiku ja asutusega, keda muudatus puudutab. Vallavolikogu peab muudetud põhilahendusega üldplaneeringu uuesti vastu võtma ja avalikule väljapanekule suunama. Vallavalitsus kordab üldplaneeringu avalikku väljapanekut ja avalikku arutelu.\n(9) Vallavalitsus esitab parandatud ja täiendatud üldplaneeringu maavanemale järelevalve teostamiseks.\n§ 9. Üldplaneeringu kehtestamine\n(1) Vallavolikogu kehtestab üldplaneeringu pärast selle avalikustamist ning maavanema poolt heakskiitmist.\n(2) Vallavalitsus teatab ühe kuu jooksul üldplaneeringu kehtestamisest vastavas ajalehes ja Leisi valla kodulehel. Üldplaneeringu kehtestamisest teatamisel tuleb anda lühiinformatsiooni planeeringu sisu kohta, sealhulgas selle kohta, millised on valla ruumilise arengu eesmärgid ning milliseks võivad kujuneda planeeringu elluviimisega kaasneda võivad majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised mõjud ning mõjud looduskeskkonnale.\n(3) Vallavalitsus saadab ühe kuu jooksul üldplaneeringu kehtestamisest arvates üldplaneeringu kehtestamise otsuse ärakirja ja kehtestatud üldplaneeringu Saare maavanemale elektrooniliselt ning paberkandjal.\n(4) Vallavalitsus saadab ühe kuu jooksul üldplaneeringu kehtestamise päevast arvates informatsiooni üldplaneeringu kehtestamisega jõustunud maakasutus- ja ehitustingimuste ning nende kitsenduste kohta riigi maakatastri pidajale.\n(5) Vallavalitsus teatab tähtkirjaga või elektrooniliselt üldplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul kehtestamise otsuse vastuvõtmise päevast arvates:\n1) isikule, kelle avaliku väljapaneku käigustehtud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid üldplaneeringu kehtestamisel ei arvestatud;\n3) kinnisasja omanikule, kelle kinnisasjale kehtestati üldplaneeringu koostamise käigus ajutine ehituskeeld;\n(1) Detailplaneering koostatakse valla territooriumi osa kohta ja see on maakasutuse ja lähiaastate ehitustegevuse aluseks. Valla territooriumi osa on vastavalt vajadusele üks või mitu krunti või suurem maa-ala.\n(2) Detailplaneering võib põhjendatud vajaduse korral sisaldada kehtestatud üldplaneeringu põhilahenduste muutmise ettepanekut. Kehtestatud üldplaneeringu põhilahenduse detailplaneeringuga muutmine on:\n3) muu oluline või ulatuslik üldplaneeringu muutmine.\n(3) Kehtestatud detailplaneering on aluseks uute katastriüksuste moodustamisele ning olemasolevate katastriüksuste piiride muutmisele detailplaneeringu koostamise kohustuse korral.\n(4) Kehtestatud detailplaneering on ehitiste projekteerimise aluseks detailplaneeringu koostamise kohustuse korral.\n(5) Detailplaneeringu koostamine on kohustuslik Leisi valla üldplaneeringus sätestatud juhtudel.\n(6) Vallavolikogu võib põhjendatud vajaduse korral algatada detailplaneeringu koostamise aladel ja juhtudel, millele planeerimisseaduse § 3 lõikes 2 ei ole sätestatud detailplaneeringu koostamise kohustust.\n(7) Käesoleva paragrahvi lõikes 6 sätestatud juhul tuleb enne detailplaneeringu koostamise algatamist kaaluda, kas võimalik avalik huvi kaalub üles detailplaneeringu koostamisele kulutatava aja ja rahalised vahendid. Detailplaneeringu koostamise vajalikkuse põhjendus ja kaalutlused peavad kajastuma õigusaktis, millega algatatakse detailplaneeringu koostamine.\n§ 11. Detailplaneeringu koostamise algatamine\n(1) Detailplaneeringu koostamise algatamise ettepaneku võib teha iga isik, esitades vormikohase taotluse koos lahendusskeemiga kas elektrooniliselt või paberkandjal vallavalitsusele. Taotluse vorm on kättesaadav Leisi valla kodulehel.\n2) detailplaneeringu sisuline eesmärk, s.h vajadusel üldplaneeringu muutmise põhjendus;\n3) nõusolekut detailplaneeringu koostamise finantseerimise kohta.\n(3) Kui taotlus ei ole esitatud nõuetekohaselt, tagastab vallavalitsus taotluse 5 tööpäeva jooksul, määrates tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui taotlust ei ole uueks tähtajaks esitatud, tuleb detailplaneeringu koostamise soovi olemasolul esitada uus taotlus. Taotlus loetakse esitatuks viimase nõuetekohase dokumendi esitamisega.\n(4) Vallavalitsus sõlmib huvitatud isikuga halduslepingu detailplaneeringu koostamiseks või detailplaneeringu koostamise tellimiseks, kus määratakse vallavalitsuse ja huvitatud isiku kohustused detailplaneeringu koostamisel.\n(5) Detailplaneeringu koostamise algatamise korraldus või otsus sisaldab muuhulgas järgmisi andmeid ja lisasid:\n1) detailplaneeringu koostamise algatamise ettepaneku tegija andmeid;\n2) detailplaneeringu nimetust;\n3) infot detailplaneeringu maa-ala suuruse ja asukoha kohta;\n4) detailplaneeringu koostamise eesmärki;\n5) vajadusel detailplaneeringu lähteseisukohti;\n6) vajadusel otsust ajutise ehituskeelu kehtestamise kohta;\n7) märget üldplaneeringu muutmise vajaduse kohta;\n8) kehtivaid planeeringuid, mida tuleb detailplaneeringu koostamisel arvestada;\n9) lisana planeeritava maa-ala skeemi ning vajadusel kontaktvööndi ulatust;\n10) detailplaneeringu lähteseisukoha ja eskiislahenduse tutvustamiseks avalike arutelude korraldamise vajadust;\n11) detailplaneeringu elluviimisega kaasneda võivate mõjude hindamise vajadust;\n12) detailplaneeringule muinsuskaitse eritingimuste koostamise vajadust;\n13) vajalike kooskõlastuste määramist;\n14) keskkonnamõjude strateegilise hindamise algatamise vajadust.\n(6) Detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse või korralduse võib tunnistada kehtetuks, kui kahe aasta jooksul otsuse või korralduse tegemisest ei ole vallavolikogu või vallavalitsus detailplaneeringut vastu võtnud vastavalt määruse paragrahvile 19.\n(7) Enne detailplaneeringu koostamise algatamise korralduse või otsuse kehtetuks tunnistamist informeerib vallavalitsus huvitatud isikut detailplaneeringu koostamise algatamise korralduse või otsuse kehtetuks tunnistamise kavatsusest ja annab talle tähtaja oma seisukoha esitamiseks.\n(8) Vallavalitsus võib planeeringu koostamise algatamise otsustamisel põhjendatud juhul planeeringu koostamise algatamisest keelduda, põhjendades otsust valla majanduslike, õiguslike, sotsiaalsete, funktsionaalsete, esteetiliste, looduslike, õiguslike jm tegurite tasakaalustatud käsitlusega.\n§ 12. Detailplaneeringu koostamise korraldamine ja detailplaneeringu menetlusest informeerimine\n(1) Kui detailplaneeringu koostamise algatamisel või planeerimisseaduse §-s 291 nimetatud planeeringu koostamise algatamisel on teada või planeerimise käigus selgub, et algatatud detailplaneering võib kaasa tuua kinnistu või selle osa sundvõõrandamise või selle suhtes sundvalduse seadmise vajaduse, teatab vallavalitsus tähtkirjaga detailplaneeringu koostamise algatamisest selle kinnisasja omanikule kahe nädala jooksul detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse tegemise päevast arvates või detailplaneeringu käigus asjaolude selgumise päevast arvates.\n(2) Vallavalitsus teatab detailplaneeringu koostamise algatamisest, annab informatsiooni planeeritava maa-ala suuruse ja asukoha kohta, sealhulgas määratleb planeeritava maa-ala piiri ning tutvustab algatatud detailplaneeringu eesmärke vastavas ajalehes ja Leisi valla kodulehel ühe kuu jooksul detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse tegemisest.\n(3) Vallavalitsus esitab elektrooniliselt Saare maavanemale detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse ja algatamisel teada oleva muu informatsiooni kahe nädala jooksul detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse tegemise päevast arvates.\n(4) Vallavalitsus edastab teate detailplaneeringu koostamise algatamise kohta planeeritava maa-ala kinnisasjade omanikele, kes ei ole detailplaneeringu koostamise algatamise ettepanekut teinud, ja naaberkinnisasjade omanikele kahe nädala jooksul planeeringu algatamise otsuse tegemise päevast arvates.\n(5) Vallavalitsus korraldab kuu aja jooksul pärast detailplaneeringu koostamise algatamise otsuse tegemist detailplaneeringualal nähtavale kohale informatsioonitahvli või -teatise paigaldamise vähemalt kuuks ajaks. Informatsioonitahvel või -teatis peab olema märgatav ja see peab sisaldama vähemalt planeerimisseaduse § 12 lõikes 1 nimetatud informatsiooni.\n§ 13. Koostöö ja kaasamine detailplaneeringu koostamisel\n(2) Detailplaneering tuleb koostada regionaalministri poolt kehtestatud detailplaneeringu vormistamise nõuete kohaselt.\n(3) Detailplaneering koostatakse koostöös:\n3) Päästeametiga, kui riskianalüüsist tulenevalt jääb planeeritavale maa-alale või selle lähiümbrusesse olemasolev või kavandatav suure riskiohuga objekt;\n5) planeeritava maa-ala elanikke esindavate mittetulundusühingute ja sihtasutustega;\n6) Keskkonnaametiga, kui planeeringu elluviimisega võib kaasneda oluline mõju keskkonnale.\n(4) Vallavalitsus kaasab puudutatud isiku detailplaneeringu koostamisse ja teatab sellest talle esimesel võimalusel. Puudutatud isikuks on:\n(5) Planeeritava maa-ala kinnisasja või naaberkinnisasja koormava piiratud asjaõiguse omanik kaasatakse menetlusse puudutatud isikuga samadel alustel ja korras. Isiku võib jätta kaasamata juhul, kui kaasamata jätmine ei mõjuta nimetatud isiku huve.\n(6) Detailplaneeringu koostamisel korraldatakse keskkonnamõju strateegilist hindamist, kui see on nõutud keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse paragrahvi 33 lõike 1 punktis 3 sätestatud juhtudel. Sellistel juhtudel peab detailplaneeringu koostamisel arvesse võtma keskkonnamõju strateegilise hindamise tulemusi.\n(7) Planeeringu koostamise ajal võib iga isik esitada ettepanekuid ja vastuväiteid planeeringu kohta. Kirjalikele ettepanekutele vastab vallavalitsus nelja nädala jooksul ettepaneku saabumise päevast arvates. Laekunud ettepanekutele vastatakse esitamise viisi või ettepaneku esitaja soovi kohaselt posti või elektronposti teel.\n(8) Maareformi seaduse § 31 lõike 2 tähenduses on jätkuvalt riigi omandis oleva maa puhul kinnisasja omanikuks Keskkonnaministeerium või keskkonnaministri volitatud isik.\n§ 14. Detailplaneeringu eskiislahenduse esitamine\n(1) Pärast detailplaneeringu koostamise algatamist esitatakse vallavalitsusele detailplaneeringu eskiislahendus.\n(2) Vallavalitsus korraldab detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduste tutvustamiseks avalikke arutelusid. Vähemalt ühe avaliku arutelu korraldamine on kohustuslik, kui detailplaneeringut koostatakse planeerimisseaduse § 10 lõikes 61 sätestatud juhtudel.\n(3) Vallavalitsus teatab planeeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduste väljapaneku ning avaliku arutelu aja, koha ja väljapaneku kestuse:\n(4) Koos planeeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduste väljapaneku ja avaliku arutelu toimumise teate avaldamisega avaldab vallavalitsus Leisi valla kodulehel planeeringu lähteseisukohad või eskiislahendused.\n(1) Detailplaneering esitatakse koos kaaskirjaga vallavalitsusele kooskõlastamiseks ja vastuvõtmiseks üheaegselt paberkandjal kahes eksemplaris ja digitaalsel andmekandjal.\n(3) Vallavalitsus kontrollib detailplaneeringu vastavust seadustele, üldplaneeringule, regionaalministri poolt kehtestatud planeeringute vormistamise nõuetele ja teistele õigusaktidele. Puudulikult vormistatud või ilmselgete tehniliste vigadega koostatud detailplaneering tagastatakse kaaskirjaga selle esitajale paranduste sisseviimiseks.\n(4) Üldplaneeringu põhilahenduse muutmise ettepanekut sisaldava detailplaneeringu saadab vallavalitsus enne vastuvõtmisele suunamist Saare maavanemale riigiasutustega kooskõlastamise vajaduse määramiseks.\n(5) Vallavalitsus kooskõlastab detailplaneeringu täiendavalt määratud riigiasutustega.\n(6) Detailplaneering esitatakse vastuvõtmiseks pärast kõigi vajalike kooskõlastuste saamist.\n(7) Planeerimisseaduse § 10 lg 61 nimetatud juhtudel võtab detailplaneeringu vastu vallavolikogu oma otsusega. Muudel juhtudel võtab detailplaneeringu vastu vallavalitsus oma korraldusega.\n(8) Ehituskeeluvööndi vähendamise või suurendamise vajadus fikseeritakse detailplaneeringu vastuvõtmise korralduses või otsuses.\n(9) Vallavalitsus esitab Keskkonnaametile ehituskeeluvööndi vähendamise või suurendamise taotluse pärast detailplaneeringu vastuvõtmist.\n(1) Detailplaneeringu avalik väljapanek toimub nelja nädala jooksul pärast detailplaneeringu vastuvõtmist. Detailplaneeringu avalik väljapanek kestab kaks nädalat. Kehtestatud üldplaneeringu põhilahenduse muutmise ettepanekut sisaldavatel detailplaneeringutel kestab avalik väljapanek neli nädalat.\n(2) Vallavalitsus teatab tähtkirjaga hiljemalt kaks nädalat enne avaliku väljapaneku algust detailplaneeringu avaliku väljapaneku ning avaliku arutelu toimumise aja ja koha planeerimisseaduse §-s 18 lg 5 nimetatud isikutele.\n(3) Vallavalitsus teatab vastavas ajalehes, Leisi valla kodulehel ning Leisi vallamajas, Kooli tn 12, avaliku väljapaneku koha, algusaja ja kestuse hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust. Teates antakse detailplaneeringu sisu lühitutvustus ja informatsioon planeeritava maa-ala suuruse, asukoha, kavandatava hoonestuse iseloomu ning olulisemate maakasutus- ja ehitustingimuste kohta.\n(4) Koos avaliku väljapaneku teatega avaldab vallavalitsus Leisi valla kodulehel:\n1) detailplaneeringu, mille avaliku väljapaneku järel on kohustuslik korraldada avalik arutelu, avaliku arutelu toimumise päevani;\n2) detailplaneeringu, mille avaliku väljapaneku järel ei ole kohustuslik korraldada avalikku arutelu, avaliku väljapaneku lõpuni.\n(5) Igal isikul on õigus avaliku väljapaneku kestel esitada kohapeal, posti teel või elektronpostiga ettepanekuid ja vastuväiteid detailplaneeringu kohta.\n(6) Detailplaneeringu avaliku väljapaneku ajal kohapeal esitatud, posti teel või elektronpostiga saadetud ettepanekuid ja vastuväiteid esitanud isikutele teatab vallavalitsus oma põhjendatud seisukoha saadetud ettepanekute ja vastuväidete kohta ning teatab avaliku arutelu toimumise aja ja koha nelja nädala jooksul pärast detailplaneeringu avaliku väljapaneku lõppemist. Seisukoht teatatakse kohapeal esitatud ning posti teel saadetud ettepanekute ja vastuväidete puhul tähtkirjaga ning elektronpostiga saadetud ettepanekute ja vastuväidete puhul elektronpostiga.\n(7) Kui avaliku väljapaneku käigus on detailplaneeringu kohta laekunud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid, korraldab vallavalitsus detailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemuste tutvustamiseks avaliku arutelu kuue nädala jooksul pärast avaliku väljapaneku lõppemist.\n(8) Avaliku väljapaneku käigus kirjalikke ettepanekuid või vastuväiteid esitanud isik võib loobuda oma ettepanekutest või vastuväidetest, teatades sellest kirjalikult vallavalitsusele.\n(9) Vallavalitsus teatab avaliku arutelu toimumise aja ja koha vastavas ajalehes ning Leisi valla kodulehel hiljemalt üks nädal enne avaliku arutelu toimumist.\n(10) Avaliku arutelu tulemuste alusel korraldab vallavalitsus detailplaneeringus vajalike paranduste ja täienduste tegemise.\n(11) Kui avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemuste alusel tehtud parandused ja täiendused muudavad detailplaneeringu põhilahendusi, kooskõlastatakse detailplaneering uuesti riigiasutuste või isikutega, keda muudatus puudutab. Muudetud põhilahendusega detailplaneering tuleb uuesti vastu võtta ja avalikustada.\n(12) Avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu tulemustest teatab vallavalitsus vastavas ajalehes kahe nädala jooksul avaliku arutelu toimumise päevast arvates.\n(13) Pärast avalikustamist ja enne kehtestamist saadab vallavalitsus detailplaneeringu järelevalve teostamiseks maavanemale juhul, kui avalikustamise käigus esitati detailplaneeringule vastuväiteid ning vastuväited on jäänud lahendamata, samuti juhul, kui detailplaneering ei ole koostatud üldplaneeringuga kooskõlas.\n(1) Planeerimisseaduse §-s 10 lg 61 toodud juhtudel kehtestab detailplaneeringu vallavolikogu oma otsusega. Muudel juhtudel kehtestab detailplaneeringu vallavalitsus oma korraldusega.\n(2) Vallavalitsus teatab vallavalitsuse või vallavolikogu poolt detailplaneeringu kehtestamisest ühe kuu jooksul detailplaneeringu kehtestamise päevast arvates vastavas ajalehes ja Leisi valla kodulehel.\n(3) Vallavalitsus saadab detailplaneeringu kehtestamise otsuse või korralduse ärakirja ning kehtestatud detailplaneeringu Saare maavanemale ning riigi maakatastri pidajale ühe kuu jooksul detailplaneeringu kehtestamise päevast arvates.\n(4) Vallavalitsus teatab tähtkirjaga detailplaneeringu kehtestamisest ühe nädala jooksul kehtestamise otsuse vastuvõtmise päevast arvates:\n1) isikule, kelle avaliku väljapaneku käigustehtud kirjalikke ettepanekuid ja vastuväiteid detailplaneeringu kehtestamisel ei arvestatud;\n(5) Detailplaneeringu kehtestamisega muutub kehtetuks samale maa-alale varem kehtestatud detailplaneering või vastav osa suuremale maa-alale varem kehtestatud detailplaneeringust.\n(1) Kehtestatud detailplaneeringu või selle osa võib tunnistada kehtetuks, kui vallavalitsus või planeeringuala kinnistu omanik soovib detailplaneeringu elluviimisest loobuda.\n(2) Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamiseks tuleb esitada vallavalitsusele vabas vormis avaldus. Detailplaneeringu tunnistab kehtetuks vallavolikogu.\n(3) Vallavalitsus teatab detailplaneeringu või selle osa kehtetuks tunnistamisest ja selle põhjustest vastavas ajalehes ühe kuu jooksul detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise päevast arvates.\n(4) Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise otsuse ärakirja saadab vallavalitsus maavanemale ja riigi maakatastri pidajale ühe kuu jooksul planeeringu kehtetuks tunnistamise otsuse tegemise päevast arvates.\n§ 19. Üldplaneeringu ülevaatamine\n(1) Kehtestatud üldplaneeringu vaatab üle vallavolikogu kuue kuu jooksul pärast kohalike omavalitsuste volikogude korralisi valimisi.\n(2) Vallavalitsus informeerib üldplaneeringu ülevaatamise tulemustest maavanemat ning teatab üldplaneeringu ülevaatamise tulemustest vastavas ajalehes ja Leisi valla kodulehel.\n§ 20. Ajutine ehituskeeld\n(1) Vallavolikogu võib kehtestada üldplaneeringu koostamise ajal kuni kaheks aastaks ajutise ehituskeelu planeeritaval maa-alal või selle osal, kui koostatava üldplaneeringu lahendusega kavatsetakse muuta selle maa-ala kohta varem kehtestatud detailplaneeringuga määratud krundi ehitusõigust.\n(2) Vallavolikogu või vallavalitsus võib kehtestada detailplaneeringu koostamise ajal kuni kaheks aastaks ajutise ehituskeelu planeeritaval maa-alal või selle osal, kui koostatava detailplaneeringu lahendusega kavatsetakse muuta selle maa-ala kohta varem kehtestatud detailplaneeringuga määratud krundi ehitusõigust.\n(3) Ajutise ehituskeelu kehtimise ajal on keelatud välja anda ehituslube ehitamiseks maa-alal, mille kohta keeld on kehtestatud.\n(4) Ajutine ehituskeeld ei laiene ehitisele, millele on antud ehitusluba enne ehituskeelu kehtestamist.\n(5) Vallavalitsus teatab kinnistu omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutada võib, ajutise ehituskeelu kehtestamise kavatsusest ja põhjustest tähtkirjaga hiljemalt kaks nädalat enne ajutise ehituskeelu kehtestamist. Ajutine ehituskeeld tehakse teatavaks kinnistu omanikule, keda ajutine ehituskeeld puudutab, teatavaks tähtsaadetisena edastatud kirjaga ühe nädala jooksul ehituskeelu kehtestamise päevast arvates.\n§ 21. Olulise ruumilise mõjuga objekti asukoha valiku planeeringu koostamise erisused\n(1) Olulise ruumilise mõjuga objekt käesoleva määruse tähenduses on objekt, millest tingitult transpordivood, saasteainete hulk, külastajate hulk, visuaalne mõju, lõhn, müra, tooraine või tööjõu vajadus muutuvad objekti kavandatavas asukohas senisega võrreldes oluliselt ning mille mõju ulatub suurele territooriumile.\n(2) Olulise ruumilise mõjuga objekti asukoht valitakse üldplaneeringu alusel.\n(3) Olulise ruumilise mõjuga objekti planeeritava maa-ala suuruse:\n1) määrab vallavalitsus koostöös maavanema ja Keskkonnaametiga, kui asukoht valitakse üldplaneeringu alusel;\n2) kooskõlastab regionaalminister.\n(4) Kui olulise ruumilise mõjuga objekti rajamisega võivad kaasneda ohtlikud veosed, kaasatakse planeeringu koostamisse päästeamet, kellega koostöös määratakse olulise ruumilise mõjuga objekti rajamise võimalikkus ja tingimused, sealhulgas ohtlike veoste vedamise tingimused ka väljaspool planeeritavat maa-ala.\n(5) Kui olulise ruumilise mõjuga objekti võimalikud asukohad jäävad mitme kohaliku omavalitsuse territooriumile ning võimalikke asukohti on rohkem kui kaks, võib enne olulise ruumilise mõjuga objekti asukohta määrava planeeringu koostamist teha eelnevalt asukoha eelvaliku.\n(6) Asukoha eelvaliku teeb vallavalitsus või olulise ruumilise mõjuga objekti ehitamisest huvitatud juriidiline isik. Kui eelvalikut teeb olulise ruumilise mõjuga objekti ehitamisest huvitatud juriidiline isik, teatab ta maavanemale ja vallavalitsusele ning Keskkonnaametile asukoha eelvaliku alustamisest kahe nädala jooksul eelvaliku alustamise päevast arvates.\n(7) Asukoha eelvaliku tegija:\n1) teatab eelvaliku alustamisest vähemalt ühes üleriigilise levikuga päevalehes, regulaarselt ilmuvas maakonnalehes ja vähemalt üks kord kuus ilmuvas vallalehes;\n2) korraldab vallavalitsuses eelvaliku käigus olulise ruumilise mõjuga objekti avalikke väljapanekuid, teatades avaliku väljapaneku aja ja koha käesoleva lõike punktis 1 nimetatud ajalehtedes hiljemalt üks nädal enne avaliku väljapaneku algust;\n3) korraldab vallavalitsuses eelvaliku tulemusi tutvustava avaliku arutelu olulise ruumilise mõjuga objekti kohta, teatades avaliku arutelu aja ja koha käesoleva lõike punktis 1 nimetatud ajalehtedes hiljemalt üks nädal enne avaliku arutelu toimumist;\n(8) Asukoha eelvaliku alusel algatab vallavolikogu olulise ruumilise mõjuga objekti asukoha valiku üldplaneeringu. Vallavolikogu võib põhjendatud juhtudel keelduda olulise ruumilise mõjuga objekti planeeringu algatamisest.\n§ 22. Üldnõuded ehitistele\n(1) Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud hea ehitustava ja üldtunnustatud ehituslike põhimõtete järgi. Ehitised peavad olema esteetiliselt sobivad ning kõrgel arhitektuursel tasemel.\n(2) Ehitis tuleb paigutada ja püstitada detailplaneeringuga või projekteerimistingimustega ette nähtud hoonestusalale.\n(3) Ehitis ja ehitise väljaulatuvad osad peavad reeglina paiknema kinnistu piires, millel ehitis asub.\n(4) Juhul, kui ehitis ja/või selle väljaulatuvad osad ulatuvad üle kinnistu piiri naaberkinnistule, peab kinnistu omanik olema andnud enne ehitamise alustamist kirjaliku nõusoleku üleehitamiseks.\n(5) Kui naaberkinnistul on rohkem kui kuus omanikku, võib kirjalikku nõusolekut küsida korteriomanike ühisuselt või korteriühistult.\n(6) Krundi piiretena tuleb kasutada piirkonnale iseloomulikke ja hoone arhitektuuriga sobivaid piirdeid, mille kõrgus peab olema kooskõlas piirkonnas väljakujunenud tavaga.\n(7) Kui maa-ala piiramiseks püstitatakse piirdeaedasid, mille ehitamiseks on vajalikud kaevetööd, või soovitakse piirdeaed püstitada teekaitse vööndisse või kallasrajale, tuleb taotleda vallavalitsuselt kirjalik nõusolek. Kruntide vahelised piirded ehitatakse naabrite omavahelisel kokkuleppel.\n§ 23. Projekteerimistingimuste taotlemine, väljastamine ja avalikustamine\n(1) Projekteerimistingimused on ehitise püstitamiseks ja laiendamiseks koostatava ehitusprojekti konkreetsele ehitisele kohaldatavad arhitektuursed ja ehituslikud tingimused, mis väljastatakse vallavalitsuse korraldusega detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral.\n(2) Projekteerimistingimuste väljastamiseks esitatakse taotlus kas elektrooniliselt või kirjalikult vallavalitsusele. Taotlus peab sisaldama projekteeritava ehitise lühikirjeldust või eskiisjoonist.\n(3) Vallavalitsus väljastab projekteerimistingimused 30 päeva jooksul taotluse esitamisest.\n(4) Vajadusel väljastab vallavalitsus 5 tööpäeva jooksul projekteerimistingimuste eelnõu kinnistu omanikule (juhul kui taotleja ei ole kinnistu omanik), kaasomanikele või naaberkinnisasja omanikele, kelle huve võivad kavandatavad tööd riivata, kirjalike nõusolekute võtmiseks.\n(5) Pärast kirjalike nõusolekute saamist väljastab vallavalitsus oma korraldusega projekteerimistingimused 30 päeva jooksul taotluse esitamisest.\n(6) Kui omanik, kaasomanikud või naaberkinnistu omanikud ei põhjenda projekteerimistingimuste kooskõlastamata jätmist või põhjendused on selgelt asjasse mittepuutuvad, on vallavalitsusel õigus kaalutlusotsust kasutades välja anda projekteerimistingimused ilma naaberkinnistu omanike nõusolekuta.\n12) nõutavate riigiasutuste ja tehnovõrkude ja -rajatiste valdajate kooskõlastused ehitusprojektile;\n13) isikud, kellega ehitusprojekt tuleb kooskõlastada;\n14) muud vajalikud lähteandmed ja nõuded.\n(8) Kui ehitis või ehitisealune maatükk on mitme isiku ühises omandis, informeerib vallavalitsus kirjalikult projekteerimistingimuste väljastamisest ka neid kaasomanikke, kes ei ole projekteerimistingimuste taotlejad.\n(9) Projekteerimistingimused kehtivad kaks aastat.\n§ 24. Arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste määramine, väljastamine ja avalikustamine\n(3) Vallavalitsus informeerib ehitise arhitektuursete ja ehituslike lisatingimuste väljastamisest kirjalikult kinnistu omanikke.\n§ 25. Ehitusprojekti koostamine\n(2) Ehitise püstitamiseks ja laiendamiseks koostatava ehitusprojekti aluseks on:\n1) detailplaneeringu koostamise kohustuse korral kehtestatud detailplaneering ning olemasolu korral lisatingimused, mis täpsustavad ehitise arhitektuurseid ja ehituslikke tingimusi, mida detailplaneering ei sisalda;\n2) detailplaneeringu kohustuse puudumise korral projekteerimistingimused.\n(3) Ehitistega seotud tehnovõrkude ja -rajatiste, juurdepääsuteede ning parkimiskohtade ja haljastuse lahendused tuleb esitada projekti koosseisus.\n(4) Tehnovõrkude ja -rajatiste ehitusprojekti koosseisus tuleb esitada tehnovõrkude koondplaan.\n(5) Avalikult kasutatavate teede ehitamise aluseks on tee-ehitusprojekt, mis peab vastama teeseaduse nõuetele.\n(6) Suurte rahvahulkade kogunemise, suurõnnetuse ohu või muul moel kõrgendatud riskiga seotud ehitiste ehitusprojektidel on kohustuslik kirjalik ekspertiis.\n§ 26. Ehitusloa taotlemine ja väljastamine\n(1) Ehitamiseks peab olema ehitusluba. Ehitusluba teisele isikule kuuluvale kinnistule tehnovõrgu või -rajatise ehitamiseks väljastatakse kinnistu omaniku nõusolekul. Kinnistu omaniku nõusolek ei ole vajalik, kui ehitusloa taotleja kasuks on seatud sundvaldus.\n(2) Ehitusloa saamiseks tuleb maaüksuse või ehitise omanikul või ehitise kaasomanikul kaasomanike enamuse otsuse kohaselt, kui sellele enamusele kuulub suurem osa ühises asjas, või korteriomanikul korteriomanike häälteenamuse alusel, vallavalitsusele:\n1) esitada ehitusprojekt ühes eksemplaris ning soovitavalt digitaalselt, mis peab vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega kinnitatud vorminõuetele;\n2) esitada ehitusloa taotlus, mis peab vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega kinnitatud vorminõuetele;\n3) tasuda riigilõiv;\n4) esitada energiamärgis, kui see on nõutav.\n(3) Ehitusloa taotluse võib esitada nii elektroonselt kui paberkandjal. Elektroonse esitamise korral peab taotlus olema digitaalselt allkirjastatud.\n(4) Ehitusloa saamiseks esitatav ehitusprojekt peab olema eelnevalt kooskõlastatud õigusaktidest tulenevate riigiasutustega ning tehnovõrkude ja –rajatiste omanikega. Vallavalitsusel on õigus määrata täiendavaid kooskõlastusi.\n(5) Vallavalitsus kontrollib ehitusprojekti vastavust planeeringutele, projekteerimistingimustele ning ehitusprojektile kehtestatud nõuetele.\n(6) Leisi valla munitsipaalomandisse kuuluvale maale tehnovõrgu või -rajatise püstitamiseks annab nõusoleku vallavalitsus oma korraldusega.\n(7) Kui ehitusloa taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, võimaldatakse ehitusloa taotlejal puudused kõrvaldada, määrates kirjaliku teatega taotlejale tähtaja, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.\n(8) Muuhulgas võib ehitusloa väljastamisest keelduda detailplaneeringujärgsete elamute püstitamisel, kui kommunikatsioonid on väljaehitamata.\n(9) Ehituslubade väljastamise, sellest keeldumise või kehtetuks tunnistamise otsustab vallavalitsus oma korraldusega. Ehitusluba väljastatakse või keeldutakse selle väljastamisest 20 päeva jooksul ehitusloa taotluse ja nõuetekohaselt vormistatud ehitusprojekti saamise päevast arvates.\n(10) Ehitusloa andmed avalikustatakse vallavalitsuse poolt riikliku ehitisregistri veebilehel.\n(11) Kui ehitusloa väljastamisele eelneb keskkonnamõju hindamine, avaldab vallavalitsus teate ehitusloa väljastamise kohta vastavas ajalehes. Teade peab sisaldama:\n1) ehitusloa sisu ja tingimusi;\n2) ehitusloa väljastamise põhjendust ja vajaduse korral kahjulike mõjude vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise meetme kirjeldust;\n3) teavet üldsuse kaasamise kohta.\n(12) Kui ehitusloa väljastamisest keeldutakse põhjusel, et oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav, avaldab vallavalitsus teate ehitusloa väljastamisest keeldumise kohta vastavas ajalehes. Teade peab sisaldama:\n2) otsuse aluseks olevaid põhjendusi ja vajaduse korral kahjulike mõjude vältimise, vähendamise ja võimaluse korral kõrvaldamise meetmete kirjeldust;\n§ 27. Ehitusloa kehtetuks tunnistamine\n(1) Vallavalitsusel on õigus ehitusluba kehtetuks tunnistada. Ehitusluba tunnistatakse kehtetuks või keeldutakse ehitusloa kehtetuks tunnistamisest kümne päeva jooksul vastava taotluse esitamise päevast arvates või vallavalitsusele ehitusseaduse § 28 lõikes 1 nimetatud asjaolude teatavaks saamise päevast arvates.\n(2) Ehitusloa kehtetuks tunnistamisel, välja arvatud ehitusseaduse § 28 lõike 1 punktis 10 nimetatud alusel, peab ehitusloale märgitud maaüksuse või ehitise omanik taastama kehtetuks tunnistatud ehitusloa alusel ehitamisele eelnenud olukorra maaüksusel. Kui ehitusloa kehtetuks tunnistamisel ei ole endise olukorra taastamine täies ulatuses mõistlik või rikub kolmandate isikute õigusi, määrab vallavalitsus kirjaliku teatega endise olukorra taastamise taseme.\n§ 28. Muudatused ehitusprojektis pärast ehitusloa väljastamist\nKui ehitusloa taotlemise aluseks olnud ehitusprojekti muudetakse selliselt, et muutuvad ehitise olulised tingimused, nagu näiteks tuleohutus, energiatõhusus, ehitise kasutusotstarve, mõjuvad koormused (kandevõime) või muud olulised tehnilised näitajad, peab ehitusloa omanik taotlema uue ehitusloa. Taotluse võib esitada nii elektrooniliselt kui ka paberkandjal.\n§ 29. Kirjaliku nõusoleku taotlemine ja väljastamine\n(1) Kirjalik nõusolek on nõutav kui:\n1) ehitatakse väikeehitist, mille ehitisealune pind on 20-60m2;\n(2) Kirjaliku nõusoleku taotluse peab esitama maaüksuse või ehitise omanik või ehitise kaasomanik kaasomanike enamuse otsuse kohaselt, kui sellele enamusele kuulub suurem osa ühises asjas, või korteriomanik korteriomanike häälteenamuse alusel.\n(3) Vormikohane taotlus tuleb esitada vallavalitsusele kas elektrooniliselt või paberkandjal ja tasuda riigilõiv. Taotlusele lisatakse väikeehitise eskiis, soovitav asukoht ja põhiplaan ning hoonete puhul vaated. Tehnorajatise puhul lisatakse taotlusele tehnorajatise ehitusprojekt.\n(4) Kui kirjaliku nõusoleku taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, võimaldatakse kirjaliku nõusoleku taotlejal puudused kõrvaldada, määrates kirjalikus teates selleks taotlejale tähtaja, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva.\n(5) Vallavalitsusel on õigus nõuda enne kirjaliku nõusoleku andmist põhjendatud juhtudel taotlejalt ehitusprojekti. Põhjendatud juhtudeks on muu hulgas ehitise ohutuse tagamise vajadus, ehitise või ehitamise tehniline keerukus, samuti detailplaneeringust, projekteerimistingimustest või ehitise arhitektuursetest ja ehituslikest lisatingimustest tulenevad nõuded või kui muudetakse tehnosüsteemi või selle osa toimimise põhimõtteid.\n(6) Kui väikeehitise püstitamiseks on nõutav ehitusprojekt, lisatakse energiamärgis kirjaliku nõusoleku taotlusele.\n(7) Vallavalitsus otsustab oma korraldusega kirjaliku nõusoleku andmise või keeldub selle andmisest ehitusseaduses sätestatud alustel 10 päeva jooksul kirjaliku nõusoleku taotluse saamise päevast arvates või ehitusprojekti nõude korral ehitusprojekti esitamise päevast arvates.\n(8) Kirjalik nõusolek on tähtajatu. Kirjalik nõusolek kaotab kehtivuse, kui ehitamist ei ole alustatud kahe aasta jooksul kirjaliku nõusoleku andmise päevast arvates.\n(1) Ehitusseaduses nimetatud tunnustele vastavat 20-60 m2 suuruse ehitisealuse pinnaga väikeehitist, millel ei ole avalikkusele suunatud funktsioone, võib ehitada kirjaliku nõusoleku olemasolul.\n(2) Väikeehitise, mille ehitisealune pind on kuni 20 m2, millel ei ole avalikkusele suunatud funktsioone, püstitamiseks ei ole kirjalik nõusolek nõutav. Vältimaks ehitise mittesobivust keskkonda on soovitav enne väikeehitise püstitamist kooskõlastada vallavalitsusega ehitise arhitektuurne lahendus ja asukoht.\n(3) Väikeehitise püstitamisel kinnistu piirile lähemale kui 4 m, on vajalik naaberkinnisasja omanik(e)u nõusolek(ud).\n§ 31. Ehitamine\n(1) Riiklikku järelevalvet teostab Leisi valla haldusterritooriumil vallavanema käskkirjaga või lepinguga määratud isik.\n(2) Ehitamiseks on vajalik ehitusluba või kirjalik nõusolek. Ehitusluba või kirjalik nõusolek ei anna õigust ehitada ehitusloale või kirjalikule nõusolekule märgitud kinnistu või ehitise omaniku loata.\n(3) Ehitise omanik on kohustatud esitama vallavalitsusele vähemalt kolm tööpäeva enne ehitise, välja arvatud väikeehitise, ehitamise alustamist teatise ehitamise alustamise kohta.\n(4) Ehitada võib ehitusettevõtja, kes vastab ehitusseaduse paragrahvis 41 sätestatud nõuetele.\n(5) Üksikelamut, suvilat, aiamaja ja väikeehitist võib enda tarbeks ehitada ja omanikujärelevalvet teostada kinnistu või ehitise omanik.\n(6) Ehitamisel on ehitise omanik kohustatud tagama ehitise seintesse ja pinnasesse paigaldatud riiklike geodeetiliste märkide (reeperite ja polügonomeetria märkide) säilimise ja kasutatavuse.\n§ 32. Ehitise kasutusloa taotlemine ja väljastamine\n(1) Ehitise kasutusloa saamiseks tuleb ehitise omanikul või ehitise kaasomanikul kaasomanike enamuse otsuse alusel, kui sellele enamusele kuulub suurem osa ühises asjas, või korteriomanikul korteriomanike häälteenamuse otsuse alusel, esitada vallavalitsusele kas elektrooniliselt või kirjalikult:\n1) majandus- ja kommunikatsiooniministri poolt kehtestatud vorminõuete kohane taotlus;\n2) ehitamise tehniliste dokumentide originaalid või dokumendi väljastaja või ehitustoote tarnija toote nõuetele vastavuse tõendamise seaduse tähenduses või ehitise omaniku või kohaliku omavalitsuse kinnitatud koopiad, kui kasutusloa taotlejal on ehitamise tehniliste dokumentide säilitamise kohustus;\n3) õigusaktis sätestatud juhtudel dokument, mis tõendab ehitise kasutusele võtmisele eelneva ehitise, selle osa või ehitise tehnosüsteemi tehnilise kontrolli teostamist;\n4) õigusaktis sätestatud juhtudel kirjalik nõusolek ehitise või selle osa kasutusele võtmiseks;\n(2) Ehitise kasutamiseks peab olema kasutusluba. Valminud ehitist või selle osa võib kasutama hakata pärast kasutusloa saamist. Ehitist võib kasutada ainult kasutusloas näidatud otstarbel. Väikeehitist võib kasutada kasutusloata, kui ehitist ei kasutata elamiseks. Kasutusloaga antakse nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitusloa või kirjaliku nõusoleku taotlemisel esitatud ehitusprojektile.\n(3) Kasutusluba väljastatakse pärast ehitise ülevaatust ehitusspetsialisti poolt ja õigusaktidega ettenähtud nõuetele vastavaks tunnistamist, kaasates vajadusel ehitise ülevaatuse tegemisse selleks pädevaid isikuid ja institutsioone.\n(4) Ehitise ülevaatuse kohta koostatakse akt.\n(5) Kasutusluba väljastatakse või keeldutakse selle väljastamisest 20 päeva jooksul kasutusloa väljastamiseks vajaliku viimase dokumendi esitamise päevast arvates.\n(6) Kui kasutusloa väljastamisele eelneb keskkonnamõju hindamine, avaldab vallavalitsus teate kasutusloa väljastamise kohta ehitisregistri veebilehel ja vastavas ajalehes. Teates avaldatakse:\n(7) Kui kasutusloa väljastamisest keeldutakse põhjusel, et oluline keskkonnamõju on hindamata ja keskkonnamõju hindamine on nõutav, avaldab vallavalitsus teate kasutusloa väljastamisest keeldumise kohta vastavas ajalehes. Teates avaldatakse:\n(8) Kui kasutusloa taotlemisel esitatud dokumendid on puudulikud, võimaldatakse kasutusloa taotlejal puudused kõrvaldada, määrates selleks kirjalikus teates taotlejale tähtaja, mis ei või olla lühem kui viis tööpäeva. Puuduste määratud aja jooksul kõrvaldamata jätmise korral keeldutakse kasutusloa väljastamisest. Kui puuduse kõrvaldamine on võimatu ja kui puudus ei ole ehitise ohutust arvestades oluline, otsustab vallavalitsus kasutusloa väljastamise esitatud dokumentide alusel.\n(9) Kasutusluba väljastatakse valminud ehitisele kui tervikule. Kasutusloa võib ehitise püstitamisel väljastada ka ehitise osale, kui seda on võimalik funktsionaalselt ja ohutult kasutada. Ehitise osale väljastatud kasutusluba kehtib kuni ehitisele kui tervikule väljastatud kasutusloa väljastamiseni. Ehitisele kasutusloa väljastamisel arvestatakse eelnevalt ehitise osale väljastatud kasutusloaga ja selle loa väljastamiseks esitatud dokumentidega.\n(10) Kasutusloa väljastamise, sellest keeldumise või kehtetuks tunnistamise otsustab vallavalitsus.\n(11) Kasutusluba on üldjuhul tähtajatu. Ajutisele ehitisele väljastatakse kasutusluba tähtajaliselt kuni viieks aastaks.\n(12) Ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmiseks peab omanik taotlema uue kasutusloa.\n(13) Kui ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmine ei too kaasa ehitamist, otsustab vallavalitsus kasutusloa väljastamise ehitise või selle osa kasutamise otstarbe ja katastriüksuse sihtotstarbe muutmiseks.\n(14) Kui ehitise või selle osa kasutamise otstarbe muutmisega kaasneb ehitamine, mis ei too kaasa detailplaneeringu koostamise kohustust, määrab vallavalitsus katastriüksuse sihtotstarbe või sihtotstarbed ehitusseaduse kohases ehitusloas või kirjalikus nõusolekus nimetatud ehitise kasutamise otstarbe või otstarvete alusel.\n(2) Taotlusele tuleb lisada ehitusprojekt ehitise lammutamiseks, mis peab vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri määrusega kinnitatud vorminõuetele ning tasuda riigilõiv.\n§ 34. Õigusliku aluseta ehitatud ehitis ja ohtlik ehitis\n(1) Õigusliku aluseta ehitatud ehitise kasutusloa andmise otsustab vallavalitsus korraldusega.\n(3) Inimese elule, tervisele või varale või keskkonnale ohtliku ehitise omanik peab sellise ehitise kas viima vastavusse ehitisele esitatavatele nõuetele või lammutama vallavalitsuse korraldusega tehtud ettekirjutusega määratud tähtpäevaks, viisil ja tingimustel.\n§ 35. Krundi ja ehitiste korrashoid\nEhitise omanik on kohustatud ehitamise ajal, ehitise kasutamisel ja selle lammutamisel tagama temale kuuluva ehitise, selle juurde kuuluva krundi ja sellega piirneva puhastusala korrashoiu. Kui ehitustööde tegemiseks on vajalik kasutada naaberkruntide maa-ala, võib see toimuda lähtuvalt asjaõigusseadusest.\n§ 36. Vastutamine\nJärelevalvet eeskirja täitmise üle teostab Leisi vallavalitsuse poolt määratud ametnik või valdkonna eest vastutav isik.


Parim Hind Pudel/Ring Purki Märgistamise Masin, Plastikust Label Printing Machine Köögitehnika - Bokladan.org\nSobib erineva suurusega etiketi või isekleepuv kile igasuguseid ringi pudel,Suurt täpsust ja suurt kiirusega,serveerimiseks & märgistus automaatselt.\nSobiv vahemik : Ümar pudel, Ring, paak, Ring barrel, et isekleepuvad etiketid.\nSeda kasutatakse PET-pudel, plast pudel, klaas pudel, Metall pudel ja nii edasi vooru pudel jne.\n1, Väike struktuur, võtab vähem ruumi ja lihtne liikuda ja koormus.\n2, Hea märgistuse täpsust ja stabiilsust; Puhas, ei kortsu, ei ole mull.\n3,See on võimas funktsioon. Seda on võimalik saavutada ringikujulist positsiooni märgistamise ja mitte-seisundi märgistamise lihtsalt lüliti kontrolli.\n4,Siis vastab ringikujulist positsiooni märgistamise ja mitte-seisundi märgistus läbimõõt on vahemikus 12-120mm pudelid.\n5, See on lihtne kasutada ja reguleerida. Uued töötajad võivad kasutada või kohandada seda lihtsalt pärast lihtne koolitust.\n6,Konveiersüsteemi osad on täielikult kaetud, et vältida ebatavalised tingimused, mis muudavad kasutamise turvalisemaks.\n7 nutikas disain, mis võimaldab kasutajal reguleerida mehaaniliselt mõned struktuur kombinatsioon ja etikett likvideerimine, muudab see lihtne reguleerida märgistamise asend vabalt. Kõik need teha seda lihtne muuta toodete ja tuul sildid.\n8 On 2 kontrolli meetodid : automaat-ja poolautomaat. Töötajad võivad valida, kas tulede kontrolli või jalgade samm kontrolli märgistamine vastavalt tegelikkusele.\n9, Kogu varustus on peamiselt valmistatud roostevabast terasest ja kõrge alumiinium sulamist. Kogu struktuur on tugev ja harmooniline.\n10, On süü stop funktsioon, tootmise loendamise funktsiooniga.\nvähem kui ±0,5 mm\n10-150 mm läbimõõduga\nMasin saab kohandada vastavalt kliendi eriline nõue.\nMasina pildid :\nringi pudel märgistamise masin\nisekleepuv kleebis etiketid\n40L Kaubanduslik Vaakum Liha Soolamine Marineeritud Masin hamburger marineerimine vaakum kuivatamise masin puhitus marineeritud masin\nPuhitmarineeritud masinKirjeld: Võims: 120wPinge : 220 V / 50 HZBarrel suur: 380*376*345mmSuur: 870*450*900mmMahutav: 40 LN / W : 34.95 KG\n€ 223.00 234.50 5 %\n€ 60.00 63.00 5 %\n€ 132.30 5 %\n1tk FY-600A ,Roostevaba teras sile ja sooned elektrilised küpsetusplaat, sooned elektrilised praetud pannid\n1tk FY600 A ,Roostevaba teras sile ja sooned elektrilised küpsetusplaat, sooned elektrilised praetud pannidpricture näitabDescribtionBänd : JieyiMudel : FY600 APinge : 220v või 110vVõims: kw 3.4Tüüp : Eelsoojendama a electric pitKaal : 27kgPraad pleki paks: 9mmPraad plaadi suur: 635*365mmPakend : karbisKohaldamisala : Tee restoranide seadmed, kook tuba seadmed,pagari seadmed, läänestiilis toidu pood seadmed, juua kauplseadmed


AS Ekspress Grupp: 2018.aasta III kvartali ja 9 kuu konsolideeritud auditeerimata vahearuanne\nAvaldatud: 2018-10-31 07:00:00 CET\nAS Ekspress Grupi ärimahud kasvasid nii kolmandas kvartalis kui ka üheksa kuu lõikes. Kontserni kolmanda kvartali müügitulu kasvas 4% ja ulatus 15,6 miljoni euroni ning 9 kuu müügitulu 8% ulatudes 49,6 miljoni euroni. Kontserni 9 kuu digitaalsed tulud kasvasid seejuures 25% võrreldes eelmise aasta sama perioodiga ning moodustavad 37% kogukäibest.\nKontserni EBITDA ulatus kolmandas kvartalis 0,6 miljoni euroni ja 9 kuu arvestuses 3,0 miljoni euroni. Võrreldes varasema perioodiga langes EBITDA kolmandas kvartalis 1,1 miljoni euri võrra ja 9 kuu võrdluses 2,2 miljoni euri võrra. Kasumlikkusele avaldas positiivset mõju digitaalsete tulude kiire kasv, kuid vähendas oodatust nõrgem tulemus trükiteenuste segmendis, mitmete sisendhindade kasv ja Ajakirjade Kirjastuse tegevuse reorganiseerimisega seotud ühekordsed kulud.\nKontsern keskendub ka edaspidi digitaalsete tulude kasvule. Olukorras, kus trükimeedia tiraažid on seisakus või languses, ei suuda digitulude kasv siiski langust täiel määral kompenseerida. Tarbijate meediatarbimise harjumused on muutumas ja järjest rohkem tarbijaid otsustab digitaalse sisu kasuks, kuid paljud lugejad ei ole siiski veel harjunud digitaalse sisu eest maksma. Kontsern teeb selles valdkonnas järjepidevaid pingutusi tõstmaks digitellijate arvu, kuna näeme selles olulist kasvuvõimalust. Oleme teinud lugejatele kättesaadavaks ka mitmeid uusi formaate, mis lisavad meie digitaalsetele toodetele uusi väljundeid, sh sisu kuulamine kõnesüntesaatori abil ja erinevad podcastide formaadid, millest tuntuim on “Mehed ei nuta” nimeline spordisaade.\nKolmandas kvartalis käivitus täies mahus kontserni kinnisvaraportaali Kinnisvara24.ee turundus- ja müügitegevus. Portaali esimesi aktiivseid tegevuskuid võib lugeda edukaks: septembri lõpu seisuga oleme jõudnud nii kuulutuste arvu kui külastatavuse osas samale tasemele turu suuruselt teise portaaliga City24.ee. Kinnisvara24.ee kuulutuste arv oli septembri lõpus ligikaudu 21 tuhat, mis on ca 82% turu teisel positsioonil oleva portaali mahust.\nKolmandas kvartalis toimusid elamusturunduse ärivaldkonnas mitmed olulised üritused, neist suurim Leedus, Kaunases aset leinud enam kui 25 000 osalejaga meelelahutusüritus. Ürituste ja tegevuste korraldamine on valdkond, mida soovime arendada ka edaspidi, sest see eristub traditsioonilisest lähenemisest ja omab kasumlikke süngeriavõimalusi grupi muude tegevusvaldkondadega.\nLeedus oleme koostöös riigi ja teiste partneritega algatanud võitluse libauudiste vastu (demaskuok.lt). See algatus on pälvinud positiivset vastukaja ja toetust nii kohalikul kui ka Euroopa Liidu tasemel. Lätis oleme algatanud teema naised vanglas Kletka/Krātiņš, mis on tänaseks saanud rohkem kui 200 000 lugejat. Lätis on riigi suurim uudisteportaal Delfi saavutanud positsiooni, kus riigi olulisemaid teledebatte viidi läbi just Delfi keskkonas Läti parima uuriva ajakirjanku Janis Dombursi poolt.\nKontserni trükikoda on tulenevalt langevatest tiraažidest tugeva hinnasurve all, mis on toonud oodatust suurema languse segmendi kasumlikkuses. Täiendavalt mõjutavad tulemust kasvanud sisendhinnad sh peamiselt tööjõu-, elektri- ja paberikulu.\nVaatamata ärimahtude suurenemisele on kontserni kasumlikkus surve all, seda eeskätt tulenevalt tihenevast konkurentsiolukorrast meedia ja trükiteenuste segmendis. Juhtkond pöörab järgmistel perioodidel tähelepanu ja otsib täiendavaid võimalusi kasumlikkuse parandamiseks ning efektiivsuse tõstmiseks.\nKontserni sisemises aruandluses jälgib juhtkond tulemusi konsolideerides ühisettevõtted proportsionaalselt. Samuti on sätestatud sündikaatlaenulepingus teatud suhtarvude jälgimine, võttes arvesse proportsionaalset konsolideerimist.\n2018. aasta III kvartali konsolideeritud müügitulu oli 15,6 miljonit eurot (III kvartal 2017: 15,0 miljonit eurot) ning 2018. aasta 9 kuu müügitulu oli 49,6 miljonit eurot (9 kuud 2017: 46,1 miljonit eurot). Müügitulud kasvasid 8% võrreldes eelmise aastaga. Müügitulu kasv tuleb suures osas reklaamivõrgustiku ja sihtrühmapõhiste reklaamimüügilahenduste pakkuja Adnet Media enamusosaluse ostmisest eelmise aasta novembris, mis on kasvatanud koos Delfidega oluliselt kontserni online tulusid ja osakaalu kogukäibes. Kontserni digitaalsete tulude osakaal on III kvartali lõpuks kasvanud 37%-ni kogukäibest, mis on läbi aegade kõrgeim osakaal. Kontserni 2018. aasta 9 kuu digitaalsed tulud kasvasid 25% võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.\n2018. aasta III kvartali konsolideeritud EBITDA oli 0,65 miljonit eurot (III kvartal 2017: 1,78 miljonit eurot) ning 2018. aasta 9 kuu EBITDA oli 2,99 miljonit eurot (9 kuud 2017: 5,20 miljonit eurot). EBITDA vähenes 42%-di võrra võrreldes eelmise aastaga. EBITDA marginaal vähenes 6,0%-ni (9 kuud 2017: 11,3%). 2018. aasta 9 kuu konsolideritud puhaskasum oli 0,27 miljonit eurot (9 kuud 2017: 2,44 miljonit eurot), mis andis puhaskasumi marginaaliks 0,5% (9 kuud 2017: 5,3%). Kasumlikkuse langus tuleneb eelkõige trükiteenuste segmendi üha tihenevast hinnakonkurentsist ning sisendhindade tõusust. Lisaks printmeedia tulude langusest ning kasvavatest kojukande- ja tööjõukuludest (kasv +8% ver 9 kuud 2017) ning ühekordsetest reorganiseerimisega seotud kuludest (9 kuud 2018: 0,26 miljonit eurot).\nAruandeperioodi lõpus oli kontsernil proportsionaalselt konsolideerides vabu rahalisi vahendeid 1,1 miljonit eurot ning omakapital 50,7 miljonit eurot (65% bilansimahust). Võrreldavad andmed 2017. aasta 30. septembri seisuga olid vastavalt 3,0 miljonit eurot ning 51,7 miljonit eurot (67% bilansimahust). Seisuga 30. september 2018 oli kontserni netovõlg 15,4 miljonit eurot (30. september 2017: 13,2 miljonit eurot).\nRahvusvaheliste finantsaruandluse standardite (IFRS) kohaselt tuleb 50% ühisettevõtted kajastada konsolideeritud raamatupidamise aruannetes kapitaliosaluse meetodil. Kontserni sisemises aruandluses jälgib juhtkond tulemust konsolideerides ühisettevõtted proportsionaalselt. Samuti on sätestatud sündikaatlaenulepingus teatud suhtarvude jälgimine, võttes arvesse proportsionaalset konsolideerimist.\nSelguse huvides on tegevusaruandes välja toodud kaks versiooni näitajaid: üks, kus ühisettevõtted on konsolideeritud rida-realt, ning teine, kus ühisettevõtted on kajastatud kapitaliosaluse meetodil ning nende tulemus kajastub ühe reana finantstuludes.\nKasumlikkuse näitajad - ühisettevõtted 50% konsolideeritud\n(tuhandetes EUR) III kv 2018 III kv 2017 Muutus % 9 kuud 2018 9 kuud 2017 Muutus % 12 kuud 2017\nMüügitulu 15 596 15 014 4% 49 606 46 093 8% 63 699\nEBITDA 647 1 775 -64% 2 991 5 202 -42% 6 713\nEBITDA marginaal (%) 4,1% 11,8% 6,0% 11,3% 10,5%\nÄrikasum* (195) 1 005 -119% 695 2 896 -76% 3 526\nÄrirentaablus* (%) -1,2% 6,7% 1,4% 6,3% 5,5%\nIntressikulud (111) (102) -10% (317) (324) 2% (427)\nPerioodi puhaskasum /(-kahjum)* (387) 813 -148% 266 2 444 -89% 2 952\nPuhasrentaablus* (%) -2,5% 5,4% 0,5% 5,3% 4,6%\nPerioodi puhaskasum /(-kahjum) raamatupidamise aruandes\n(sh allahindlused ja kasum osaluse muutusest) (387) 813 -148% 266 2 444 -89% 3 146\nPuhasrentaablus (%) -2,5% 5,4% 0,5% 5,3% 4,9%\nVarade tootlus (%) -0,5% 1,1% 0,3% 3,2% 4,1%\nOmakapitali tootlus (%) -0,8% 1,6% 0,5% 4,8% 6,1%\nPuhaskasum aktsia kohta (EPS) (0,01) 0,03 0,01 0,08 0,11\nKontserni tegevus on jagatud kaheks suuremaks segmendiks: meedia segmendiks ja trükiteenuste segmendiks. Meedia segment hõlmab kontserni tegevusi Eestis, Lätis ja Leedus. Siia kuuluvad internetiportaali Delfi äritegevus, mitmed teised portaalid, mis pakuvad interneti reklaamivõrgu- ja sihtrühmapõhiseid reklaamimüügi lahendusi, digitaalse välireklaami müüki Eestis ja Lätis, Eesti nädalalehtede Maaleht, Eesti Ekspress ja LP kirjastamist, päevalehe Eesti Päevaleht ja tabloidlehe Õhtuleht kirjastamist, tasuta lehe Linnaleht kirjastamist, raamatute ja ajakirjade kirjastamist Eestis, kuni detsembrini 2017 ajakirjade kirjastamist Leedus, kojukandeteenuse osutamist.\nTrükiteenustesegment hõlmab ASi Printall, mis on suurimaid trükikodasid Eestis. Trükikojas on võimalik trükkida kvaliteetseid ajakirju, ajalehti, reklaammaterjale, toote- ja teenustekatalooge, aastaraamatuid, pehmekaanelisi raamatuid ja muid trükiseid.\nSegmentide EBITDA ei sisalda ühekordseid firmaväärtuste ja kaubamärkide allahindlust. Segmentide reklaamimüügituludest on maha arvatud agentuuridele makstavad mahupõhised ja muud tasud.\nIII kv 2018 III kv 2017 Muutus % 9 kuud 2018 9 kuud 2017 Muutus % 12 kuud 2017\nMeedia segment (kapitaliosaluse meetodil) 8 593 7 639 12% 26 002 22 890 14% 33 498\nsh tulu kõikidest digitaalsetest ja online kanalitest 5 555 4 594 21% 17 468 13 911 26% 19 963\nTrükiteenuste segment 5 614 5 418 4% 18 190 17 383 5% 23 879\nKesksed tegevused 615 633 -3% 2 004 1 799 11% 2 486\nSegmentidevahelised elimineerimised (1 052) (967) (3 105) (3 018) (5 793)\nKONTSERN KOKKU kapitaliosaluse meetodil 13 770 12 723 8% 43 091 39 054 10% 54 070\nMeedia segment (proportsionaalselt konsolideerituna) 10 573 10 222 3% 33 208 30 822 8% 44 429\nsh tulu kõikidest digitaalsetest ja online kanalitest 5 875 4 876 20% 18 471 14 751 25% 21 024\nSegmentidevahelised elimineerimised (1 206) (1 259) (3 796) (3 911) (7 095)\nKONTSERN KOKKU proportsionaalselt konsolideerituna 15 596 15 014 4% 49 606 46 093 8% 63 699\nMeedia segment (kapitaliosaluse meetodil) 625 1 019 -39% 2 022 2 561 -21% 3 729\nMeedia segment (proportsionaalselt konsolideerituna) 616 1 141 -46% 2 108 3 092 -32% 4 181\nTrükiteenuste segment 440 860 -49% 1 924 2 782 -31% 3 734\nKesksed tegevused (409) (226) -81% (1 042) (672) -55% (1 202)\nSegmentidevahelised elimineerimised 0 0 1 0 0\nKONTSERN KOKKU kapitaliosaluse meetodil 656 1 653 -60% 2 905 4 671 -38% 6 261\nKONTSERN KOKKU proportsionaalselt konsolideerituna 647 1 775 -64% 2 991 5 202 -42% 6 713\nEBITDA marginaal III kv 2018 III kv 2017 9 kuud 2018 9 kuud 2017 12 kuud 2017\nMeedia segment (kapitaliosaluse meetodil) 7% 13% 8% 11% 11%\nMeedia segment (proportsionaalselt konsolideerituna) 6% 11% 6% 10% 9%\nTrükiteenuste segment 8% 16% 11% 16% 16%\nKONTSERN KOKKU kapitaliosaluse meetodil 5% 13% 7% 12% 12%\nKONTSERN KOKKU proportsionaalselt konsolideerituna 4% 12% 6% 11% 11%\nSeoses Gemiuse auditooriumiuuringu metoodika muudatustega Balti riikides kujundame edaspidi ümber online meedia tähtsamate arengute kajastamise (külastatavuse andmed ei ole võrreldavad varasemate perioodidega).\nAllpool on riikide lõikes välja toodud tähtsamad online meediaga seotud arengud lõppenud kvartalis.\nLõppenud kvartalis toimus mitmeid olulisi edasiminekuid ja uuendusi:\nDelfi lansseeris podcastide keskuse Delfi Tasku,\nDelfi lansseeris uued versioonid mobiilirakendustest,\nEkspress Meedia online toodetes oli rekordiliselt hea artiklimüük,\nÕhtuleht kasvatas digitellijate arvu ligi 12% võrreldes eelneva kvartaliga,\nÕhtuleht lansseeris mitmetel lehekülgedel portaali uue ülesehituse,\nÕhtuleht lansseeris uue veebipoe pood.ohtulehtkirjastus.ee.\nDelfi avaldas kingituse Läti Vabariigi sajandile – eriprojekt "100 aastat 100 päevaga" mis vältab 100 päeva Läti Iseseisvuspäevani.\nDelfi kajastas ulatuslikult Läti Üldlaulu- ja Tantsupidu live blogi ja video ülekannete kaudu,\nDelfi oli meediapartneriks mitmetele suurüritustele nagu Positivus festival, Rahvusvaheline varajase muusika festival, World RX of Latvia ja teised,\nDelfi alustas valimistele eelneva sisuga, sh teledebatid ja intervjuud saadikukandidaatidega,\nDelfi alustas ülekandeid Eesti-Läti korvpalliliiga ja Eesti-Läti võrkpalliliiga mängudelt,\nDelfi lansseeris osa liikluse jaoks portaali uue ülesehituse.\nValmis Delfi Leedu uus telestuudio,\nDelfi alustas saatega “DELFI tähelepanu keskpunktis”– otsesaade 4 korda nädalas, milles arutletakse tähtsaimatel päevakajalistel teemadel, saatejuht Edmundas Jakilaitis.\nDelfi alustas saatega“DELFI päev”, saatejuht Arnas Mazeti,\nDelfi lansseeris uuendatud portaali ülesehituse mobiilseadmetele ning uue toote“DELFI Täna” – hommikune ülevaade päeva tähtsamatest teemadest,\nDelfi käivitas partnerluse globaalse majandusuudiste ja finantsinformatsiooni pakkujaga meediaorganisatsiooniga Bloomberg (https://www.delfi.lt/verslas/bloomberg/),\nDelfi osales unikaalse Leedust väljakasvanud koostööprogrammi https://debunk.eu/ käivitamisel, mis ühendab meediaettevõtteid, ajakirjanikke ja vabatahtlikke, et parandada ühiskonna kaitsevõimet desinformatsiooni ning libauudiste suhtes.\nÕhtuleht on EALL andmetel jätkuvalt Eesti kõige suurem päevaleht, edestades kvartali lõpu seisuga Postimeest 2 400 eksemplariga. Kokku on aastaga (12 kuu jooksul) 5 suuremat ajalehte kaotanud tiraažis ca 6 900 eksemplari.\n2018. aasta III kvartali meedia segmendi müügitulu oli 10,6 miljonit eurot (III kvartal 2017: 10,2 miljonit eurot) ning 2018. aasta 9 kuu müügitulu oli 33,2 miljonit eurot (9 kuud 2017: 30,8 miljonit eurot). Müügitulud kasvasid 8% võrreldes eelmise aastaga. Kasv tuleb peamiselt reklaamivõrgustiku ja sihtrühmapõhiste reklaamimüügilahenduste pakkuja Adnet Media enamusosaluse ostmisest eelmise aasta novembris, mis on kasvatanud koos Delfidega oluliselt kontserni online tulusid ja osakaalu kogukäibes. Kontserni digitaalsete tulude osakaal on III kvartali lõpuks kasvanud 37%-ni kogukäibest. Kontserni 2018. aasta 9 kuu digitaalsed tulud kasvasid 25% võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.\n2018. aasta III kvartali meedia segmendi EBITDA oli 0,6 miljonit eurot (III kvartal 2017: 1,1 miljonit eurot) ning 2018. aasta 9 kuu EBITDA oli 2,1 miljonit eurot (9 kuud 2017: 3,1 miljonit eurot), vähenedes 32% võrreldes eelmise aastaga. Kasumlikkuse langus tuleneb printmeedia langusest ning kasvavatest trüki-, kojukande- ja tööjõukuludest ning ühekordsetest reorganiseerimisega seotud kuludest (AS Ajakirjade Kirjastus).\n2018. a 1.juunil toimus ühisettevõtte Ajakirjade Kirjastus restruktureerimine. Kuukirjade väljaandmine liikus peamiselt Ekspress Meediasse ning nädalakirjade väljaandmine Õhtuleht Kirjastusse (endise nimega SL Õhtuleht). Samast kuupäevast loetakse Ajakirjade Kirjastus ja SL Õhtuleht ühinenuks ning ettevõte kannab nüüd nime Õhtuleht Kirjastus. Ajakirjade Kirjastuse numbrites kajastuvad kuni mai lõpuni 2018 arvestatud tulud ja teenitud EBITDA.\nEkspress Meediasse liikunud ajakirjade juunikuu tulud ja kulud kajastuvad juba 100% AS-i Ekspress Meedia numbrites. Õhtuleht Kirjastusse liikunud ajakirjade juunikuu tulud ja kulud kajastuvad vastavalt Õhtuleht Kirjastuse kasumiaruandes.\nKolmandas kvartalis käivitus täies mahus Kinnisvara24.ee turundus- ja müügitegevus ning uus kinnisvaraportaal on septembri lõpuks jõudnud oma põhikonkurendile kannule nii kuulutuste arvu kui külastatavuse osas. Unikaalsete browserite (külastajate) arv moodustas septembris keskmiselt 89% peamise konkurendi, city24.ee mahust ning kuulutuste arv oli septembri lõpus Kinnisvara24.ee lehele 20761, mis on 82% konkurendi vastavast mahust. Kuulutuste juurdekasvu tempo on ligikaudu 1000 kuulutust kuus. Ühes kuus liitub kinnisvara24.ee portaaliga ligikaudu 70 uut kinnisvarabürood. Septembri lõpu seisuga oli portaalis oma kuulutsed avaldanud kokku 202 kinnisvaraettevõtet ja 655 tavakasutajat. Portaaliga liitunud maaklerite arv oli 904.\nAS Printalli 2018. aasta III kvartali müügitulu oli 5,6 miljonit eurot (III kvartal 2017: 5,4 miljonit eurot) ning 2018. aasta 9 kuu müügitulu oli 18,2 miljonit eurot (9 kuud 2017: 17,4 miljonit eurot). Müügitulud kasvasid 5% võrreldes eelmise aastaga. 2018. aasta III kvartali EBITDA oli 0,4 miljonit eurot (III kvartal 2017: 0,9 miljonit eurot) ning 2018. aasta 9 kuu EBITDA oli 1,9 miljonit eurot (9 kuud 2017: 2,8 miljonit eurot). EBITDA vähenes 31% võrreldes eelmise aastaga.\nTrükiteenuste segment on juba mitu aastat olnud surve all seoses tavapärase ajakirjanduse jätkuva digitaliseerumisega ja interneti osatähtsuse suurenemisega trükitoodete arvel. Jätkub müügihindade osas tihe konkurents. Müügimahud on vähenenud trükitavate tiraazide osas, mis omakorda suurendab trükikulusid. Lisaks on suureks väljakutseks surve sisendhindade kallinemise osas sh tööjõud, paber, elekter.\nAS Printalli 2018. aasta 9 kuu müügiulu osakaal väljaspool Eestit on 60% (9 kuud 2017: 57%).\nKasumlikkuse näitajad - ühisettevõtted kapitaliosaluse meetodil\nMüügitulu 13 770 12 723 8% 43 091 39 054 10% 54 070\nEBITDA 656 1 653 -60% 2 905 4 671 -38% 6 261\nEBITDA marginaal (%) 4,8% 13,0% 6,7% 12,0% 11,6%\nÄrikasum* (90) 974 -109% 700 2 635 -73% 3 475\nÄrirentaablus* (%) -0,7% 7,7% 1,6% 6,7% 6,4%\nIntressikulud (109) (95) -15% (305) (303) -1% (400)\nÜhisettevõtete kasum /(kahjum) kapitaliosalise meetodil (103) 22 -566% (12) 232 -105% (2)\nPuhasrentaablus* (%) -2,8% 6,4% 0,6% 6,3% 5,5%\nPuhasrentaablus (%) -2,8% 6,4% 0,6% 6,3% 5,8%\nVarade tootlus (%) -0,5% 1,1% 0,3% 3,3% 4,2%\n(tuhandetes EUR) ühisettevõtted 50% konsolideeritud ühisettevõtted kapitaliosaluse meetodil\n30.09.2018 31.12.2017 Muutus % 30.09.2018 31.12.2017 Muutus %\nKäibevara 15 629 16 725 -7% 14 209 13 827 3%\nPõhivara 62 744 62 597 0% 62 505 62 130 1%\nVarad kokku 78 373 79 322 -1% 76 714 75 957 1%\nsh raha ja pangakontod 1 084 2 818 -62% 658 1 073 -39%\nsh firmaväärtus 39 799 39 920 0% 37 969 37 969 0%\nLühiajalised kohustused 12 804 11 081 16% 11 303 8 372 35%\nPikaajalised kohustused 14 894 15 747 -5% 14 736 15 091 -2%\nKohustused kokku 27 698 26 828 3% 26 039 23 463 11%\nsh võlakohustused 16 495 15 791 4% 16 410 15 257 8%\nOmakapital 50 675 52 494 -3% 50 675 52 494 -3%\nFinantssuhtarvud (%) ühisettevõtted 50% konsolideeritud ühisettevõtted kapitaliosaluse meetodil\nOmakapitali osakaal (%) 65% 66% 66% 69%\nVõla ja omakapitali suhe (%) 33% 30% 32% 29%\nVõla ja kapitali suhe (%) 23% 20% 24% 21%\nKoguvõla ja EBITDA suhe (total debt/EBITDA ratio) 3,66 2,35 3,65 2,44\nLikviidsuskordaja 1,22 1,51 1,26 1,65\nEBITDA Kasum enne intresse, makse, materiaalse ja immateriaalse põhivara kulumit. EBITDA ei hõlma vara väärtuse langust, mida kajastatakse perioodi jooksul või restruktureerimise tulemust.\nEBITDA marginaal (%) EBITDA/müügitulu x 100\nOmakapitali osakaal (%) Omakapital/ (kohustused + omakapital) x100\nDividendi määr (%) Kokku väljamakstud dividendisumma / Puhaskasum\nVõla ja omakapitali suhe (%) Intressikandvad võlakohustused /omakapital x 100\nVõla ja kapitali suhe (%) Intressikandvad võlakohustused – raha ja pangakontod (netovõlg) /(netovõlg+omakapital) x 100\nLaenumaksete ja intresside kattekordaja EBITDA/perioodi laenu- ja intressimaksed\n* Tulemus kajastab tavapärase äritegevuse tulemust ega sisalda firmaväärtuste allahindluseid, kasumeid osaluste muutustest ühisettevõtetes jms\n(tuhandetes EUR) 30.09.2018 31.12.2017\nRaha ja raha ekvivalendid 658 1 073\nNõuded ostjate vastu ja muud nõuded 9 668 9 918\nEttevõtte tulumaksu nõuded 211 4\nVarud 3 672 2 832\nKäibevara kokku 14 209 13 827\nNõuded ostjate vastu ja muud nõuded 1 143 1 749\nEdasilükkunud tulumaksu vara 47 47\nInvesteeringud ühisettevõtetesse 2 891 2 372\nInvesteeringud sidusettevõtetesse 378 354\nMateriaalne põhivara 11 909 12 189\nImmateriaalne põhivara 46 137 45 419\nPõhivara kokku 62 505 62 130\nVARAD KOKKU 76 714 75 957\nLaenukohustused 1 674 166\nVõlad ja ettemaksed 9 434 8 095\nEttevõtte tulumaksu kohustused 195 111\nLühiajalised kohustused kokku 11 303 8 372\nPikaajalised laenukohustused 14 736 15 091\nPikaajalised kohustused kokku 14 736 15 091\nKOHUSTUSED KOKKU 26 039 23 463\nVähemusosalus 66 68\nReservid 1 688 1 531\nJaotamata kasum 16 788 18 762\nEmaettevõtte omanikele kuuluv kapital ja reservid kokku 50 609 52 426\nOMAKAPITAL KOKKU 50 675 52 494\nKOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU 76 714 75 957\n(tuhandetes EUR) III kv 2018 III kv 2017 9 kuud 2018 9 kuud 2017\nMüügitulu 13 770 12 723 43 091 39 054\nMüüdud toodangu kulu (11 399) (10 169) (34 989) (30 968)\nBrutokasum 2 371 2 554 8 102 8 086\nMuud äritulud 61 269 222 717\nTurunduskulud (693) (563) (2 177) (2 077)\nÜldhalduskulud (1 815) (1 274) (5 398) (4 037)\nMuud ärikulud (14) (12) (49) (54)\nÄrikasum (90) 974 700 2 635\nIntressitulud 30 23 118 137\nIntressikulud (109) (95) (305) (303)\nMuud finantstulud/(kulud) (17) (19) (51) (52)\nKokku finantstulud/(kulud) (96) (91) (238) (218)\nKasum/(kahjum) ühisettevõtete aktsiatelt ja osadelt (103) 22 (12) 232\nKasum/(kahjum) sidusettevõtete aktsiatelt ja osadelt 9 (28) 10 (51)\nKasum enne tulumaksustamist (280) 877 460 2 598\nTulumaks (107) (64) (194) (154)\nAruandeperioodi kasum (387) 813 266 2 444\nEmaettevõtte aktsionäridele (386) 813 268 2 444\nVähemusosalusele (1) 0 (2) 0\nKoondkasum kokku (387) 813 266 2 444\nTava- ja lahustunud kasum aktsia kohta (0,01) 0,03 0,01 0,08\n(tuhandetes EUR) 9 kuud 2018 9 kuud 2017\nAruandeperioodi ärikasum 700 2 635\nPõhivara kulum ja väärtuse langus 2 204 2 036\n(Kasum)/-kahjum põhivara müügist ja mahakandmisest (8) (4)\nÄritegevusega seotud nõuete ja ettemaksete muutus (157) 20\nVarude muutus (840) (92)\nÄritegevusega seotud kohustuste ja ettemaksete muutus 1 287 (936)\nRahavood põhitegevusest 3 186 3 659\nMakstud ettevõtte tulumaks (317) (309)\nMakstud intressid (305) (303)\nRahavood äritegevusest kokku 2 564 3 047\nSaadud intressid 70 144\nTütarettevõtte ost 0 (390)\nSidusettevõtte ost 0 (74)\nMuude investeeringute ost (1 000) (35)\nPõhivara soetamine ( 1 663) (1 185)\nPõhivara müük 27 14\nAntud laenud (551) (2 079)\nAntud laenude tagasimaksed 1 069 1 053\nRahavood investeerimistegevusest kokku (2 047) (2 552)\nMakstud dividendid (2 085) (1 787)\nSaadud dividendid 0 56\nTasutud kapitalirendi maksed (55) (52)\nArvelduskrediidi kasutuse muutus 1 008 376\nSaadud laenud 1 000 0\nSaadud laenude tagasimaksed (800) (553)\nRahavood finantseerimistegevusest kokku (932) (1 960)\nRAHA JA RAHA EKVIVALENTIDE MUUTUS (415) (1 465)\nRaha ja raha ekvivalendid perioodi alguses 1 073 2 856\nRaha ja raha ekvivalendid perioodi lõpus 658 1 391\nAS Ekspress Grupp on Baltimaade juhtiv meediakontsern, mille peamised tegevused hõlmavad veebimeedia sisutootmist, ajalehtede ja ajakirjade kirjastamist ning trükiteenuste osutamist Eestis, Lätis ja Leedus. 1989. aastal tegevust alustanud Ekspress Grupp omab juhtivaid veebimeedia portaale Baltimaades ja kirjastab Eesti loetumaid päeva- ja nädalalehti, lisaks enamikku Eesti populaarsematest ajakirjadest.


Kontinentaalvoodi Metropol • Eestis Käsitööna Valmiv Kontinentaalvoodi.\nSingapur – UUS\nPÄRL SINU MAGAMISTOAS Metropol\nKontinentaalvoodi / Jenkkivoodi METROPOL\nMetropol on ikooniline Kamjo kontinentaalvoodi, tehes selle üheks populaarsemaks valikuks ja klientide poolt väga kiidetuks. Metropol voodi mugavus, vastupidavus ja välimus on saavutanud legendaarse staatuse.\nMetropol pakub parimat unekvaliteeti tervislikus magamiskliimas, mis on saavutatud vaid puhtaid, looduslikke materjale kasutavate Eesti meistrite kätetöö läbi.\nEbamugav madrats on sageli üks peamisi põhjuseid, miks inimesed hästi ei maga. Meie Metropol voodi on disainitud pakkuma kehale parimat võimalikku tuge. Metropol voodis on 22 kihti täidismaterjali nagu näiteks vill, puuvill, naturaalne Vita Talalay® lateks ja taskuvedrud koos nurgavedrudega.\n2020 aasta sügisel avasime Kamjo unetehases uue käsitöö osakonna, tänu millele saad enda unistuste voodi kätte kõigest 2 nädalaga.\nIga Kamjo voodi on kunst, mida loovad MEIE EESTI käsitöömeistrid ja Metropol voodi ei ole midagi muud, kui meistriteos.\nHea ööuni parandab immuunsust ja hoiab haigused eemal.\nMetropol voodi viib mugavuse ja luksuse täiesti uuele tasemele. Tänu kõrgetele vedrudele ja rohketele kõrge kvaliteediga naturaalsetele täitekihtidele on voodi madratsid ning alusraam sügavamad, mis teevad Metropoli suhteliselt kõrgeks ja luksuslikuks. Ühendades endas ideaalselt tasakaalustatud keha toe ja ülima pehmuse, ei ole antud voodi kõigile – aga see on kindlasti neile, kes hindavad elus eelkõige iseennast.\nMetropol PÄRL SINU MAGAMISTOAS\nAntud uuringute tulemustest oleme loonud täiesti uue madratsiehituse Metropol kontinentaalvoodile, milles nüüdsest on 5 erinevat tsooni taskuvedrusid, mis kõik on erineva pehmusastmega toetamaks kõiki kehaosi just õige tugevusega. Meie kehaosad on kõik erineva kumerusega ja nõuavad erineva pehmusastmega tuge, et terve keha saaks enda välja puhata.\nHea ööuni parandab kontsentratsiooni ja produktiivsust.\nVäljavõte Müncheni ergonoomikainstituudi aruandest, mis koostati kuupäeval 01.08.2018: Testiti Kontinentaalvoodi Metropol erinevaid biomehaanilisi ja mikrokliimat puudutavaid omadusi ning voodi sai tulemuseks “väga hea” (1.9 punkti).\nErinevad kihid, mis muudavad Metropoli nii eriliseks\nKehale parima võimaliku toetuspinna andmiseks on voodis 22 kihti täidismaterjali nagu näiteks vill, puuvill, naturaalne Vita Talalay® lateks ja taskuvedrud koos nurgavedrudega.\n17. Vill (100%) – 300g/m2\n18. Vita Talalay® lateks – 30mm\n20. Taskuvedrud – 218tk/m2\n21. Taskuvedrud – 218tk/m2\n22. Kvaliteetpuidust raam\nHea ööuni koos õige toitumise ja liikumisega on üks tervise tugisammastest.\n180x200cm mõõduga Metropol kontinentaalvoodis on kokku: 10 800g villa (60%) ja puuvilla (40%); 1080g villa (100%) ; 2442tk vedrusid\nSiit leiad erinevad Metropol voodi standard mõõdud (CM)\nLaius Pikkus (standard) Pikkus (standard+) Pikkus (max) Voodi kõrgus\nSingle 80 200 210 220 72\n90 200 210 220 72\n100 200 210 220 72\n120 200 210 220 72\nDouble 140 200 210 220 72\n160 200 210 220 72\nKing 180 200 210 220 72\n200 200 210 220 72\nSuperior 210 200 210 220 72\nMetropol voodi on 100% käsitöö ja selle tõttu on valmistamisaeg kuni 2 nädalat. Tellides eraldi põhimadratsi või kattemadratsi, siis nende valmistamisaeg on 1-2 nädalat.\nMetropol hinnakirjaga saad tutvuda SIIN\nLoome voodi teie järgi\nKõik Kamjo voodid on klientide spetsifikatsioonide järgi täielikult käsitsi valmistatud. Kogu meeskonna ülesanne on pakkuda igale kliendile kõige mugavamat ja stiilsemat voodit, mida on võimalik ette kujutada. Valmis voodi sõltub kliendi ja tema partneri keha kujust, isiklikest eelistustest ning eelarvest. Meie käsitöömeistrid alustavad tööd alles siis, kui voodi tellimus on esitatud.\nKamjo kliendid otsivad tõeliselt personaalset teenindust ja toodet ning vaid seda neile ka pakume.\nVõta ühendust või broneeri salongi külastus\nKamjo esindus pakub võimalust tulla ja lõõgastuda meie luksuslikel vooditel. Nautige meie sõbralikku õhkkonda, samal ajal, kui meie leiame Teile täpselt õige voodi – sellise, millisel unistad iga öö uinuda…\nProfessionaalne nõu, soe vastuvõtt ja värske kohv ootavad Teid, millal iganes soovite meid külastada.\nKamjo salong on avatud E-R 10.00-18.00, L 11.00-16.00


TOP 5: Juuli kõige populaarsemad varad Lõuna-Eestis — Kaanon kinnisvarabüroo\nTOP 5: Juuli kõige populaarsemad varad Lõuna-Eestis\nKaks maja ning kolm korterit. Neli müügi- ja üks üürikuulutus. Kaks vana tegijat ning kolm uut tulijat. Just nii võib kokku võtta eelmise kuu esiviisiku.\nVaadeldud periood: 01.07–31.07.\n#1: Maja Tartumaal\n- Asukoht: Lilu küla, Tartu vald\n- Hind: 93 000 €\n- Suurus: 129,1 ruutmeetrit\nTartu linna piirist 21 km kaugusel paiknev kinnistu, millel paiknevad elamu, abihoone ja saun. Elamu on ehitatud 1924. aastal ning seda on viimase kahe aasta jooksul remonditud. Kinnistu on hooldatud, süvendatud on tiik, mille kaldale on paigaldatud väike moodulsaun.\nVaata lähemalt: https://kaanon.ee/pakkumised/102595\n#2: Maja Tartus\n- Asukoht: Maarjaturg 7, Raadi-Kruusamäe\n- Hind: 199 000 €\n- Suurus: 255,2 ruutmeetrit\nTänavamürast eemal ja oma aiaga ümbritsetud maja, kus ruumi jätkub ka suuremale perele. Kahel korruse peale kokku on majas kaheksa tuba. Keldris saun kaminaruumiga, esimesel korrusel suur duširuum koos vanni ja WC-ga, teisel korrusel ka eraldi tualett.\nVaata lähemalt: https://kaanon.ee/pakkumised/100500\n#3: Korter Tartu linnas\n- Asukoht: Ravila 64, Veeriku\n- Hind: 94 900 €\n- Suurus: 66 ruutmeetrit\nVäikses korterelamus olev eraldi paiknevate tubade ja rõduga 3-toaline korter. Korterelamu soojustatud, lähiajal on plaan vahetada kütteradiaatorid.\nVaata lähemalt: https://kaanon.ee/pakkumised/103000\n#4: Korter Tartumaal\n- Asukoht: Salu tee 41, Lohkva\n- Hind: 91 000 €\n- Suurus: 55,2 ruutmeetrit\nHubane ja avar 2-toaline korter Tartu linnapiiril. Maja taha on rajatud lastele mänguväljak, liivakast ja batuut. Korter asub 2-korruselise maja 1. korrusel ja on läbi maja planeeringuga.\nVaata lähemalt: https://kaanon.ee/pakkumised/102430\n#5: Korter Tartu linnas\n- Asukoht: Anne 83, Annelinn\n- Suurus: 46,4 ruutmeetrit\nKeskmises seisukorras kahetoaline korter. Kogu fotodelt näha olev mööbel ja tehnika jääb korterisse.\nVaata lähemalt: https://kaanon.ee/pakkumised/103120


... sõidukaaslast Tallinnas 2014 - Leht 6 - Biker.ee foorum\nVõta ühendust taurts\nLugemata postitus #151 Postitas taurts » 02 Juul 2014, 19:13\nAndrea kirjutas: Kolmapäeval (2.07) teeme trehvi Järve IT bussi juures, alates 19.00st, minek 19.30st. Ring: Saku - Keila Stat (paus) - Madise - Paldiski - Kloogaranna - Türisalu - Tabasalu - Rocca Stat. Sealt vaataks näljastega kuskile linnapeale sööma.\nkus faces infot jagatakse... ?\nLugemata postitus #152 Postitas Andrea » 03 Juul 2014, 10:05\nLiitu grupiga "Tallinna sõitjad" Link on vist selline: https://www.facebook.com/groups/724396797601642/\nLugemata postitus #153 Postitas Maaks » 07 Juul 2014, 22:43\nPuhkus läbija rattaga sõita pole saanudki\nEt asja parandada, siis stardin homme (teisipäeval) 10..10:15 Peterburi ja Smuuli Statoilist Ida-Virusse. Sihiks esialgu Uljaste (täitsa ujutav järv). Plaan kasutada maksimaalselt väikseid rannaäärseid teid. Ja õhtupoole tagasi, samuti mööda väikseid teid.\nSoovijad on teretulnud ühinema, tempo selline rahulikum, nakedi ja rookie sõbralik. Ringi pikkuseks pakuks kusagil 450km kanti. Kui keegi tunneb, et on vaja helistada, siis 5267715. Hommikul viskan siia kah veel pilgu peale.\nEDIT: Palavaga ka maanteel ikka väsitav sõita, tripp tuli kokku 350km (Uljasteni ei jõudnudki, keerasime Kundast tagasipoole), EV Rahnadusministeerium toetusfond kasvas 40€ võrra , siinkohal tänud politseinikkele mõistva suhtumise eest.\nLugemata postitus #154 Postitas speedvana » 22 Juul 2014, 15:04\nLugemata postitus #155 Postitas Maaks » 25 Juul 2014, 13:44\nPühapäeval (27.juuli) ei taha keegi pikemale tiirule tulla? Plaan enne lõunat startida ja vaadata üle Noarootsi ja miks mitte ka Haapsalu suuna väiksemad (asfalt)teed. Kuna ilm kuum, siis kusagil oleks ilmselt mõistlik ennast väheks ajaks vette kasta\nStardikohaks pakuks välja Rocca al mare Statoili ja koguneks 10:45, et siis 11 startida näiteks.\nTel.5267715, kui keegitahab helistada. Tempo selline mõõdukas uimerdamine\nEDIT: Kokku tuli 275km. Ja vesi Dirhami sadamas oli ikka RÄIGELT külm\nLugemata postitus #156 Postitas Maaks » 31 Juul 2014, 17:07\nKui kellelgi tekib soov koos põhjaranniku väiksemaid teid läbida, siis homme (reedel) 19...19:30 paiku stardin Ida-Virumaale.\nEDIT: Sõit ühesuunaline, selles mõttes et jään ööseks paigale kuna L plaan minna Kiviõlisse krossi ja mäkketõusu vaatama.\n19:15...19:30 katsun Peterburi/Smuuli ristis Statoilis olla. Tel 5267715, kui keegi tahab helistada.\nLugemata postitus #157 Postitas Nuclear » 08 Aug 2014, 14:38\nKeegi täna õhtul tiirutab, ujuma või niisama miskit???\nLugemata postitus #158 Postitas M2 » 10 Aug 2014, 19:31\nKas Tallinnas või lähistel homme veel mõni "töötu" liikuda tahab? Põristan kusagil pealinna lähedal, käin söömas-joomas, sobiva ilmaga ka rannas.\nLugemata postitus #159 Postitas Katza » 11 Aug 2014, 19:42\nHei! Kas keegi täna seltsi pakub õhtusele tiirule?\nLugemata postitus #160 Postitas nrvous » 11 Aug 2014, 23:08\nKatza kirjutas: Hei! Kas keegi täna seltsi pakub õhtusele tiirule?\nOli ju täna sõit -> https://www.facebook.com/groups/7243967 ... 6822787639\nLugemata postitus #161 Postitas Katza » 12 Aug 2014, 07:20\nJah, aga eile õhtul ma seda infot veel ei näinud - closed group, kuid nüüd info kättesaadav\nLugemata postitus #162 Postitas nrvous » 12 Aug 2014, 10:28\nKatza kirjutas: Jah, aga eile õhtul ma seda infot veel ei näinud - closed group, kuid nüüd info kättesaadav\nLiitu siis selle grupiga, et info oleks kohe näha..\nLugemata postitus #163 Postitas Maaks » 12 Aug 2014, 11:25\nJa bikeri avalehele pange kohe banner, et mine otse lõustaraamatusse\nLugemata postitus #164 Postitas otty » 28 Aug 2014, 19:09\nLugemata postitus #165 Postitas Maaks » 03 Sept 2014, 08:42\nTäna keegi õhtul ~150km tiirule? Tempo selline rahulik uimerdamine (neised ja rookied welcome). Koguneks 18:15 Järve selveri parklas 123 tankla juures et 18:30 startida. tel 5267715 kui keegi tunneb, et tahab helistada\nEDIT: kaassõitjatele. GPS-i järgi tuli 145km, ehk siis väljareklaamitud 150-st jäi 5 puudu\nViimati muutis Maaks, 04 Sept 2014, 08:18, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #166 Postitas Warner » 03 Sept 2014, 13:42\nOleks huviline, kui muud asjad enne\nVõta ühendust reimz\nLugemata postitus #167 Postitas reimz » 03 Sept 2014, 17:11\nLugemata postitus #168 Postitas Warner » 03 Sept 2014, 22:14\nSeekord ei õnnestunud liituda, sai sõit peetud?\nLugemata postitus #169 Postitas DGAF » 20 Sept 2014, 22:05\nTerve hooaja rajal olnud ja tänava sõit täitsa unarusse jäänud - nüüd siis hooaja lõpus tuleb see viga parandada!\nHomme, kui ilm vähegi kannatab (kirjutan siia update-i, kell 12.00), on sõitma minek vanale heale Hara ringile.\nKoht: Järve Statoil\nMarsruut: Tallinn - Jõelähtme - Hara - Loksa - Kolgaküla (kui on soovi, Haral otsustame!) - Tallinn\nAjakulu: Ehk 5-6 vahel oleme tagasi Tallinnas\nDistants: ca 180km\nTempo: Rahulik, chopperi ja nakedi sõbralik. Ka algajad on oodatud, ei jäeta teid unarusse.\nLugemata postitus #170 Postitas M2 » 21 Sept 2014, 11:03\nHomseks lubab juba sügist, kasutan siis täna veel võimalust akut turgutada. Kuna kella kaheks Statoili ei jõua, siis stardin kl3 kesklinnast Mummi Trahteri taldrikutäie suunas. Pikemale ringile ei jõua minna. Täpsustan stardikohta, kui tekib veel huvilisi.\nViimati muutis M2, 24 Sept 2014, 09:59, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #171 Postitas bjorn » 21 Sept 2014, 11:46\nDGAF kirjutas: Terve hooaja rajal olnud ja tänava sõit täitsa unarusse jäänud - nüüd siis hooaja lõpus tuleb see viga parandada!\nLugemata postitus #172 Postitas DGAF » 21 Sept 2014, 12:04\nIlm ilus ja lähme veerema!\nHilinejaid ootame 10 minutit\nLugemata postitus #173 Postitas kornholio » 21 Sept 2014, 21:39\nMõnus veeremine oli\nKäisime katuseid mööda ja istusime miljonivaatega sviidis.\nLugemata postitus #174 Postitas DGAF » 21 Sept 2014, 23:45\nOli tõesti väga mõnus!\nKui tuleb veel ilusaid ilmasid siis võibolla peaks veel mõne tripi tegema selliseid kohti otsides!\nLugemata postitus #175 Postitas NaNa » 22 Sept 2014, 08:23\nNägin teid 14:00 paiku Järvel kogunemas, kuid mulle ei sobinud kella aeg, ehk mõni teine kord äkki.\nLugemata postitus #176 Postitas bjorn » 22 Sept 2014, 19:33\nRada oli hea. Tundub et selleks hooajaks ilmad läbi, järgmisel kindlasti peab ette võtma Rutja kandi, kus veelgi kurvilisem tee.\nMinul õnnestus lähedalt näha räägitud kitse ka, kohe pärast Maardu peale ära keeramist tühermaa kõrval ning pime tee. Tagumiku võttis lohisema ning seljakott litsus randmed kõveraks, aga püsti jäime ning kabjad küll käisid plastikute eest klõpa-klõpa läbi, aga mitte pihta.\nLiitunud: 31 Mai 2012, 22:17\nTsikkel: KTM 350 sixdays\nLugemata postitus #177 Postitas kristoPa » 22 Sept 2014, 21:26\nÄkki keegi avaldab saladuse ja ütleb. Kuskohas on need pildid tehtud?\nLugemata postitus #178 Postitas mrc » 22 Sept 2014, 21:38\nLugemata postitus #179 Postitas Maaks » 24 Sept 2014, 09:16\nNädalavahetuseks lubab kuiva ilma ja mõte rehvidelt sinna kogunenud sammal maha pühkida ja minna Pühapäeval (28.09)põhjarannikule väiksemaid käänulisi teid üle vaatama. Kuna tegemist pühapevaga, siis väga vara ei stardiks - koguneks 11:30 Peterburi/Smuuli Statoilis. Tempo: selline rahulik/mõõdukas kulgemine. Kusagil peaks ka söögipausi tegema (Altja-Eisma näiteks).\nMarsruudi pakuks välja midagi sellist: http://goo.gl/tB1QPB (link parandatud)\nTagasi saab tulla natuke teismoodi, et teed niipalju ei korduks\nReedel vaatan veel ilmateate täpsemalt üle ja pistan siis update kui vaja.\nViimati muutis Maaks, 24 Sept 2014, 14:22, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #180 Postitas bjorn » 24 Sept 2014, 11:28\nSul link vist vale. Altja jääb ikka teisele poole Tallinnast.


Veganiküünelakid: mis on nende püsivus ja mõju tervisele?\nPaz Arando/ Unsplash\nKosmeetikatööstus on justkui rakett, mis sööstab helikiirusel aina kõrgemale ja kaugemale. Juba mõnda aega teevad ilma veganiküünelakid, mida eelistavad sageli hoopis naised, kes ise pole veganid. Miks veganiküünelakk rokib?\nVeganiküünelakid on tegemas võidukäiku, sest nendest on eemaldatud sellised mürgised ühendid nagu formaldehüüd, formaldehüüdivaik, parabeenid, tolueen, DBP, TPP, MEHQ, ksüleen, gluteen ja kamper. Samuti ei sisalda veganiküünelakid loomseid aineid ja kõrvalprodukte ning neid pole loomadel testitud.\nNii soovitatakse veganilakke näiteks rasedatele naistele ja lastele. Samuti uurivad küünelakkide koostist aina enam oma tervisest hoolivad naised, kes ei pruugi ise veganid olla, kuid valivad tavalaki asemel hoopis veganilaki.\nElav näide on Ilomai Küttim ehk DJ Electra, kes tegi oma kapis korraliku inventuuri. „Küünte lakkimine tundus alati suhteliselt ohutu tegevus, kuid paari aasta tagune meediapaanika mõjutas oluliselt mu suhtumist küünelakki kui tootesse üleüldiselt. Kuidas saakski ignoreerida kõiki neid avaldatud uuringuid, mille järgi kemikaalid, mis muudavad küünelakid vastupidavamaks, säravamaks ja kiiresti kuivavamaks, imenduvad küüsi lakkides kehasse ning toovad juba minimaalses koguses kaasa tõsiseid terviseprobleeme alates hormonaalsetest häiretest ja lõpetades vähiga?”\nIlomai Küttim ehk Electra Meisi Volt\nIluteemadest alati huvitatud Electra on teemat väga põhjalikult uurinud: „Kuna küünelakkides sisalduvad toksilised ained on kehas märgatavad juba ühekordse kasutamise järel ning ükski neist pole koostisosade hulgas enamasti märgitud, siis otsustasin edaspidi kasutada ainult nende tootjate lakke, mis on meedias avaldatud testide tulemustes kõige puhtamas kategoorias „5-vaba” välja toodud.”\nKiika veganisõbralike toodete nimekirja!\nVeganiküünelakid ei vii rahakotist varandust välja. Nende hinnad jäävad tavalakkidega samasse kategooriasse ja leidub isegi äärmiselt soodsaid leide. „Mina leidsin oma lemmiku Chaneli kõrvalt ka sellised veganilakid nagu SpaRituals. Essence ja Catrice, mille tooted pole mitte ainult cruelty-free, vaid mille valikust leiab koguni palju teisi veganitooteid.”\nMeeldiva üllatusena avastas Electra, et esindatud on isegi geeliefektiga küünelakid. „Kui tavaliselt kipuvad kaotajaks jääma just noored ning odavat hinda seostatakse automaatselt suure keemiapommiga, siis sedakorda on just vastupidi. Nii Essence kui ka Catrice on suunatud väga noorele tarbijaskonnale ning järgivad seetõttu rangelt Euroopa direktiive ja kõiki tervist puudutavaid ohutusnõudeid ega katseta tooteid loomade peal. Kuna kumbki bränd ei kasuta pakenditel veganimärgistust, tuleb konkreetsete veganisõbralike toodete nimekirja otsida internetist.”\nInglise aiad sinu küüntel: LONDONTOWN KUR küünehoolduse loovad käsitsi korjatud taimede ekstraktide ning kaasaegse tehnoloogiaga kooslus. Hind: 15,99\nKüüslauk ja kummel\nCatwalk uuris veganiküünelakkide kaleidoskoopilist maailma ja leidis, et Eestis müüdavad lakid sisaldavad väga huvitavaid kombinatsioone. Näiteks leidub ORLY Breathable Treatment+Colori lakkides argaaniaõli, provitamiini B5 ja C-vitamiini. Teine Eestis müüdav LONDONTOWN Lakuri küünelakid sisaldavad vitamiini B7, biotiini, rapsiõli, kummelit ja küüslauku. Ilmneb, et üllatuslik küüslauk, mis on desinfitseeriva toimega, on lisatud selleks, et küüneplaat poleks vastuvõtlik bakteritele ja on tervete küünte jaoks oluline komponent.\nCatwalk testis mitmeid erinevaid eespool mainitud veganilakke ja veendus, et need püsivad küünel sama kaua kui toksilise sisuga küünelakid.\nElectra leiab, et naised võiksid oma küünelakid kapis üle vaadata. „Sedalaadi ohtude puhul tasub igatahes järele mõelda, kui oluline nii tühine toode nagu küünelakk tervisele tegelikult on? Kas selle puhul on oluline bränd ja pakend või õnnestub midagi välja vahetada puhtama ja looduslikuma toote vastu?”\nLakk, mis laseb küünel hingata: ORLY Breathable ei vaja alus- ega pealislakki. Argaaniaõliga rikastatud lakk lubab kauapüsivat maniküüri. Hind: 11,99\nGALERII | Tallinnas avati mündirohelise teemapeoga uus ja moodne ilusalong\nÄrkad hommikul üles ja näonahk näeb kohutav välja? TOP 6 meiginippi, mis aitavad end hästi tunda\nLõikaks juuksed õlgadeni? Vabalt! Vaata, millised näitlejad on ehe näide sellest, et see on suurepärane idee\nKui sa ei taha 40selt näha välja nagu kortsus vanamutt, siis pead need päikeselise ilma nahahooldusnipid kohe kasutusele võtma!\nTahad Angelina Jolie säravkaunist nahka? Vaata, millised nipid paljastas tema nahaarst\nSTAARI ILUNUPID: Priyanka Chopra kolm lemmikut ilusaladust leiduvad ka meie köökides\nPRUUDI MEELESPEA | Millised ilurutiinid tuleb varakult kalendrisse panna?\nSISUTURUNDUS\tParim orgaaniline näokreem – sinu näonahk vajab seda!\nKas tõesti selle suve uus kuum trend? Naised meigivad nüüd ka seda kehaosa\nSISUTURUNDUS\tUus kevadine Anne & Stiili beauty box – väärt ilusoovitused ja sobiv emadepäevakingitus\nKas aimasid? Punane ei olegi kõige populaarsem huulepulga toon\nViis kõige suuremat viga, mida sa oma kuldehetega teed ja mis need igaveseks rikuvad\nJUUKSUR VASTAB | Mis tekitab juuste väljalangemist ning mida saame teha nende terve ilme heaks?\nTOP 5: Otsid täiuslikku jumestuskreemi? Need on sinule!\nILUNIPID | 5 soovitust, kuidas kontuurida oma nägu nii, et see näeks alati kaunis ja värske välja\nKUUS MEIGITRENDI, millega suvele vastu astuda\nTobedad meigiapsud, mis lisavad su palgele aastaid: vale huuletoon ja klouni punapõsed\nKui kannad tumedat huulepulka, ära unusta kasutamast ka seda jumestustoodet\nIgikestev keeruline küsimus: kuidas säilitada naha nooruslikkus? Siin on selleks 15 toimivat nippi