Kas suhet jätkata või minna lahku? - Paari- ja peresuhted - vastused.ee\nKas suhet jätkata või minna lahku?\nKüsimus: Kas suhet jätkata või minna lahku?26.04.2011\nOleme koos olnud 5 aastat. Teisel aastal hakkas pihta jututeema, kas minna lahku või mitte. Probleemide põhjused on olnud erinevad. Sealt alates on iga aasta olnud 3-4 korda sama teema - kas minna lahku või mitte.\nKuna praegu on meil juba 5 aastat täis ja ikka veel räägime sellisel toonil - kas siis ei oleks loogiline see ära teha, sest iga päev saame targemaks ja vanemaks ning kui ühel hetkel on kriips, siis on ehk juba liiga hilja, kuna tekkinud on ühiselt soetatud eluase, pere ning seda on juba keerulisem laiali lahutada. Ei sooviks ka, et laps peaks sellist elu nägema - see ju mõjutab ka tema tulevikku, kuidas vanemad ees on elanud ja käitunud.\nMõlemad tunnistame, et on raske ja on probleeme, mis võiksid olemata olla. Teame ka, et arusaamad ja vaatenurgad on erinevad...\nKas sellisel suhtel on üldse lootust ja kas on mõtet edasi minna?\nEi taha elada suhtes, kus paar korda nädalas minnakse magama nii, et üks istub köögis kuni teine magama jääb või teine vaatab teises toas telekat.\nTean, et siin on samu probleeme käsitletud, aga iga teema on siiski erinev ja igaühel on isiklikud mured - loodan, et siinsed lugejad ei pane pahaks kui midagi kordub eelolevatega. Ootaksin siiski vastust isiklikult, mitte üldisest "supipotist" võttes.\nRaske on Teile isiklikult vastata, kuna Te omavahelisi probleeme täpsemalt ei kirjelda.\nIgas suhtes on erimeelsusi, vaidlusi ja tülisid, see on pereelu lahutamatu osa. Teineteisega kohanemine tähendab partneri tundmaõppimist ja tema aktsepteerimist ning erimeelsuste sellisel viisil lahendamist, et üksteisest ei kaugeneta, vaid pigem õpitakse teineteist järjest paremini tundma.\nKuna te olete siiani koos hoolimata esilekerkivatest probleemidest, siis küllap ikka hoolite teineteisest ja ühisosa on rohkem kui erinevusi. Ehk on mõte lahkuminekust teile mõlemale olnud ajutiseks "põgenemiseks" raskete tunnete eest ning kui need lahtuvad, tundub ühine elu jälle elamisväärne.\nSamas tean oma töökogemusest, et ühe partneri jaoks võib teise partneri korduv jutt lahkuminemisest väga traumeeriv olla ja nii lõhutakse aastate jooksul pidevalt oma suhet ning ühel hetkel polegi enam emotsionaalset kapitali, mis suhet koos hoiaks.\nKas teie mõlema jaoks oleks parem lahku minna või oma probleemidega tõsisemalt tegelema hakata, on teie endi otsus. Võite näiteks mõlemad paberile panna kooselu head küljed ja puudused. Arutage neid koos ja otsustage, kuidas edasi.\nKui ühine elu tundub mõlemale meelejärgi, siis võiks ehk psühholoogiga koostöös püüda kooselu järje peale saada.


Viimasel ajal ei möödu nädalatki, mil me ei kirjutaks võimalikest uutest lisandujatest Tallinna börsile. Tõsi, senised kirjatükid on sisaldanud enam spekulatsioone ja unistusi kui kindlaid fakte, kuid tänane Äripäev kirjutab, et suurärimees Joakim Helenius lubas reedel pühalikult välja - tema vastloodud Trigon Dairy Farm tuleb järgneva 12 kuu jooksul Tallinna börsile.\nBaltimaad pole konnatiik. Äripäeva arvates näitab see julge lubadus, et vähemalt üks Eestis tegutsev ettevõtja usub, et Baltimaade börsid pole konnatiik, kuhu tulla ei tasu. See näitab, et vähemalt Heleniuse meelest on Tallinna börsil tulevikku. Laiemalt võttes on see Heleniuse lubadus järjekordne märk, mis annab indikatsiooni kogu Eesti ettevõtjate kindlustundest - ettevõtja tunneb end meie arvates praeguses majanduskeskkonnas üha kindlamalt. Samuti on igati tervitatav, et me tühjale börsiletile on lisandumas värsket kaupa.\nHelenius ise on omaette fenomen. Seni on temast jäänud mulje, et talle meeldib väikese turuväärtusega ettevõtteid veelgi väiksemaks tükeldada. Mäletate, oli kord maailmakuulus suusatootja Viisnurk, mis tänaseks küll Visud nurka visanud? Helenius eraldas sellest maatüki, praeguse börsifirma Trigon Property Developement, millest pidi saama suur kaubanduskeskus. Maatükk on aga praegugi vaid maatükk.\nEttevaatlikkust peaks lisama ka Heleniuse intervjuu reedeselt pressiürituselt (mis oli mõeldud muide suuremate ajalehtede peatoimetajatele, sic!), milles avaldas soovi, et meedia võiks tema uue toote maha müüa. Ehk et meedia peaks avalikkusele selgitama, miks on hea seda aktsiat osta! Samas, kas maksab Heleniust hukka mõista väljaöeldud mõttekäigu eest? Tõstku käsi, kes kordagi pole tahtnud meediat oma huvides ära kasutada!\nVäärt idee. Tegelikult on Heleniuse idee üpris hea - teha kiratsevatest kolhoosidest kaasaegsed põllumajandusettevõtted. Eriti praegust üleilmset toidupuudust arvestades. Ühesõnaga, Helenius tahab Loode-Venemaal valitsevat piimanälga leevendada. Ning kuna Eestil on selle piirkonna toiduainetega varustamisel pikaajaline kogemus varnast võtta, tõttabki ta meie inimeste abiga seda nõudlust katma. Sealjuures tahab Helenius ka Grossi teha ehk kogu ahelast võimalikult suurt tükki omale jätta - ta tahab lehmadele sööta oma Trigon Agri kasvatatavat vilja. Heleniuse värske ettevõtmise kasuks räägib ka lihtne fakt, et põllumajandusmaa hind on Venemaal madal. Kui Eestis maksab hektar põllumaad 866, siis Venemaal vaid 491 eurot. Rääkimata vanast Euroopast - Soomes maksab hektar 7000, Suurbritannias 17 773 ja Taanis 25 919 eurot!\nIgal juhul üritab Helenius tänuväärt asja - eksportida Eesti know-how'd piimakarja kasvatamisest. Nii on Trigonil kavas Peterburi lähistele plaanitavaid farme juhtima panna eestlased, ka farmide lihttööjõud, kes võetakse kohapealt, koolitatakse välja Eestis. Samuti saavad lehmad olema Eesti päritolu.


Terav-hapu nuudlisupp krevettidega - FoodStudio Tooted : FoodStudio Tooted, Hapu tagasi\n02.02.2010 / Hapu tagasi\n03.02.2010 / Hapu tagasi\nVarustus on oma sõiduks kaasa võtta - kaamerad on kõvad -, kuid peate selle hiljem puhta puhtaga korvama. Sekretär selgitab noortele saalis käitumise korda — eelkõige puudutab see valju lobisemist, telefoniga rääkimist ja loata sisse-välja käimist. Vähemalt sama üllatunud oli kohtunik, kui üks kuriteo initsiaatoritest ja täideviijatest tunnistas, et ega tal õiget motiivi olnudki, ta lihtsalt laenas sõbralt kurika.\nNeed panevad liigesed liikuma ja mida tugevamad nad on, seda kindlamalt liiges liigub. Liigese-, ja närvikaebused, väsimus.\nKoostöös Ateenas asuva Red fm raadiojaamaga toimub pühapäeval, Seega katab grammi noori lehti toorsalatis täiskasvanud inimese kolme-nelja päeva C-vitamiini vajaduse. Koostoimed teiste ravimitega ja muud koostoimed Nagu ka teiste antiparasitaarsete preparaatide puhul, soovitatakse ravimkaelarihma kandmise ajal mitte kasutada koeral teisi insektitsiide. Samas järgivad Bayer Hellas ja tema töötajad sotsiaalselt vastutustundlikke tavasid, toetades olulisi ja konkreetseid algatusi üldsuse teadlikkuse tõstmiseks ja haruldaste haiguste vastu võitlemiseks. Õisi kasutatakse teena ja teesegudes koos hibiskuse Sudaani roosi , saialille, kibuvitsa, metsvaarikavarte, musta leedri ja viirpuuõite, metsmaasikaürdi, põdrakanepi- ning pärnaõitega. Ka alandab angervaks palavikku ja paneb higistama.\n04.02.2010 / Hapu tagasi\n05.02.2010 / Hapu tagasi\nKopsupõletikuga on haiguse alguses kasulik panna rinnale värske kohupiima soojendav kompress koos vadakuga, asetades selle salvrile, mille paksus on sõrmega. Kuivadele juustele Selle protseduuri puhul tuleks võtta ratta- või takjasõli. Kõige populaarsemad ravimid on Nizoral, Fluconazole ja Orungal. Võta 3 korda päevas, lahustades 50 g vees: esimesel päeval, 1 tilk, 2. Naised peaksid arstiga arutama võimalust kasutada rasestumisvastaseid tablette või menstruatsiooni ennetavaid ravimeid.\n06.02.2010 / Hapu tagasi\nSelleks suruge torust umbes 5 cm pikkune kreemi riba. Kasutamise vastunäidustused on kõik nahahaigused, nagu ekseem või dermatiit.. Salvide loetelu See tööriist on üks mesilase mürgil valmistatud populaarsemaid ravimeid, kuid lisaks sisaldab apisatron järgmisi aineid: allüülisotiotsataan;. Ravim suurendab verevoolu kahjustatud piirkonda, mille tulemusena keha kaitse on aktiveeritud. Salvide kasutamisel on mitmeid piiranguid ja enne nende kasutamist peate tutvuma juhistega. Ägeda allergilise reaktsiooni peatab antihistamiin.\nLülisamba kaela- ja seljaosas võivad aheneda lülidevahelised luulised avaused, kust väljuvad närvijuured, mille tagajärjeks on kätesse ja jalgadesse kiirguv valu. Seda kõike on hea teha saunas, kus on ka basseini kasutamise võimalus.\n07.02.2010 / Hapu tagasi\nIlma spetsiaalse väljaõppeta on blokaadi korrektne läbiviimine peaaegu võimatu. Närvijuurte ja plekside mittevertebrogeensed kahjustused. Osteokondroosi põhjused Peamised põhjused, mis võivad põhjustada osteokondroosi: ebaõige toitumine ja ülekaal; poosihäired, skolioos, reuma, lamedad jalad; istuv eluviis: istuv töö autojuhid, kontoritöötajad , vähene kehaline aktiivsus jne; varasemad kaelavigastused, selgroo vigastused; liiga palju füüsilist aktiivsust, keha jaoks ebatavaline; närvipinge, sagedane stress; pärilik eelsoodumus haiguse arengule; emakakaela lülisamba ebanormaalne areng. Tõmmake oma juukseid pisut pealaua poole, liikuge selles asendis ja tehke seejärel kätega ringikujuliselt päripäeva ja vastupäeva.. Lumbago on järsk lumbago-tüüpi valu. Valuga võib kaasneda kuumustunne, külmavärinad ja higistamine.\n08.02.2010 / Hapu tagasi\nTemporomandibulaarliigend on tavaliselt kahjustatud alajäseme trauma tagajärjel. LOE KA: miks valus on hamba koputamine ja mida teha? Sageli kaasnevad sellega keha üldise joobeseisundi sümptomid: kehatemperatuuri tõus; peavalud, pearinglus; düspeptilised häired. Bradükiniin, histamiin ja prostaglandiad koos ainevahetusproduktide ja valuretseptoritele avalduva eksudaadirõhuga põhjustavad põletikule tüüpilist valu.\n09.02.2010 / Hapu tagasi\nJooga vabastavat ja arendavat enese tunnetust tuleks harrastada mitte sdistaja vi kaitsja positsioonilt, vaid otsekui erapooletu jlgijana. Diplomit tegemisel, eksa miks ppimisel vi tasuva tkoha konkursiks valmistumisel vib ennatlik rahulolu iseenda ning oma teadmiste-oskustega meie edu vljavaated ilmsesse ohtu seada. Sageli võtab see rohkem aega, kui algul arvata võiks, seega proovige ühte või teist poosi hoides vigu vältida.\n10.02.2010 / Hapu tagasi\nTaastusravi Tavaliselt kestab haiguse ägeda perioodi kulg umbes nädalat. Seetõttu, olles tundnud valu liigestes ja lihastes, peate põhjuse kindlakstegemiseks ja patoloogia nõuetekohaseks raviks nägema arsti. Pärast valu rünnaku eemaldamist on remissiooni staadiumis ette nähtud magnetoteraapia, UHF, elektroforees, laserravi, et parandada vereringet ja kiirendada kudede regeneratsiooni. Raske valusündroomi põhjustavad pahaloomulised kasvajad, millega kaasneb üldine kurnatus. Tihendab Kirurgilist sekkumist on vaja harva. Vedelik väljub sünoviaaltaskust kohe pärast vigastust või mõnda aega pärast hävitavaid mikroobse infektsiooni kinnitumisprotsesse.\n11.02.2010 / Hapu tagasi\nCondylar erineb ellipsoidsest liigest ainult liigesepeade arvu poolest. Näiteks: inimene võitleb sellega, et kedagi hooletuse tõttu vallandatakse. Eriti väärib esiletõstmist tagumine piki- ja kollane side. Neljas emakakaela selgroolüli on ühendatud nina, huulte, suu ja kõrvas asuva Eustachia toruga. Ilmub erinevates osakondades ja ilma operatsioonita kujutab tõsist ohtu elule ja tervisele.\n12.02.2010 / Hapu tagasi\n13.02.2010 / Hapu tagasi


Vooremaa Jõgevamaa rahvaliitlased soovivad erakonna juhiks Ester Tuiksood\nJõgevamaa rahvaliitlased soovivad erakonna juhiks Ester Tuiksood\nEttepaneku Ester Tuiksoo esitamiseks Eestimaa Rahvaliidu esimehe kandidaadiks tegid oma sõnavõttudes ERL Jõgevamaa Ühenduse esimees Urmas Pirk, erakonna kauaaegne esimees Villu Reiljan, Torma vallavanem Riina Kull ja mitmed teisedki konverentsil osalejad. “Kui Tuiksoost saab erakonna esimees, on Rahvaliit esimene parlamendierakond, keda juhib naine,” ütles Rahvaliidu eakate organisatsiooni Jõgevamaa eestvedaja Signe Tamm.\nAvalikul hääletamisel toetas 109 konverentsil osalenud delegaadist 107 Ester Tuiksoo esitamist Eestimaa Rahvaliidu esimehe kandidaadiks.\nRahvaliidu Jõgevamaa Ühenduse esimehe Urmas Pirgi sõnul on Ester Tuiksool olemas erakonna juhtimiseks vajalikud kogemused, autoriteet poliitilistes ringkondades ja toetus sellises Eestimaa piirkonnas, kus Rahvaliidul on suur populaarsus. “Kindlasti tuleb kasuks ka tema kuulumine Riigikogusse. Jõgevamaa rahvaliitlased peavad oluliseks, et erakonna esimees on kindlasti parlamendi liige.”\n“Erakonnale esimehe valimine on väga vastutusrikas ülesanne. Senini erakonda juhtinud Villu Reiljan on oma tööga minu hinnangul edukalt toime tulnud ja võiks ehk selles ametis jätkatagi. Samas mõistan Villu Reiljani kauaaegse sõbra ja mõttekaaslasena ka tema soovi pingelisest ja stressirohkest tööst veidi puhata. Nii Villu Reiljanil kui ka Mai Treialil on pealegi piisavalt suur töökoormus Riigikogu opositsioonis,” laususus Eestimaa Rahvaliidu auliige osaühingu Põltsamaa Graniit juhataja Hendrik Allsaar.\nKonverentsil jäi kõlama mõte, et Eestimaa Rahvaliit kui Eestimaa suurim erakond (üle 10 0000 liikme) jätkab iseseisvana, küll aga on valmis pidama läbirääkimisi, kui mõni teine erakond peaks soovima Rahvaliiduga liituda.\nERL Jõgeva linnaorganisatsiooni esimehe Heldur Lääne arvates peaks veelgi rohkem stimuleerima erakonda kuuluvate noorte omaalgatusvõimet ja tegutsemistahet.\nReformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu ning Sotsiaaldemokraatliku erakonna koalitsioonilepingut analüüsis konverentsil Riigikogu liige Mai Treial: “Koalitsioonileping on üsna põhjalikult koostatud, kuid ometi ei taga see kokkuleppe regionaalset tasakaalu ega garanteeri ka sotsiaalse ebavõrdsuse kadumist. Lubadusi on antud palju, kuid pole teada, kas nende elluviimiseks ikka jätkub raha. Pealegi on mitme lubaduse täitmiseks tähtajad jäänud ebamääraseks või puuduvad üldse.\nJõgevamaa rahvaliitlased toetavad Mai Treiali tagasivalimist erakonna aseesimeheks. “Rahvaliit sai Jõgevamaal Riigikogu valimistel kõige parema tulemuse, meie maakonnas kuulub erakonda üle 1250 liikme. Seetõttu on igati loomulik, et üks erakonna aseesimeestest on Jõgevamaa poliitik, ” ütles Urmas Pirk.


- Suurenenud liige uhes tingimustes\nSuurenenud liige uhes tingimustes.\nKui meetme rakendamisaeg ületab kolme aastat, tuleb sellist meedet rakendaval liikmel hiljemalt poole rakendamisaja järel olukord üle vaadata ja kui asjakohane, kõrvaldada meede või kiirendada selle liberaliseerimist. Liikmetel, kes säilitavad artiklis 10 ja artikli 11 lõikes 1 kirjeldatud meetmed, mis kehtivad WTO asutamislepingu jõustumiskuupäeval, tuleb teatada neist meetmetest kaitsemeetmete komiteele hiljemalt In the case of an extension of a measure, evidence that the industry concerned is adjusting shall also be provided.\nArtikkel 2 Tingimused 1.\nLiige  võib rakendada kaitsemeedet teatava toote puhul ainult siis, kui see liige on vastavalt allpool toodud sätetele tuvastanud, et sellist toodet imporditakse tema territooriumile niisuguses absoluutselt või kodumaise toodanguga võrreldes suhteliselt suurenenud koguses ja sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada märgatavat kahju samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid valmistavale kodumaisele tootmisharule.\nKaitsemeetmeid tuleb rakendada imporditavale tootele sõltumata selle lähtemaast.\nEUR-Lex - A(15) - ET\nArtikkel 3 Juurdlus 1. Liige võib rakendada kaitsemeedet üksnes pärast kõnesoleva liikme pädevate organite poolt läbi viidud juurdlust vastavalt varem kehtestatud ja kooskõlas GATT X artikliga avalikustatud protseduurireeglitele. Selline juurdlus peab hõlmama õigustatud avalikku teatamist kõikidele huvitatud pooltele, avalikke ärakuulamisi või teisi asjakohaseid vahendeid, kus importijad, eksportijad ja teised huvitatud pooled võiksid esitada tõendeid ja oma seisukohti, kaasa arvatud võimalus vastata teiste osapoolte esitatule ja esitada oma seisukohti muu hulgas Liikme suurus 11cm kohta, kas kaitsemeetme rakendamine vastaks üldisele huvile.\nPädevatel organitel tuleb avaldada aruanne, milles on esile toodud juurdlustulemused ja põhjendatud järeldused kõigis asjakohastes faktilistes ja õiguslikes küsimustes. Mis tahes teavet, mis on oma olemuselt konfidentsiaalne või mida antakse konfidentsiaalselt, tuleb pädevatel organitel põhjuse näitamise korral käsitleda konfidentsiaalsena.\nSellist teavet ei tohi avalikustada ilma selle esitanud poole loata. Konfidentsiaalset teavet andvatelt pooltelt võib nõuda selle teabe kohta mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, või kui vastavad osapooled näitavad, et niisugust teavet ei saa kokku võtta, siis põhjused, miks kokkuvõtet ei saa esitada.\nKui pädevad organid leiavad siiski, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, ning kui kõnealune osapool ei soovi teavet avalikustada või anda volitust selle üldistatud või kokkuvõtlikul kujul avaldamiseks, võivad võimuorganid sellist teavet eirata, välja arvatud juhul, kui neile saab asjakohaste allikate põhjal tõestada ja nad veenduvad, et see teave vastab tõele. Artikkel 4 Märgatava kahju või selle ohu tuvastamine 1.\nKäesolevas lepingus: a tähistab "märgatav kahju" märgatavat kodumaise tootmisharu seisundi üldist nõrgenemist; b tähistab "märgatava kahju oht" märgatavat kahju, mis on ilmne lõike 2 sätete kohaselt.\nMärgatava kahju ohu olemasolu tuleb tuvastada faktide, mitte lihtsalt väite, oletuse või kaudse võimaluse põhjal; c tuvastades kahju või selle ohu, tuleb "kodumaise tootmisharu" all mõelda liikme territooriumil tegutsevaid samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaid tervikuna või neid, kelle samasuguste või otseselt konkureerivate toodete väljalase ühtekokku moodustab põhiosa nende toodete omamaisest kogutoodangust.\nKui samaaegselt põhjustavad muud tegurid kui suurenenud import kodumaisele tootmisharule kahju, ei tohi sellist kahju pidada suurenenud impordi põhjustatuks.\nArtikkel 5 Kaitsemeetmete rakendamine 1. Liikmel tuleb rakendada kaitsemeetmeid ainult niisugusel määral, kui on vaja märgatava kahju vältimiseks või heastamiseks ja kohandamise hõlbustamiseks.\nKui kasutatakse kvantitatiivset piirangut, ei tohi see meede vähendada impordi mahtu allapoole hiljutise perioodi taset, mis peab olema kolme viimase tüüpilise aasta impordi keskmine, mille kohta statistika on kättesaadav, kui ei ole selgelt põhjendatud, et märgatava kahju vältimiseks või heastamiseks on vaja teistsugust taset.\nLiikmed peaksid selliste eesmärkide saavutamiseks valima kõige sobivamad abinõud. Juhul kui seda Suurenenud liige uhes tingimustes ei ole võimalik mõistlikult praktikas rakendada, tuleb asjaomasel liikmel jaotada kõnealuse toote tarnimisest tõsiselt huvitatud liikmetele osad, mis põhinevad proportsionaalselt nende liikmete poolt eelneva tüüpilise perioodi jooksul tarnitud selle toote kogustel, võttes kohaselt arvesse eritegureid, mis võisid või võivad mõjutada selle tootega kauplemist.\nMis Suurenenud liige uhes tingimustes sellise meetme rakendusaega ei tohi pikendada üle artikli 7 lõikes 1 märgitud esialgse aja. Eespool nimetatud kõrvalekaldumist ei tohi lubada märgatava kahju ohu puhul.\nArtikkel 6 Ajutised kaitsemeetmed Kriitilistel asjaoludel, kui viivitamisega võib kaasneda raskesti korvatav kahju, võib liige rakendada ajutist kaitsemeedet, lähtudes esialgsest otsusest, mille järgi on olemas selge tõendusmaterjal, et suurenenud import on põhjustanud või ähvardab põhjustada märgatavat kahju.\nAjutise meetme rakendamisaeg ei tohi ületada päeva, mille jooksul tuleb täita artiklite 2—7 ja 12 asjakohased nõuded. Sellised meetmed peaksid endast kujutama suurendatud tollimaksu, mis makstakse viivitamata tagasi, kui artikli 4 lõikes 2 märgitud juurdlus ei tuvasta, et suurenenud import on põhjustanud või ähvardanud põhjustada märgatavat kahju kodumaisele tootmisharule.\nIga sellise ajutise meetme rakendamisaeg tuleb arvestada esialgse rakendamisaja osaks või selle mis tahes Suurenenud liige uhes tingimustes osaks, millele on viidatud artikli 7 lõigetes 1, 2 ja 3. Artikkel 7 Kaitsemeetmete rakendamisaeg ja läbivaatamine 1.


Kohtla-Järve Lasteaia Tuhkatriinu põhimäärus – Riigi Teataja\nKohtla-Järve Lasteaia Tuhkatriinu põhimäärus - sisukord\nRT IV, 11.02.2017, 3\nVastu võetud 07.02.2017 nr 5\n1. peatükk Üldsätte\n(1) Lasteasutuse ametlik nimetus on Kohtla-Järve Lasteaed Tuhkatriinu (edaspidi lasteaed).\n(2) Lasteaia postiaadress on Ridaküla 24, 31024 Kohtla-Järve, Ida-Virumaa.\n(2) Lasteaia veebileht www.tuhkatriinu.edu.ee.\n(3) Lasteaia e-post tuhkatriinu@kjlv.ee.\n(1) Lasteaias töötab kuni 12 rühma:\n(2) Rühma registreeritavate laste arv lasteaias on järgmine:\n4) erirühmas kuni 12 last.\n(3) Lasteaia hoolekogu ettepanekul on linnavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolu korral suurendada laste arvu lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas ja sõimerühmas kuni kahe lapse võrra. Otsus tehakse iga rühma kohta eraldi.\n(4) Lasteaia direktor moodustab koolieelse lasteasutuse seaduse alusel vastavalt vajadusele ja võimalusele sõime-, lasteaia- ja liitrühmad. Liitrühmas on sõime- ja lasteaiarühmaealised lapsed.\n(6) Lasteaia direktoril on õigus korraldada rühmade tööd valverühma põhimõttel seaduses sätestatud lühendatud tööpäevadel, lähtudes laste arvust ja muudel juhtudel, kui lasteasutuses viibivate laste arv on tunduvalt väiksem tavapärasest laste arvust.\n(2) Lasteaia vene õppekeelega rühmade õppekeeleks on vene keel, osalise keelekümbluse rühmas eesti ja vene keel, täieliku keelekümbluse rühmas eesti keel.\n(1) Direktor koostab avatavatesse rühmadesse ja tegutsevatesse rühmadesse vastuvõetavate laste nimekirjad lasteaia järjekorra alusel, lähtudes Kohtla-Järve linna koolieelsesse lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise korrast.\n(2) Laste vastuvõtt ja nende väljaarvamine lasteaiast toimub vastavalt linnavalitsuse poolt kehtestatud korrale. Erivajadustega laps võetakse erirühma vanema kirjaliku avalduse alusel ja nõustamiskomisjoni soovitusel.\n(2) Laste ja lasteaia töötajate vaimset ja füüsilist turvalisust ohustavate olukordade ennetamise, neile reageerimise, juhtumitest teavitamise, nende juhtumite lahendamise ja meetme rakendamise kord sätestatakse kodukorras.\n(5) Eesmärgiga tagada lastele turvaline kasvukeskkond lähtub lasteaia personali töökorraldus põhimõtetest, et kogu rühma tööaja jooksul on õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni seitsme lapse, liitrühmas kuni üheksa lapse, lasteaiarühmas kuni kümne lapse kohta. Käesoleva põhimääruse § 8 lõikes 3 nimetatud juhul võib olla õppe- ja kasvatusalal töötav isik või õpetajat abistav töötaja sõimerühmas kuni kaheksa lapse, liitrühmas kuni kümne lapse ja lasteaiarühmas kuni kaheteist lapse kohta.\n(1) Lasteaia direktorit asendab puhkusel või töölähetuses olemise ajal ning haigestumise korral kõigi õiguste ja kohustustega isik, kellele on töölepingu või asutuse juhi käskkirjaga tehtud ülesandeks lasteaia direktori ülesannete täitmine.\n(2) Üldjuhul asendab lasteaia direktorit tema äraolekul õppealajuhataja. Lasteaia direktor peab määrama isiku, kes asendab direktorit ka juhul, kui direktor ja õppealajuhataja on samaaegselt ära.\n(6) Pedagoogilise nõukogu töövorm on koosolek. Koosolekud toimuvad vastavalt vajadusele, kuid vähemalt kaks korda aastas.\nMäärus jõustub 15. veebruaril 2017. a.


01.09.10217 (2004) Kasupäeva korjandus - Maavalla Koda\n01.09.10217 (2004) Kasupäeva korjandus\nTeade Maavalla Koja ja maarahvaste pärimuskultuuri sõpradele!\nMaavalla Koda kuulutab välja igasygisese kasupäeva korjanduse, mis toimub 1.-29. sygiskuud (01.09.-29.09) 10217. Korjandusest laekunud raha kasutatakse Koja juhtimis- ja korralduskulude katmiseks (sh hiite ylevaatus, veeb jm).** Kuna Koja tegevuse aluseks on vabatahtlik töö ja ainsaks sissetulekuks annetused, oleme tänulikud igasuguse abi eest.\nAnnetada on võimalik Maavalla Koja pangaarvele nr 333805270003 Sampo Pangas ja samuti kodade yritustel.\nRahvakalenderis on 29. sygiskuud kasupäev ehk mihklipäev. See on yks nn postipäevi, mis poolitab majandusaasta talve- ja suvepooleks. Kasupäevast algab meie maa rahval esivanemate hingede aeg, mis kestab jõuludeni.\nLähem teave aadressil: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.www.maavald.ee\nMaavalla Koda on loodud esivanemate loonahingelise põliskultuuri ja -usundi väärtuste hoidmiseks ning edendamiseks. Koda jätkab koos teiste yhendustega hiite ylevaatuse ettevalmistusi, maatõugude kaitset ja põlisrahvaste pärimuse (omakultuuri) uurimist, silma hoitakse peal ka Eesti Vabariigi põhiseaduse nende sätete täitmisel, mis puutuvad rahva kultuuri kestmist yle aegade, loonahoidu, riigi ja kiriku lahusust ja mõtte- ning usuvabaduse kaitset.\nKoda seisab vastu kohustusliku usuõpetuse kehtestamise katsetele Eesti koolides ja toetab ilmaliku kodanikuyhiskonna ning oma kultuuriloo tundmise syvendamist.\nAjakirja Eesti Loodus heinakuise numbri (07/2004) loos 'Hiis kui pärandmaastik'avab Maavalla Koja kirjutaja Ahto Kaasik hiite (u. 550) olemuse, kujunemise ja kaitsega seotud kysimusi. Kellel pole võimalik ajakirja endale soetada, leiab loo mõnevõrra muudetud ja täiendatud kujul siit:\nMaavalla Koda on Eesti Vabariigis ainus pärimusliku omausu yhendus, mis toimib koos hõimurahvaste omausu yhenduste jt maailma põlisrahvaste võrgustikega. Killuke sellest maa põlislooduse ja -kultuuri yhisväest on huvilistele näha ka soome-ugri kongressi eel Siniallikul toimunud hõimurahvaste yhispalvuse piltidelt\nTõmba kuulutus trykkimiseks


Karl-Erik Taukar pahandab meediaga - Eesti staarid - Staarid - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n10. jaanuar 2018, 7:39\nKarl-Erik Taukar pahandab meediaga\nMõned päevad tagasi avaldas Elu24 toimetus galerii Eesti tuntud inimeste kodudest, sealhulgas ka laulja Karl-Erik Taukari Rohu kvartalis asuvast kodust. Artikkel jäi ka silma Taukarile, kes pidas heaks linki sotsiaalmeediakanalis jagada.\nTaukar jagas artiklit oma Facebook´i seinal, kommenteeris seda stiilis: paparatsod on küll ägedad aga still creepy (siiski hirmutav - ingl. k.), mis kutsus ka teisi kaasmaalasi sõna võtma, kirjutab portaal Ohmygossip, kes võtab kokku Taukari «näo»:\n«Karl-Erik Taukar on mees, kes 2017. aastal võitis Eesti Muusikaauhinnad 2017 auhinnagalal aasta meesartisti, albumi ja popalbumi auhinna. Temast ilmusid artiklid nii eesti, soome kui ka rootsi meedias. Lugejad ning tema muusika kuulajad jumaldavad teda, keskmine Eestis elav naine näeb temast üle öö märgi unenägusid... meedia on vigastanud ennast, et temast positiivset kajastust toota - aga kes ta on? Lühidalt - inimene, kes ei ütle isegi aitäh.»


Terve mõistusega ettevõtjaid pole vaja kaugelt otsida - Äripäev\nTerve mõistusega ettevõtjaid pole vaja kaugelt otsida\nEnn Veskimägi 01. oktoober 2004, 00:00\nPeaminister Juhan Parts ütleb 24. septembri Äripäevas, et soovib ühiskonna probleemide lahendamisel kuulda rohkem terve mõistusega ettevõtjate häält.\nEsmapilgul hooletu repliigina tunduval väljaütlemisel on sügavam tähendus. See näitab, et valitsus ei pea väljakujunenud ettevõtlusorganisatsioone veel täisväärtuslikeks partneriteks. Peaministril on lihtsam suhelda üksikettevõtjatega, kes ei sekku valitsuse majanduspoliitikasse.\nValitsevat koalitsiooni ei saa kindlasti süüdistada ettevõtliku vaimu puudumises. Ometi on nii selle aasta kui ka järgmise aasta eelarve paljuski roosakamat karva kui eelmiste valitsuste omad. Kui veel mõni aasta tagasi ulatus valitsuse üldkulutuste tase oluliselt alla Euroopa keskmise, siis viimased aastad on valitsuskulude taset umbes 4 protsendipunkti võrra tõstnud ja kulud küünivad järgmisel aastal tublisti üle 40% SKPst.\nOn oluline märkida, et kuigi selline kulutuste tase on omane pigem Euroopa heaoluriikidele, jäävad kulud teadus- ja arendustegevusele (umbes 0,8% SKPst) ka järgmisel aastal Euroopa tasemele alla ligi kolm korda, samas kui jõudsalt on kasvamas avaliku sektori personalikulud.\nJooksva finantseerimise suurendamist nõuavad õpetajad, arstid, õed, tuletõrjujad, riigiametnikud jne. Riigipalgal olijad mõistavad, et juba lähenevate valimiste eel pole suuremad reformid avalikus sektoris tõenäoliselt võimalikud. Kokkuvõttes tundub, et toetuse langus on viinud valitsuse tuntavale kursimuutusele, mille tulemusena on erasektori huvid ja dialoog ettevõtjatega jäänud tagaplaanile.\nTulevikku suunatud loosungid teadmistepõhise majanduse loomiseks nelja aastaga on asendatud lubadustega kõikvõimalikele abivajajatele. Valitsussektori kulutusi finantseeritakse aga teatavasti erasektori ressursside ümberjaotamise arvel. Hoolimata sellest, et ühinemine Euroopa Liiduga on oluliselt vähendanud kodupoliitikute rolli Eesti majanduskeskkonna kujundamisel, seisavad meie ees endiselt probleemid, mida saame lahendada vaid ise.\nEesti peab ametiühingute vastuseisust hoolimata reformima oma tööseadustikku, kohe tuleks läbi viia kutseõppeasutuste reform, üle tuleks vaadata sotsiaaltoetuste ja alampalga põhimõtted ning suurendada avaliku sektori efektiivsust. Lisaks tööturuga seonduvatele küsimuste lahendamisele tuleks hoiduda maksude järsust tõstmisest ning vähendada töötuskindlustusmaksu.\nÜhegi nimetatud probleemi lahendamine ei tõota valitsusele kohest populaarsuse tõusu ? pigem vastupidi. Seega on eriti oluline, et vastavad otsused oleksid eelnevalt ettevõtjatega põhjalikult läbi arutatud.\nPeaministri senine tegevus tööandjatega konsulteerimisel on kahjuks jäänud tagasihoidlikuks: korduvalt pole leitud aega kohtumiseks Tööandjate Keskliiduga, mis 25 majandusharuliidule toetudes ühendab rohkem kui 1600 keskmisest suurema tööandja huve. Keskliidu liikmed annavad tööd umbes 160 000 Eesti töövõtjale, mida on kolm korda enam Ametiühingute Keskliidu poolt esindatavast töötajaskonnast.\nJuhime peaministri tähelepanu asjaolule, et Tööandjate Keskliit juhindub oma tegevuses ainsa ettevõtlusorganisatsioonina Eestis Euroopa Liidu sotsiaaldialoogi põhimõtetest, kuuludes ühtlasi suurima Euroopa ettevõtlusorganisatsiooni, Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Konföderatsiooni (UNICE) juhtorganitesse, kus esindatakse 20 miljoni ettevõtte huve. Eesti tööandjad on aktiivselt loomas koostöövõrgustikku teiste riikide organisatsioonidega ning soovitavad seda teha ka valitsusel.\nNovembris on sõlmimisel koostööleping Balti riikide tööandjate keskliitudega, ühtsed positsioonid kujundatakse muu hulgas Briti Tööstuse Keskliiduga, kelle käest arvamust küsimata ei lahenda peaminister Tony Blair ühtegi ettevõtlust puudutavat küsimust.\nOtselendu Tallinnast Brüsselisse pakub vaid üks lennufirma, mis tähendab, et erimeelsustest hoolimata tuleb ettevõtjatel ja valitsuse esindajatel reisida tihtipeale samas lennukis. On heameel tõdeda, et osaliselt on vähemalt Euroopa Liidu küsimustes paranenud koostöö rahandusministeeriumiga.\nSoovin, et selline sisuline koostöö toimuks ka riigieelarve koostamisel ning laieneks kõigisse valitsusasutustesse. Seni aga, kuni osalusdemokraatia ja ühistegevus veel mõlemat jalga lonkavad, pole ka terve mõistusega ettevõtjate häält võimalik kuulda ega kuulda võtta.


Soomlastele teeb muret Eesti alkoholiaktsiisi tõus - Äriuudised - Majandus\nSoomlastele teeb muret Eesti alkoholiaktsiisi tõus\n29. juuni 2017, 15:02\nKui soomlased on aastaid käinud Eestis alkoholi ostmas, siis nüüd on eestlased ise asunud seda ostma Lätist.\nEestil on viieaastane alkoholiaktsiisi tõstmise plaan aastani 2020, kirjutab Yle. Soomlaste sõnul maksab aastaks 2020 kast õlut pea 20 eurot, mis on selle tänane hind Soomes.\n1. juulist tõusev alkoholiaktsiis võib soomlaste hinnangul anda olulise löögi senistele alkoholisõitudele Eestisse. Yle hommikutelevisioonis sõna võtnud tervishoiuspetsialisti Thomas Karlssoni sõnul võib see lausa lõpetada soomlaste viinaralli Eestisse.\n«Mida väiksemaks hinnavahe kahe riigi vahel jääb, seda enam see importi mõjutab. See on selge,» nentis Karlsson. Siiski ei usu ta, et Eesti asemel hakkavad nüüd soomlased Lätti alkoholi järele sõitma. «Kindlasti hakkab soomlasi autoga ka Läti alkoholipoodidesse sõitma, kuid ma arvan, et see siiski jääb suuresti eestlaste pärusmaaks,» märkis ta.\nTema sõnul ei viitsiks soomlased lihtsalt enam nii kaugele sõita. Kuigi Tallinnasse on soomlastel Helsingist mugav laevaga sõita, siis Läti piir jääb Tallinnast vähemalt 200 kilomeetri kaugusele. Karlssoni sõnul jääb nii kaugele sõitmine väheste hobiks.\n«Eestit nähakse siiski tänaseni Soomes odava õlle ja veini maana, ka on soomlaste keskmine palk märksa suurem kui eestlastel,» kirjeldas ta, mis praegu sunnib soomlasi Helsingi-Tallinna vahet sõitma.\nSamas väärib tähelepanu, et eelmisel aastal kasvas soomlaste alkoholiimport Eestist 18 protsendi võrra. Karlsson ütleb aga, et selle põhjal ei saa kaugeleulatuvaid järeldusi teha. «2005. aastal oli alkoholi import Eestist kõrgem, kui ta on täna. Vähenenud kange alkoholi import, kuid suurenenud on lahja alkoholi ost Eestist,» märkis ta.\nKüll aga sõltub lõpuks kõik sellest, kas Eesti valitsus plaanib alkoholiaktsiisi tõusuga jätkata ka ajavahemikus 2018–2020, nagu tänane plaan ette näeb, või loobub sellest lõpuks pärast selleaastast aktsiisitõusu.


Zipper kotid on palju kasutatavad teistes tööstusharudes, seetõttu tegelevad nad tõeliselt suure kaubamärgiga ja neid leidub peaaegu igas kodus. Nad tagavad toidu värskuse, hügieenilise ladustamise ja tugevdavad tooteid väliste tegurite vastu.\nIga täiuslik daam teab hästi tolmuimejaid, sest nad kasutavad rakenduste jõudu ja on kasulikud paljude igapäevaste tegevuste jaoks. Esiteks kasutatakse neid kotte toidu säilitamiseks. Need on stabiilsed ja kahjustustele vastupidavad, tänu millele säilitavad nad toitu pikka aega värskena. Zipper kotid võimaldavad sisu lihtsat ja suurt sulgemist tänu sellele, miks see ei võta vastu võimalikke lisandeid või õhku, mis võib kiirendada toiduainete paigutamist. Kotid koguvad suurepäraselt lahtiste toodete, näiteks tangude, kuivikute, kuivatatud maitsetaimede või lehtedega ladustamiseks.\nVaakumi kotti paigutatud toit säilitab oma lõhna, mida ei saada väljastpoolt. Värskete köögiviljade ja toodete paigaldamisel tasub säilitada nende lisand ja lõhn, viies need väikese koti sisse. Tänu filmi läbipaistvusele teate kohe, mida sa kuurordis otsite.\nKui kotte kasutatakse toidu külmutamiseks, siis tasub panna fooliumile, mis siseneb. See aitab teil kiiresti pärast toote külmutamist kiiresti leida toote, kui on raske hinnata, mis on kotis (külmutatud toit näeb sageli sarnane, näiteks külmutatud maitsetaimed või külmutatud pelmeenid, kui me ei tea, mis täidis on. Vaakumkottide puhul on külmutatud toidu eemaldamine väga lihtne, sest foolium ei jaga ega külmutada toitu, nagu tavaliste kilekottide edu.\nToiduks on kasutatud ka vaakumkotte. Rikkalik süüa, põletada või taigna valmistada, sest iga amatööride kokk peaks olema tihedas köögis, täiusliku rühma kotid (ka uutes suurustes.\nZipped suletud kotid on leidnud ka nende rakenduse nendes tööstusharudes. Igapäevaelus sobivad nad turvaliseks pakendiks, näiteks kui me ei taha midagi märjaks saada. Komplekt kotid on ka lahutamatu vidin inimesi töötab - enne kui sisestate taseme taseme, peate ohutult pakkida kõik vedelikud (kosmeetika, ravimid jne, mis on täiesti tunnistanud ainsad kotid, et me läbida köök.\nSuur eelis tolmuimeja kotid on nende väheste kuludega ja võime kasutada mitu korda selle kunsti. Selleks taaskasutada kott tuleb hoolikalt pesta. Pakendile tuleb leida teavet, kas kotid saab puhastada nõudepesumasinas.


Bussid enam Kunda linnas ei sõida | Ainus jumal on RAHA ja Pank on tema Prohvet\nBussid enam Kunda linnas ei sõida\nAlates 1. aprillist 2008 ei sõida enam Tallinnast või Narvast tulnud bussid Kundast läbi. Kohalikele elanikele tähendab see Tallinnas käimiseks esmalt liikumist maakonna keskusse Rakveresse või teeäärsesse teivasjaama Haljalasse. Ma ei tea küll täpseid vahemaid, kuid kaardi järgi tundub Rakvere ja Kunda vahemaa olema 25 kilomeetrit ja Kunda-Haljala umbes 20. Ansipi valitsus on suutnud vähemalt Kunda inimesed hoida Tallinna tööturust eemal. Las nad tolmuvad oma mereäärses linnas. Milleks meile regionaalpoliitika kui meie jumal on raha?\nSebe muutis Kunda linnapea sõnul ühepäevase etteteatamisega Tallinn-Narva bussiliini, mis alates 1. aprillist enam Kundast ja Viru-Nigulast läbi ei sõida.\n« Elisa sitt mobiilne internett SolgistLaetud Õhtuleht inimeste elu ja surma otsustamas »\n☺Piirame inimeste liikumisvabadust ☺ « Pole teist jumalat peale RAHA ja Pank on tema Prohvet, on 30. apr. 2008 at 08:02 said:\n[…] paiksemaks muutmist. Pole neil vaja siia Tallinna töllerdama tulla. Kirjutasin 7. aprillil kuidas Kunda linna inimesed enam Revalisse külla ega tööle ei […]


Kunagi vingusin Kardole, et tahaks ka ratast saada. Peale küsimusi, et “kus sa seda hoiaks” ja muid jaburusi, ütles ta mulle hoopis: “Ärme osta ratast. Parem võidame endale rattad ja siis selle raha eest teeme veel lahedama remondi!”.\nLubasin, et okei, võidame siis rattad, kuigi minu süda jooksis verd SELLE ratta peale.\nSain siis nüüd teada, et Vitamin Well loosibki rattaid välja, lausa kümme tükki. Enam vähem samasugused, kuigi üldse mitte punased, aga häda ajab härja kaevu, seega otsustasin ka mina, et just selle Vitamin Welli ratta ma siis võitma pean.\nEsiteks arvasin ma, et tuleb saata mingisugune sms ja ma tormasin poodi, et seda osta. Kae nalja – ei Maxima ega Rimi müü seda uhket jooki. Nõnda loobusin ma rattavõidust, kuni eile leidis meil Kardoga aset selline vestlus:\nKardo: “Mallu, mul on sulle üllatus, aga see pole midagi suurt.”\nMa: “Mh, aga ma tahtsin midagi suuuuurt saaadaaaa”\nKardo: “Mind vä?”\nElu mu romantilise mehega…Igatahes oli ta meelde jätnud, et mul on Vitamin Welli vaja ja just selle ta mulle koju tassiski. Hakkasin siis uurima, et kuidas nüüd seda ratast võitma saab hakata ja avastasin, et tegu on ikkagi mingi pildivärgiga. Et noh, teed pildi ja siis a)ootad, kuni sind randomilt loosi abil võitjaks valitakse, b) teed eriti tuusa pildi ja siis võidad hoopis sellega ratta. Camorkasse üleslaetud piltidest 2 enim hääli saanud inimest saavadki umbes 12 päeva pärast endale uhiuue ratta.\nNo selge pilt, tuli siis teha lahe pilt. Mõtlesin, et mis võidab inimeste südameid? Lapsed! Kahjuks jõudis Katre juba Annabeli pildiga võistlusel ette ja Mariga ma neid võistlema panema ei hakanud. Maril pole ju hambaidki…\nKassidega pildid olid seal ka juba tehtud, seega pidin välja käima oma trumbi – MILVI! Kes oleks võinud arvata, et siga oskab pudelist juua? Isegi Mari ei oska pudelist juua.\nIgatahes, kuigi ma vandusin siin kunagi, et iial mina laike ei kerja, siis “old habits die hard” ja nõnda olengi ma nüüd siin tänavanurgal, suupill suul ja soni põlve ees, teie laike ootamas. Ega see ju välga raske ole – tuleb korraks Facebookiga sisse logida vms ja klikkida südamekesele või LIKE kohale või jumal teab kuhu.\nJa siis…Siis saate mind 12 päeva pärast rattaga sõitma kutsuda! Sest ma pole mitte kunagi elus isegi ratast omanud – vot sulle õnnelikku lapsepõlve.\nVasta\tNeiu 23. juuli 2014 at 14:24\nMa tahaks sellist ratast ise ka. Aga üle 300 euri RATTA eest ma küll välja ei käi, krt. 😀\nVasta\tKirss 23. juuli 2014 at 13:14\nEi no on kommenteerijatel ikka fantaasia! Pigem ahvib Mallukas Katret sel juhul, sest Katre ju osaleb SAMAL konkursil, et võita SAMA ratast. Ja kui ma ise otsustan, et võtan kah sellest konkursist osa, siis mina ahvin järelikult Mallukat. Sest ega ma ometi ei tee seda selleks, et mul oleks ratast vaja, oh ei! Kui juba ahvimiseks läks, siis on kogu inimkond üks ahvikari, sest oli ju see kõige esimene paar, kes kihlus ja kõik ülejäänud on lihtlabased ahvijad.\nAbiellumine suvel.. No kammoon! Suvel on kõige parem (minu meelest) pulmi pidada, kas Mallu oleks pidanud siis talve või kevade valima, et jumala eest AE-ga samal aastaajal mitte pulmi pidada? Ah ei, siis oleks ju toredad kommentaatorid leidnud, et ikka ahvib! Samal aastal ju ometi! Ja hoidku jumal selle eest, et Mallukas omale valge kleidi pulmadeks valib! Sest siis ahvib ta kindlasti AE-d, sest temagi abiellub, ülla-ülla, valges kleidis. (Ma eeldan seda vähemalt, sest AE elu ei jälgi).\nMa küll ei nõustu mõne Malluka arvamuse või ei meeldi mulle mõnikord ta käitumine, aga selles teemas olen täitsa Malluka poolt. Ja need kommentaatorid, kes igal pool AE ahvimist ja mingeid muid imeasju näevad, peaksid minema ravile, sest see kisub juba paranoiaks ära.\nVasta\tMallukas 23. juuli 2014 at 13:27\nMuuseas, ma isegi küsisin Katrelt, et kas on ok kui ma ka osalen – ma ei teagi miks 😀 tal oli mega suva 😀\nVasta\tAde 23. juuli 2014 at 13:06\nhttp://www.mallukas.com/2014/05/12/voltsidest-inimestest/ – seda mõtlete?\nSeda jalgratast tahaks endalegi – hirmus kena on!\nVasta\trebane 23. juuli 2014 at 08:17\nLinnarattad mulle isiklikult ei meeldi. Ei oskagi põhjendada miks. Ja jumala pajakas kui mitmel neiul täpselt samasugune ratas on. Kommentaaride lugemine on muidugi igaühe enda asi, ka minu, aga jube üle viskab see “aaaaaaaaaaa, sa tahad sellist asja, aga temal JUBA on! Ahvipärdik!!!”. Nagu ausalt. Mitmes klass?? Tegu peaks justkui olema täiskasvanud inimestega, aga vahiks nagu lasteaia mingit kätši pealt. No ja kui keegi ahvibki kedag, mis siis?? Kõik ei ole nii ühtemoodi geniaalsed eksole 🙂 Saage üle!\nAinult, et uudishimuliku inimesena hakkas mind nüüd huvitama, et mida hullu see Mallukas siis Annast rääkis, et niimoodi minevikust must jälle üles keeratakse. Visake linki, aktiivsemad ja teadjamad.\nSiga jätke rahule. Siga on vinge ja pilt on ka sigavinge!\nVasta\tH. 23. juuli 2014 at 08:08\nMind hakkas täitsa huvitama – kust seda Malluka postitust AE kohta oleks võimalik lugeda? 😀\nAga seapilt on äge!\nVasta\tRoosa sidrun 22. juuli 2014 at 22:39\nMillegi originaalsema peale on küll keeruline tulla, kui et keegi läks välismaale abieluettepanekut saama (!!!), sest üks teine blogija sai ka! 😀 Ausõna! Nii hea.\nA sellise rattaga sõidaks ise ka 🙂 Mul muuseas pole ka elusees oma jalgratast olnud, tean, mis tunne see on 🙁\nVasta\tKatriina 22. juuli 2014 at 21:25\nLoomale seda keemiavett sisse joota on muidugi tase.\nVasta\tMallukas 22. juuli 2014 at 22:18\nSee loom sõi eile vorstipakendi ära. Ma arvan, et paar lonksu teda ei tapa.\nVasta\tmeow 23. juuli 2014 at 10:23\nLoomale ei või, aga ise nagunii jood ja sööd 100x hullemaid asju, EKSOLE? Pole kunagi Coca-Colat joonud? Mäkis käinud? Mhmhmhmhmm.\nVasta\tnuuks 22. juuli 2014 at 20:35\nSee foto on ju inetu!\nVasta\tMallukas 22. juuli 2014 at 22:17\nära siis vaata, kallike\nVasta\tVaatleja 22. juuli 2014 at 19:07\nVahe on ainult selles, et millegipärast teeb see Malluka meelest hirmuskolepahavihatud Anna Elisabeth kõiki neid asju esimesena. Kui tema kihlus Londonis, siis pidi Mallukas ka ikka välismaal kihluda saama, aga välja tuli Amsterdami rongis. Kui AE ostis endale Stalhästeni ratta, siis paari päeva pärast peab ikka Mallukas ka endale ratta saama. Oleks ju eriti kõva, kui tema pidi ostma, aga ma saaks ikka tasuta! Khm-khm, suht obvious ja kisub päris haledaks. Teisel on hulga profim blogi, mis on süsteemselt disainitud, läbimõeldud sisuga ja täiesti vaba igasugu vingumisest. Kui nii kangesti on vaja “naabrist parem” olla, miks sa selle pealt ei õpi? Kui sa siia selle sõimupostituse üles riputasid AE mustamiseks ja alandamiseks, siis ma kohe huviga jälgisin, et mis nüüd saama hakkab. Tulemus — AE tuli sellest välja ülielegantselt, siiralt ja minimalistlikult ning nullis just oma reaktsiooniga täiesti ära selle kuvandi, mida sina temast oma jutuga luua püüdsid. Täiesti õpikunäide, kuidas ussitajale “ajakirjanikule” tema enda mängus koht kätte näidata.\nNüüd ma saan selle kommentaari eest Malluka fännidelt sajaga pragada. Aga tegelikult on mu järeldused tehtud ainult selle info põhjal, mida blogijad endast avalikku ruumi maha jätavad ja ma ei tunne ei Marianni ega Anna Elisabethi, ei ole kellegi “poolt” ega pole ühtegi “staarblogijat” kunagi ihusilmaga näinduki.\nTeemasse kah — pannud ometi mõni pilt, kus siga ei ilasta!\nVasta\tPisi 22. juuli 2014 at 19:44\nMa siis peaks ka selle ratta poodi tagasi viima ja raha kûsima. Mis sest, et mees kinkis selle mulle. Ma ei saa ju omada sama asja, mis ae. Mul ausalt öeldes suht savi, mis kellelgi olemas on ja millal keegi endale samasuguste ostab. Nt soomes on ratas jopo populaarne. Kas siis kôik ostavad seda selle pàrast, et teistel on? Ikka ostetakse selle pàrast, et ise tahetakse. No ja kihlumine. Àkki ae tegi seda hoopis ûhe teise inimese jårgi? Kihlumine ikka mehe otsustada, mitte naise ja sitt mees, kui on naise tuhvlialune.\nVasta\tMallukas 22. juuli 2014 at 22:16\nAlustame siis lõpust – siga ei ilasta, vaid jook nirises natukene suust välja. Anna nüüd seale andeks, eksole.\nTeiseks, kui sa arvad, et Kardo Anna blogi loeb ja siis arvas, et kui Anna välismaal kihlus, et siis pean ka mina seda saama, siis sa eksid. Ega ma muidugi pead ei anna, aga olen üsna kindel, et Kardol ei saaks ta blogist rohkem suva olla ja kihlumiskoht…Kas me oleme ainukesed kaks paari maailmas, kes välismaal kihlusid? Paraku kahtlen.\nSee värk, mis ma temast kirjutasin ei olnud mustamine, vaid täitsa tavaline meenutus inimesest meie minevikus. Kuidas ta oleks pidanud sellest väljuma? Mind avalikult perse saatma? Solvuma? Muidugi ta oli vait ja tegi muust juttu, mis tal muud teha oleks olnud sinu meelest?\nHead edaspidis internetis vaatlemist, kallis “anonüümne” sõber. Ma ju näen su IP aadressi ja päris võhivõõraks ma sind ei nimetaks 😉\nVasta\tPisi 22. juuli 2014 at 16:59\nEt siis keegi ei tohi endale sellist ratast omada, kuna muidu kohe teed teist járgi? Inimestel on oma elu ja maitsed. Kôik ka sellised ei ole, et elavad oma elu teiste járgi.\nVasta\tKris 22. juuli 2014 at 15:50\nKule, Annakal on ka samasugune ratas 🙂 Kuidagi väga ühtekad olete. Kihlused, abiellumine järgmisel suvel, rattad, blogimine. Varsti võtab Annakas sea ja Sina hakkad huuli lillaks võõpama 🙂


Avaleht Taipoks / kikkpoks Eesti sportlased Xplosionil võidukad\nP 10.05.2015 00:10\nLaupäeva (09.05.2015) õhtul toimunud võitlusspordi üritusel Xplosion olid sellel korral edukad Eesti sportlased. Seda vastukaaluks eelmisele Xplosionile, kus enamus võitudest viidi võõrsile. Peamatšis võitis Max Vorovski (kuni 85kg, K-1) oma vastast Dawid Kasperski kohtunike ühehäälse otsusega ning poolakal tuli kolmandas raundis ka Vorovski käelöögist põrandal käia.\nLuke Whelanil (UK, kuni 72,5kg) tuli taas vastu võtta kaotus Edvin Erik Kibuselt, kes suutis kõik kolm raundi enda tugevaimat mängu vastasele peale suruda. Tulemuseks kohtunike ühehäälne otsus. Rain Kärkinen (-77kg) võttis samuti kohtunike häältega võidu matšis, kus vastaseks oli leedulane Ernestas Dapkus.\nAinsas MMA matšis (A-klass 3x5min, kokkuleppekaal kuni 79kg) sai Alik Tseiko küll matši alguses Esteban Mendozalt paar raskemat tabamust, kuid suutis neist toibuda ning mitmete kõrgete heidetega saali rõkkama panna. Teises raundis Mendoza enam ühel hetkel Tšeiko alt välja ei saanud ja matš lõppes seljast kägistusega.\nMarkko Moisar (kuni 60kg, K-1) ei vajanud samuti täit matšiaega võidu saamiseks ja lõpetas matši Yassine Moutacimi (Belgia) vastu teises raundis.\nProfipoksis kuni 70kg kehakaalus võitis Pavel Semjonov leedulast Artiom Karasiovi.\nAinsana Eesti sportlastest pidi kaotuskibedust tundma Ardo Rakaselg (+91kg, K-1), kes kaotas kohtunike häältega Julius Mockale.\nKahe Eesti poksija amatöörmatšis võitis Maksim Vilde 3:0 Nikita Molodkinit.\nSaidil on 4701 külalist


Saksamaa | HARA\nDAAD (Deutscher Akademischer Austausch Dienst) pakub stipendiume 2021/2022 õppeaastaks Saksamaal õppimiseks, suvekooli kursustel osalemiseks või uurimus- ning teadustööks järgmisi stipendiume.\n1. Stipendiumivõimalused õpirändeks bakalaureusekraadi omandanud või magistris õppivatele üliõpilastele Saksamaa ülikooli.\nStipendium õpinguteks vabalt valitud valdkonnas (Study Scholarships for Graduates of All Disciplines)\nStipendium pakub võimalust osaleda magistritaseme õppes;\nPeriood: 10-24 kuud;\nKandideerimise tähtaeg on 16. november 2020. Taotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi. Kunstialade ja arhitektuuri valdkonna taotlejatele pakub DAAD valdkonnapõhiseid stipendiume.\nStipendiumid kujutava kunsti, disaini, kommunikatsiooni ja filmi valdkonnas (Study Scholarships for Graduates in Fields of Fine Arts, Design, Visual Communication and Film)\nStipendiumi eesmärk on toetada bakalaureusekraadi omandanud või magistris õppivatele Eesti üliõpilastele võimalust sooritada osa õpingutest (semester, aasta) või omandada magistrikraad kunsti, disaini, filmi, muusika kui ka etenduskunstide (draama, režissöör, tants, koreograafia jne) erialadel Saksamaa ülikoolis.\nPeriood: 10- 24 kuud\nKandideerimise tähtaeg: 30. november 2020. Taotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\nStipendium arhitektuuri ja linnaplaneerimise valdkonnas (Study Scholarships - Postgraduate Studies in the Field of Architecture)\nStipendiumi võivad taotleda need, kes on omandanud bakalaureusekraadi arhitektuuri, sisekujunduse, linnaplaneerimise/linnaarendamise, maastikuarhitektuuri ja maastiku planeerimise alal või hiljemalt stipendiumiga toetatava õppeprogrammi alguseks.\nStipendiumiga toetakse magistrikraadi omandamist Saksamaa ülikoolis või õpirännet semestriks või aastaks;\nKandideerimise tähtaeg on 30. september 2020. Taotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\nStipendium muusika ja kunstide suuna üliõpilastele (Study Scholarships for Graduates in the field of Performing Arts)\nStipendiumi eesmärk on pakkuda kunsti, muusika, disaini ja filmi valdkonna (sh draama, lavastamine,koreograafia) bakalaureuseõppe lõpetanutele võimalust jätkata oma haridusteed kraadiõppes või viibida lühiajalises õpirändes Saksamaa ülikoolis.\nEtenduskunstide suuna stipendiumi tähtaeg on 30. oktoober 2020. Taotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\nStipendium muusika suuna üliõpilastele (Postgraduate Studies in the Field of Music)\nMuusika valdkonna stipendiumile kandideerimise tähtaeg on 1. oktoober 2020. Taotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\nStipendium suvekooli kursustel osalemiseks (University Summer Courses offered in Germany for Foreign Students and Graduates)\nstipendiumi võivad taotleda bakalaureuse- või magistriüliõpilased;\nbakalaureuse üliõpilased peavad stipendiumiperioodi alguseks olema läbinud vähemalt kaks õppeaastat;\nsaksa keeleoskus: min. A2;\nOsaleda saab erinevates saksa keele ja kultuuri suvekursustes. Kursused kestavad kuni 18 päeva juunist novembrini 2021.\nKandideerimise tähtaeg on 1. detsember 2020. Taotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\n2. Stipendiumid doktorantidele eesmärgiga toetada uurimus- või teadustöö tegemist Saksamaal\nDoktorantidele ühe-aastane stipendium (One-Year Grants for Doctoral Candidates)\nStipendiumi sihtgrupiks on doktorikandidaadid ning noored akadeemikud ja teadlased, kes on lõpetanud magistrikraadi või erandjuhtudel bakalaureusekraadi hiljemalt stipendiumiga toetatud teadustöö alustamiseks.\nToetakse uurimisprojekti tegemist või teadusliku täiendõppe kursusel osalemist Saksamaa tunnustatud kõrgkoolis või ülikoolivälises teadusasutuses.\nPeriood: 7-12 kuud; toetuse pikkuse otsustab valikukomisjon ja see sõltub kõnealusest projektist ja taotleja töögraafikust.\nKandideerimise tähtaeg on 16. november 2020. Taotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\nDokorantide lühiajaline õpiränne teadustööks Saksamaal (Short-Term Grants)\nStipendiumi sihtgrupp on doktorikandidaadid, noored akadeemikud ja teadlased, kes on lõpetanud magistrikraadi või erandjuhtudel bakalaureusekraadi hiljemalt stipendiumiga toetatud teadustöö alustamise ajaks, või need, kes on juba doktorikraadi omandanud.\nDoktorikandidaadid, kes juba teevad doktorikraadi Saksamaa ülikoolis, ei saa kandideerida.\nStipendiumiga toetatakse uurimisprojekti tegemist või osalemist teadusliku täiendõppe kursus Saksamaa tunnustatud kõrgkoolis või ülikoolivälises teadusasutuses.\nPeriood: 1-6 kuud; toetuse pikkuse otsustab valikukomisjon ja see sõltub kõnealusest projektist ja taotleja töögraafikust.\nKandideerimise tähtajad: 16. november 2020, lähetusteks perioodil juuni kuni november 2021\n30. aprill 2021, lähetusteks perioodil detsember 2021 kuni mai 2022.\nStipendiumid doktorantidele (Research Grants - Bi-nationally Supervised Doctoral Degrees / Cotutelle)\nSelle stipendiumi eesmärk on toetada koostööd ja ühiseid doktori-ja teadusprojekte stipendiaadi koduülikooli ja Saksamaa ülikooli vahel.\nProgramm pakub kahte võimalust:\nVariant a) Doktorikraad koos kahe riigi juhendajaga: Doktoriprojekti juhendavad nii koduülikooli ülikooli õppejõud kui ka Saksamaa vastuvõtva instituudi akadeemiline nõustaja. Doktorikraad valmib kodumaal, kus osaleb Saksamaa akadeemiline esindaja; doktorikraadi annab koduülikool.\nVariant b) Doktorikraad vastavalt „Cotutelle“ protseduurile: kahe riigi üleriigiliste doktorikraadide rahastamine koduülikoolis ja Saksamaa ülikoolis niinimetatud „Cotutelle“ korra kohaselt. Eeldusekson stipendiaadi koduülikooli ja Saksamaa ülikooli vaheline koostööleping. Pärast doktoriõppe edukat lõpetamist annavad Saksamaa ülikool ja välismaa partnerülikool koos doktorikraadi.\nStipendiumile saavad kandideerida:\na) kandidaadid, kes on magistrikraadi või erandjuhtudel bakalaureusekraad omandanud hiljemalt stipendiumperioodi alguseks;\nb) „Cotutelle” protseduur: kandidaadid, kes on doktoriõppesse vastuvõetud hiljemalt stipendiumi alguses.\nPeriood: maksimaalselt 2 aastat.\nKandideerimise tähtaeg 16. november 2020. Taotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\n3. Stipendiumid ülikoolide akadeemilistele töötajatele ja järeldoktorantuuriks Saksamaal\nStipendium ülikoolide akadeemilistele töötajatele- kunsti ja arhitektuuri valdkonnas (Study Visits for Academics - Artists and Architects)\nSelle stipendiumi eesmärk on edendada koostööd kunsti ja arhitektuuri valdkonnas.\nStipendiumile saavad kandideerida ülikoolide õpetajad järgmistelt erialadelt:\nArhitektuur (sisekujundus, mälestiste kaitse, linnaplaneerimine / linnaarendus, regionaalplaneerimine, maastikuarhitektuur, maastikuplaneerimine)\nKujutav kunst, film, disain, visuaalne kommunikatsioon\nLavakunst (draama, lavastus, muusikalid, tants, performance, koreograafia jne)\nÕppekäigud Saksamaale riiklikesse või riigi tunnustatud ülikoolidesse valdkondlikuks koostööks vastuvõtva asutusega. Õppekäik võib toimuda ka mitmesse asutusse.\nPeriood: 1-3 kuud; toetuse pikkuse otsustab valikukomisjon ja see sõltub kõnealusest projektist ja taotleja töögraafikust.\n16. november 2020 lähetusteks juuni kuni november 2021;\n30. aprill 2021 lähetusteks detsember 2021 kuni mai 2022.\nKandideerimine toimu läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\nÜlikoolide akadeemiliste töötajatele uurimustööks ja teaduuringuteks (Research Stays for University Academics and Scientists)\nStipendiumi eesmärk on toetada lühiajalisi teadusuuringute läbiviibimisi ning seeläbi edendada kogemuste vahetamist ja võrgustike loomist Eesti ning Saksamaa kolleegide vahel. Stipendiumile saavad kandideerida ülikoolide õppejõud ning akadeemikud ja teadlased, kes on lõpetanud doktorikraadi ja töötavad oma koduriigi ülikoolis või teadusasutuses.\n16. november 2020 lähetusteks perioodil juuni kuni november 2021\n30. aprill 2021 lähetusteks perioodil detsember 2021 kuni mai 2022.\nTaotlemine toimub läbi elektroonilise DAADi taotlussüsteemi.\nVälisriikide stipendiumite kontaktisikuks Haridus-ja Noorteametis on Liis Uulman (liis.uulman@harno.ee, tel. 699 9395)


VIDEO! Kristiine tänavatelt on viidud minema üle paarikümne sõiduki – Pealinn.ee\nVIDEO! Kristiine tänavatelt on viidud minema üle paarikümne sõiduki (0)\n“Autoromudest vabanemine on väljakutse, sest igal autol on oma lugu ja nõuab asjaolude põhjalikku väljaselgitamist. Ma tänan Tallinna Munitsipaalpolitsei ametnikke nende töö ja abi eest ning kutsun kõiki linnaosa elanikke sellistest autoromudest meile aktiivsemalt teada andma,“ lausus Riibe.\n“Tänase päeva seisuga on seisvaid sõidukeid omanike poolt aasta jooksul Kristiine linnaosast ära viidud kokku 23, kokku on tegeletud 36 sõidukiga, mis on kokkuvõttes tegelikult vabanevad parkimiskohad.”\n“Paljudel autodel, millega amet tegeleb, puuduvad romusõidukile viitavad tunnused Tallinna linna heakorra eeskirja paragrahv 2 lõige 9 mõistes. Kohtutäiturid tegelevad Kristiines hetkel kahe sõidukiga, mille omanike osas on alustatud täitemenetlus. Täna ära viidud romusõidukist loobus omanik ja selle andsime käitlejale üle 27.11.2019,“ selgitas olukorda Sootla.\n“Hea meel on tõdeda, et ka linnaosad on meile nõu ja jõuga abiks, nagu praeguse Kristiine Linnaosa näite puhul. Hoopis suurem probleem on tänavale kauaks kasutuseta seisma jäänud sõidukid, mis takistavad tänavakoristust, võtavad ära niigi vähest parkimisruumi. Need sõidukid ei ole romud, kuid meie kogemus näitab, et nad on potentsiaalsed vandalismi objektid ja neid ootab suure tõenäosusega romustumine. Lisaks võib kaua paigal olnud sõiduk saada kahjustatud lumekoristusel ning siis ootab teda ees sama saatus. Praegu tegelemegi koos linnaosadega, et leida lahendus kasutuseta seisvate sõidukite osas. Olgu see siis omanike veenmine, et nad kasutu auto ära viiksid või utiliseeriksid. Mõtteid on veel ja nendega tuleme välja juba õige pea,“ ütles Toompere.


Mis me oleks ilma abilisteta?! Me kõik vajame abilisi. Me kõik oleme ise abilised: julgustades, kuulates, loovalt kaasa mõeldes, palvetades, nõu andes, kaasa rõõmustades, kaasa nuttes, korrigeerides, füüsiliselt aidates. Piibel on täis tuntud ja tundmatuid abilisi. Moosesele olid abiliseks äi Jitro hea nõuga, väejuht Joosua sõdides, Aaron ja Huur palvekäsi üleval hoides, Joosafat kirjutajana. Eakale lesele Noomile oli pikal teekonnal abiks minia Rutt. Barnabas kutsus vaimulikus töös appi Pauluse, kellest endast sai hiljem suur juht. Mõned abilised jäävad alati abiliseks. Mõnest saab tulevikus juht.\nAlandlikkus on asi, mis kipub ununema. Inimene kahjuks kipub olema vägagi võistlushimuline, kade ja uhke. Teinekord on mõni hoopis nii alandlik, et on selle üle lausa uhke! Ei ole pääsu! Jeesus hoiatab mäejutluses variseride eest, kes kelkisid oma “pühadusega” teiste ees. Samuti hoiatas Jeesus tölnerite eest, kes teenisid mammonat - tölner oli ju lausa kurikuulus ja vihatud rahaahne isik!\n„Kui Jumal toob meid päästmisele, siis kõige tähelepanuväärsem asi, mida me näeme, on meie ihade teisendamine. Ta muudab mitte ainult seda, mida me teeme, vaid ka mida me tahame teha. See on Püha Vaimu töö meie sees: „Sest Jumal on see, kes teis tegutseb, et te tahate ja toimite tema hea nõu kohaselt“ (Fl 2:13). Oma uues eluviisis teeme otsuseid, mis aitavad Jumala kavandit kauniks kujundada. Need on meie „tahan“ ja „ei taha“ hetked.“ (Lk 123)\n„Ma rõõmustasin, kui mulle öeldi: „Lähme Issanda kotta!”“ (Ps 122:1). 10. maist tohime jälle avalikke teenistusi pidada. 2+2 reegli täitmiseks istume hõredamalt, pereliikmed võivad lähestikku olla. Kuna kõik niiviisi ära ei mahu, siis hajume ka väikesesse saali ja fuajee rõdule.\nNii toimuvad taas teenistused, noorteõhtud ja juuniorid. Alfa kursus jätkub esialgu zoomis, aga võimalusel koguneme Kolgatal. Pensionäride hommikutega maikuus veel ei alusta.


Kolme lõvi varjus - Maaleht\nKolme lõvi varjus\nMaardu hiiemets kuulus Eesti riigile. Nii muinsuskaitse alla kuuluv osa kui ka pärimuse järgi hiiemetsa kuulunud osa. Kohalikud elanikud olid veendunud, et seda metsa ei ohusta miski, kuna kolm lõvi valvavad ta piire.\nÜkski metsavaras poleks julgenud lõvide lõugade vahelt lepapuid välja tirida, et neid pühi puid rahaks teha.\nLäks teisiti. Osa hiiemetsast müüdi maha, keegi ei tea, kuidas piire täpselt tõmmati. Haruldane sangleppade ja hall-leppadega kaetud muistne pärimuslik hiieala raiuti lagedaks. Ei aidanud kolm valvavat lõvi ega kõike jälgiv kohtukull. Kõik oli JOKK, nagu tänapäeval öeldakse.\nKohtusse asi ei jõudnudki – Maavalla Koda ei puutuvat kuidagi asjasse, pole neil õigust siin sõna sekka öelda.\nMuidugi – võib ju öelda, et see polnud kuigi vana lepavõsa, aga pühapaikade mõte ongi see, et nad on varjatud, peidus, et igaüks ei oskagi sinna minna. Pühi toiminguid peabki toimetama omaette, kogukonnakeskselt ja sisemise keskendumisega. Eks seegi olnud hiiemetsade mõte.\nKui sõjajärgses Eestis viidi pool Neeruti linnamäge Tapa lennuväljale kruusana pinnasetäidiseks, imestasid kohalikud elanikud, kuidas muinsusväärtusega alaga käituti. Võõrad, okupandid tegid. Ei hoolita põlisrahvast, oli üldine arvamus.\nKõige koledam ongi see, et Maardu hiies raiusid omade taprid. Kas tõesti pole mujalt metsa raiuda kui hiiest?\nEelmisel nädalal kuulsime veel uudist – alustati lageraiet kultuurimälestiste riiklikus registris arheoloogiamälestisena nr 10951 registreeritud Ugurimäel (Väike-Maarja vald, Äntu küla), mis on tuntud muistse ohverdamiskohana (hiiemäena) ning asub keskkonnaregistris kaitstavate loodusobjektide nimistusse kuuluvas kaitsealuses Äntu mõisa pargis.\nKui Nõukogude Eestis seal lageraiet teha ei lubatud, siis praegustele ärimeestele on tee valla.\nMeenuvad mu kunagi Maalehes ilmunud luuleread:\nPüha hiis või pühakoda\nmul on üsna ükstapuha\nsaaks vaid pappi teenida


Malmö jõugud sunnivad toidupoode narkootikume vahendama - Maailm - Postimees.ee\nRootsi politsei. Foto on illustratiivne.\nFOTO: Polisen Malmö / Facebook / Scanpix\nLõuna-Rootsi linna Malmö väiksemad toidukaupade poed on sattunud kuritegelike jõukude ohvriks, kes sisuliselt kaaperdavad ettevõtjate ärid ja kasutavad neid narkootikumide peitmiseks või edasimüügipunktina.\nMalmö politsei sõnul on selliseid juhtumeid esinenud mitmel pool linnas. «Meil oli üks pood Malmö kesklinnas, mille enam-vähem võtsid üle kuritegelike jõukudega seotud isikud. Nad võtsid üle kogu tegevuse ning ähvardasid ja väärkohtlesid poeomaniku perekonda,» rääkis Malmö põhjaosa piirkonnapolitsei juht Jens af Forselles.\nOsasid poode on kasutatud narkootikumide peidukohana, et kurjategijatel poleks endal aineid kaasas, kui politsei peaks neid kontrollima.\n«Mõnes kohas Malmös käib narkoäri rohkem või vähem avalikult. Need inimesed ei taha narkootikumidega vahele jääda, nii et juhtub, et nad lähevad poodi sisse ja peidavad narkootikumid sinna, kuni me lahkume sealt kandist,» selgitas af Forselles.\nÜks Malmö toidukaupluse omanik rääkis avalik-õiguslikule telekanalile, et tema poodi on üritatud kolmel korral röövida nii noa kui ka püstoliga. Rünnakute tulemusel ei julge ta enam äriga jätkata ja on otsustanud kaupluse sulgeda. «Olen vaimselt kurnatud sellest kõigest ega kavatse enam riskida sellega, et mind ähvardatakse või tapetakse,» lausus mees.


Vooremaa Lahkus kuldajastu ründaja Ants Saks\nLahkus kuldajastu ründaja Ants Saks\nMöödunud reedel läks igaviku teele üks Jõgeva nimekamaid hokimehi ja 1950ndate kuldajastu resultatiivsemaid mängijaid, Ants Saks. Spordi juurde jõudis Tartus sündinud Saks 1948. aastal Valdur Rajalo jäähoki treeningrühmas. Kuid lisaks jäähokile mängis Saks tulemuslikult veel jalgpalli, malet ja lauatennist.\n1950ndate alguses kujunes Jõgeval välja esimene superkolmik: Vello Mõtte – Kaljo Sepp – Ants Saks. Just see kolmik otsustas Jõgeva kasuks ära mänge ja turniire. Saks tuli Jõgeva noortemeeskonnaga neljakordseks Eesti koolinoorte meistriks. Meeskonnakaaslane ja hilisem treener Uno Veski on iseloomustanud Ants Saksa sõnadega: “Paremäär Ants Saks ei olnud uisutamises väga kiire, kuid ta oli eriti kiire mõtlemises ja erinevate mänguolukordade lahendamises. Ta töötas väljakul minimaalse veaprotsendiga, otsides alati mängusituatsiooni õiget lahendit. Lisaks ei saa märkimata jätta tema kompromissitut sportlikku režiimi.”\nAsudes pärast Jõgeva keskkooli lõpetamist õppima ja elama Tartusse, sai temast algul EPA ja hiljem Tartu Dünamo üks juhtmängijaid. Viimase koosseisus tuli ta 1957. aastal ka Eesti meistriks ning kahel järgneval hooajal hõbedale.\naastal kutsuti Saks mängima juba Eesti koondisse, kuhu ta kuulus järgnenud neli hooaega. Saks oli koondise paremaid ründemängijaid. 1960. aastal, üleliidulise turniiri vabariikide tsoonis, kus Eesti meeskond saavutas esikoha, mängis Saks teises ründekolmikus paremäärt.\nAnts Saks lõpetas melioraatorina EPA ja suunati tööle Viljandi EPT-sse. Vastavalt toonastele reeglitele pidi ta mängima oma elukohajärgses meeskonnas. Seega mängis Saks järgmised seitse hooaega Viljandi Jõu meeskonnas, mis oli II liiga paremustabeli lõpus. Nii nulliti ära Eesti koondislase edasine areng, ta oleks võinud jätkata mängimist kas Tartu Dünamos või Jõgeva Jõus.\nSiiski tuli Ants Saks 1966. aastal Viljandi meeskonnaga isegi Jõu meistriks. “Minu mängimised lõppesid Tartu aastatega. Viljandis elades jäin suurest hokist järjest enam kõrvale,” lausus Saks.\nHiljem asudes elama Tallinna, töötas ta pikka aega tööstusministeeriumi nõunikuna ja ühisfirma UNI-EST peadirektorina. Lisaks on ta olnud Eesti Judoliidu asepresident. Tema poeg Peeter täitis sel alal meistersportlase normi.\nSündis 30. mail 1935 Tartus\n4kordne Eesti koolinoorte meister\nEesti meister 1957\nEesti koondises 1959-1962\nJõu meister 1966\nKlubid: Jõgeva Kalev (1952-1954), EPA (1954-1956), Tartu Dünamo (1957-1959),\nViljandi Jõud (1960-1966)\nSuri 7. aprillil 2017 Tallinnas


Hiinlased võitlevad Costa nimel - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nHiinlased võitlevad Costa nimel (0)\n15. APRILL 2017, 10:55 INGLISMAA\nMitmed Hiina kõrgliiga klubid jahivad Chelsea hispaanlasest ründajat Diego Costat, väidab Goal.com.\nJuba jaanuarikuises üleminekuaknas tegi Tianjin Quanjian Costa eest pakkumise, millega oli nõus ründajale maksma senisest kolm korda kõrgemat palka. Kuigi toona Chelsea neid jutule ei võtnud, siis suvel on tehingu toimumine hoopis reaalsem.\nTianjinis võib Costale ruumi teha mehe endine meeskonnakaaslane Alexandre Pato, kes ei ole seni Hiina superliigas muljet avaldanud. Lisaks Tianjinile on tugevat huvi üles näidanud Guangzhou Evengrande, Hebei China Fortune ja Jiangsu Suning. Samas avaldas Hiina jalgpalliliit jaanuaris plaani vajutada kohalike klubide massilisele kulutamisele pidurit ning keskenduda selle asemel Hiina enda talentide arendamisele.\nCosta on tänavusel hooajal löönud Premier League'is 14 väravat, kuid neist vaid kolm on tulnud 2017. aastal. Jaanuaris tunnistas ta, et soovis suvel naasta oma eelmisesse koduklubisse Atletico Madrid.


Merineitsi ja Lättepiiga võrdlus F. Tuglase ja H. Laipaiga teoste põhjal. : Koolielu\nMerineitsi ja Lättepiiga võrdlus F. Tuglase ja H. Laipaiga teoste põhjal.\nAutor: Tartu Descartes'i Lütseum\nVeebipõhiste õppematerjalide konkursi "Kirjandusraal 2014" nooremas vanuseastmes II koht. Autorid Gundra Raissar, Hannaliina Piho ja Karolin Kardmaa Tartu Descartes'i Lütseumist. Juhendajad Riina Voltri ja Anu-Mai Lillo.\nKirjandusraal kirjandusraal 2014 kodulehekülg veebileht Tuglas Laipaik kirjandusteoste võrdlus merineitsi lättepiiga novell


Tekstifailide (.txt või .csv) importimine või eksportimine - Excel\nTekstifailide (.txt või .csv) importimine või eksportimine\nExceli kaudu tekstifaili andmete importimiseks on kaks võimalust: saate selle Excelis avada või välisandmevahemik importida. Andmete eksportimiseks Excelist tekstifaili kasutage käsku Salvesta nimega ja muutke rippmenüüs soovitud failitüüpi.\nKaks levinumat tekstifaili vormingut on järgmised.\nEraldajaga tekstifailid (. txt), kus TABELDUSMÄRK (ASCII-märkide kood 009) eraldab tavaliselt iga tekstivälja.\nKomaga eraldatud väärtuste tekstifailid (. CSV), kus koma märk (,) eraldab tavaliselt iga tekstivälja.\nSaate muuta nii eraldajana kui ka CSV-vormingus tekstifaile kasutatavat eraldaja märki. See võib olla vajalik, et veenduda, kas impordi-või eksporditoimingu töötab nii, nagu soovite.\nMärkus.: Saate importida või eksportida kuni 1 048 576 rida ja 16 384 veergu.\nTekstifaili importimine Excelis avamise kaudu\nSaate avada mõnes muus programmis loodud tekstifaili Exceli töövihikuna, kasutades käsku Ava . Tekstifaili avamine Excelis ei muuda faili vormingut – seda saate vaadata Exceli tiitliribal, kus faili nimi säilitab tekstifaili failinime laiendi (nt. txt või. CSV).\nAvage faili > Ava ja liikuge sirvides tekstifaili sisaldavale kohale.\nValige dialoogiboksi avamine ripploendist failitüübid tekst failid .\nOtsige üles tekstifail, mida soovite avada, ja topeltklõpsake seda.\nKui failiks on tekstifail (. txt), käivitab Excel teksti impordiviisardi. Kui olete toimingud lõpetanud, klõpsake imporditoimingu lõpuleviimiseks nuppu valmis . Lisateavet eraldajate ja täpsemate suvandite kohta leiate teemast teksti importimise viisard .\nKui fail on CSV-fail, avab Excel tekstifaili automaatselt ja kuvab andmed uues töövihikus.\nMärkus.: Kui Excel avab CSV-faili, kasutab see andmete kõigi veergude importimiseks praegu kehtivaid andmete vaikevormingu sätteid. Kui soovite veergude teisendamist eri andmete vorminguks rohkem paindlikkust, saate kasutada teksti impordiviisardi. Näiteks võib CSV-failis olevate andmete veeru vorming olla MDY, kuid Exceli vaike-vorming on YMD või soovite teisendada veeru arvud, mis sisaldavad teksti, nii et saate säilitada juhtivaid nulle. Kui soovite, et Excel käivitaks tekstifaili impordiviisardi, saate enne selle avamist muuta failinime laiendit. CSV to. txt või importida tekstifaili sellega ühenduse loomise teel (Lisateavet leiate järgmistest artiklitest).\nUuemad versioonid Office 2016-2010\nTekstifaili importimine sellega ühenduse loomiseks (Power Query)\nTekstifaili andmeid saate importida olemasolevale töölehele.\nKlõpsake menüü andmed jaotises Too & andmete teisendamine nuppu tekstist/CSV.\nOtsige dialoogiboksis andmete importimine üles ja topeltklõpsake seda tekstifaili, mida soovite importida, ja klõpsake nuppu impordi.\nDialoogiboksis eelvaade on mitu võimalust.\nValige Laadi , kui soovite andmed otse uuele töölehele laadida.\nKui soovite andmed laadida tabelile, PivotTable-liigendtabelile/PivotChart-Liigenddiagrammile, olemasolevale/uuele Exceli töölehele või luua lihtsalt ühendust, valige Laadi . Samuti saate valida, kas soovite andmed lisada oma andmetele.\nKui soovite andmed laadida Power Querysse, valige Teisenda andmed ja redigeerige seda enne selle Excelisse toomist.\nKui Excel ei Teisenda teatud veeru andmeid soovitud vormingusse, saate andmed teisendada pärast selle importimist. Lisateavet leiate teemast tekstina talletatud arvude teisendamine arvudeks ja tekstina salvestatud kuupäevade teisendamine kuupäevaks.\nAndmete eksportimine tekstifaili salvestamisega\nExceli töölehe saate teisendada tekstifaili, kasutades käsku Salvesta nimega .\nValige dialoogiboksi nimega salvestamine jaotises Salvestustüüp väärtus töölehe tekstifaili vorming. Valige näiteks tekst (TAB eraldajaga) või CSV (komaga eraldatud).\nMärkus.: Erinevad vormingud toetavad erinevaid funktsioonide komplekte. Lisateavet funktsioonide kogumite kohta, mida erinevad tekstifaili failivormingud toetavad, leiate teemast Excelis toetatavadfailivormingud.\nLiikuge sirvides kohta, kuhu soovite uue tekstifaili salvestada, ja seejärel klõpsake nuppu Salvesta.\nKuvatakse dialoogiboks, mis tuletab teile meelde, et uude faili salvestatakse ainult praegune tööleht. Kui olete kindel, et praegune tööleht on see, mida soovite tekstifailina salvestada, klõpsake nuppu OK. Saate muid töölehti eraldi tekstifailidena salvestada, kui kordate seda toimingut iga töölehe puhul.\nKui salvestate töövihiku CSV-vormingus, võite näha ka lindi all olevat teatist, mida mõni funktsioon võib kaotsi minna.\nLisateavet failide salvestamise kohta muudes vormingutes leiate teemast Töövihiku salvestamine mõnes muusfailivormingus.\nTekstifaili importimine sellega ühenduse loomise kaudu\nKlõpsake lahtrit, kuhu soovite andmed tekstifaili lisada.\nKlõpsake menüü andmed jaotises Välisandmete toomine nuppu tekstist.\nJärgige juhiseid jaotises teksti importimise viisard. Viisardi kasutamise kohta lisateabe saamiseks klõpsake jaotises teksti importimise viisardi mis tahes lehel nuppu spikker . Kui olete viisardi toimingutega lõpetanud, klõpsake imporditoimingu lõpuleviimiseks nuppu valmis .\nTehke dialoogiboksis andmete importimine järgmist.\nAndmete tagastamiseks valitud asukohta klõpsake nuppu olemasolev tööleht.\nAndmete tagastamiseks uue töölehe ülemisse vasakusse nurka klõpsake nuppu uus tööleht.\nSoovi korral saate imporditud andmete värskendamiseks, vormindamiseks ja paigutuse määramiseks klõpsata nuppu Atribuudid .\nExcel paigutab välisandmete vahemiku teie määratud asukohta.\nKui Excel ei Teisenda andmete veergu teie soovitud vormingusse, saate andmed pärast importimist teisendada. Lisateavet leiate teemast tekstina talletatud arvude teisendamine arvudeks ja tekstina salvestatud kuupäevade teisendamine kuupäevaks.\nValige väljal Salvestustüüp töölehe tekstifaili vorming.\nValige näiteks tekst (TAB eraldajaga) või CSV (komaga eraldatud).\nKuvatakse teine dialoogiboks, mis tuletab teile meelde, et teie tööleht võib sisaldada funktsioone, mida tekstifaili vormingud ei toeta. Kui olete huvitatud ainult töölehe andmete salvestamisest uude tekstifaili, klõpsake nuppu Jah. Kui te pole kindel ja soovite rohkem teada saada, milliseid Exceli funktsioone tekstifaili vormingud ei toeta, klõpsake lisateabe saamiseks nuppu Spikker .\nTekstifaili importimisel kasutatava eraldaja muutmine\nKui impordite eraldajat, on see erinev olenevalt sellest, kuidas te teksti impordite.\nKui kasutate > teksti/CSV-& andmete teisendamiseksteksti või CSV- faili, valigejaotises eraldajaloendist kasutatav märk. Uue valiku efekti saate vaadata kohe andmete eelvaates, et saaksite enne jätkamist olla kindel, et soovid teha soovitud valiku.\nKui kasutate tekstifaili importimiseks teksti importimise viisardit, saate muuta teksti importimise viisardi juhises 2 kasutatavat eraldajat. Selles etapis saate muuta ka järjestikuste eraldajate (nt järjestikused jutumärgid) käsitsemise viisi.\nLisateavet eraldajate ja täpsemate suvandite kohta leiate teemast teksti importimise viisard .\nUute tekstifailide loendi eraldaja muutmine (Salvesta nimega eksportimisel loodavad failid)\nKui salvestate töövihiku csv-failina, on loendi vaikeväärtuseks eraldaja (eraldaja) koma. Saate seda muuta Windowsi piirkonna sätete abil teise eraldaja märgiks.\nWindows 10 Varasemad versioonid\nMicrosoft Windows 10-s paremklõpsake nuppu Start ja seejärel klõpsake käsku sätted.\nKlõpsake nuppu aeg & keelja seejärel klõpsake vasakpoolsel paanil nuppu piirkond .\nKlõpsake põhipaneeli jaotises regionaalsed sättednuppu täiendavad kuupäeva-, kellaaja-ja piirkondlikud sätted.\nKlõpsake jaotises piirkondnuppu Muuda kuupäeva-, kellaaja-või arvuvormingu.\nKlõpsake dialoogiboksi regioon menüü Vorming nuppu täiendavad sätted.\nTippige dialoogiboksi vormingu kohandamine vahekaardi arvud väljale loendi eraldajaks uue eraldajana kasutatav märk.\nMärkus.: Pärast seda, kui muudate oma arvuti jaoks loendi eraldaja märki, kasutavad kõik programmid loendi eraldajana uut märki. Kui märgite sama protseduuri järgi, saate seda muuta sümbolile tagasi.


Vägivald viis mehe vangi | Õhtuleht\nVägivald viis mehe vangi (1)\nSiim Randla, 12. jaanuar 2017 04:00\nTartu maakohus saatis neljaks kuuks vangi mehe, kes pani kannatanule poti pähe ja tagus seda, ta tappis ka kassi ja hirmutas sellega lapsi.\nSüüdistuse järgi tappis Hendri mullu 16. novembril kortermaja trepikojas kassi. Seejärel võttis ta looma sabapidi pihku ja viis garaažide juurde. Seda nägid pealt alaealised, kes põgenesid hirmunult, sest see tegevus oli julm.\nHendri peksis mullu märtsis Jõgevamaal koos kahe kaaslasega ohvrit rusikate ja jalgadega, lõi tugitooli puitkäetoega. Hendri pani kannatanule köögis keedupoti pähe ja peksis rusikatega vastu potti. Elutoas peksis ta kannatanut tugitooli käetoega kuni 20 korda vastu selga.\nOhver sai kehavigastusi. Samuti tungis Hendri mullu veebruaris koos Raineriga valdaja tahte vastaselt korterisse ja lõhkus ukse. Tartu maakohus mõistis Hendrile aasta ja neljakuulise vangistuse, millest kuulub kohe ärakandmisele neljakuud vangistust, ülejäänud karistus on tingimisi.


Toite rabarberist | Tagurpidi Lavka\nkaeravorm, kissell, lõhe, muffinid, rababer Toite rabarberist\nKäes on rabarberi aeg! Jess, vot see on kevadekuulutaja! Koogid, kissellid, moosid – kõik need retseptid võiks nüüd kärmelt välja otsida. Kogusime siia ka mõned, millega võiksid katsetada. Ja kui proovitud, siis jaga kommentaarides lahkesti oma muljeid või näpunäiteid.\n1 dl (demerara) suhkrut\n2 kuni 2.5 dl kaerahelbeid\n1 dl mandlilaaste või hakitud mandleid\n75 kuni 100 g võid õhukeste laastudena\nPese rabarberivarred, kuivata ning lõika 1 cm juppideks. Laota võitatud ahjuvormi, puista peale suhkur ja kaneel ning sega kergelt läbi.\n(Soovi korral lisa veidi riivitud apelsinikoort, riivitud muskaatpähklit või hakitud suhkrustatud ingverit).\nPurukatte jaoks sega kaerahelbed, mandlilaastud ja suhkur ning puista ühtlaselt rabarberitele. Laota peale võitükikesed, nii et vorm oleks enam-vähem õhukeste võilaastukestega kaetud.\nKüpseta 200 kraadises ahjus umbes 20 minutit, kuni kate on kuldpruun ja rabarber pehme.\n(ca 18 tk)\n100 g võid (vähemalt 80%)\nHaki kooritud rabarber ja martsipanimass üsna peenikeseks. Martsipanimassi võib ka lausa riivida. Sega speltajahu küpsetuspulbriga ja sulata ning jahuta või. Pane ahi 180-200 kraadi peale sooja. Klopi munad sulavõi ja piimaga ühtlaseks (kõik kolm olgu eelnevalt toatemperatuuril). Sega rabarberid suhkru ning jahuseguga, lisa munasegule ja sega kergelt.\nPS! Poes Kalevi martsipanimassi korvi tõstes vaadake ikka 3 korda üle, et see mandlitest tehtud oleks – miski maapähklitest pettekas on täpselt samasuguses pakis ja üldiselt samas riiulis ka olemas.\nKoori* rabarberivarred ja lõika 5 mm paksusteks viiludeks. Pane rabarberitükid potti, vala peale külm vesi ja kuumuta keemiseni. Keeda tasasel tulel 7-8 minutit, kuni rabarber on pehme. Lisa suhkur ja nirista juurde vähese külma veega lahustatud kartulijahu. Kuumuta keemiseni ja tõsta pott seejärel kohe tulelt.\nKalla kissell kaussi ja puista peale veidi suhkrut – siis ei teki kisselli pinnale ‘nahka’.\nServeeri külmalt kohupiimakreemi, vahukoore või jäätisega. Samuti sobib rabarberikissell niisama joomiseks.\n* NB! Noori rabarbereid ei pea koorima.\nAllikas: © Nami-Nami retseptikogu ***\nLõika rabarber õhukesteks viiludeks või väikesteks kuubikuteks. Määri ahjuvorm ja lao lõhefilee tükid vormi. Maitsesta estragoni, soola ja sidrunipipraga.\nLaota rabarber kalale. Sega ülejäänud ainetest kaste ja kalla vormi. Küpseta 175 kraadis 20 minutit. Serveeri riisi ja rohelise salatiga.\nLoputa rabarberivarred ja lõika u. 10 cm tükkideks. Koori ja viiluta sibul rõngasteks.\nKoori ja riivi ingver. Lõika fooliumist neli tükki ja pane rabarberivarred fooliumile. Tõsta peale sibul, suhkur ning ingver. Sulge foolium nutsuks ja grilli rabarberit u. 10 min. Serveeri grillitud sealihaga.\n23.05.2012, 10:37 katsetamiseks ka kodune rabarbrijäätis: http://www.toidutare.ee/retsept.php?id=10572\nSüda tänava lood\nTiramisust ja Fata Morganast Toidu- ja aiablogi\nLog in\tTagurpidi Lavka MTÜLisa uudisvoog


Vooremaa Jälle Lutsu kallal\nJälle Lutsu kallal\nKodukandi kirjaniku Oskar Lutsu loomingu interpreteerimine on Palamuse Amatöörteatri trupi leivanumber, kuigi aeg-ajalt on pöördutud ka teiste autorite poole. Oskar Lutsu läheneva 120. sünniaastapäeva eel tahtis Raivo Adlas lavastada näitemängu, milles saaksid tänapäeva olustikus kokku enamik Lutsu tuntumaid tegelasi. Kuna omal ajal edukalt Lutsu eri teoseid kokku miksinud Mati Unti pole enam elavate kirjas, pöördus Adlas palvega näitemäng kirjutada läbiproovitud koostööpartneri Aapo Ilvese poole. Too aga soovitas hoopis oma sõpra Veiko Märkat, kes võivat kas või une pealt Lutsu teemal improviseerida.\nKunagise aktiivse Tartu NAK-lase ja humoristina tuntud Märka kirjutaski valmis üsna pöörase tüki, milles kellamees Liblest on saanud naissoost ekstreemturismiarendaja (korraldab benji-hüppeid kirikutornist!), Imelikust naisdiskor, Tõnissonist taarausuliste juht, Loll-Mardist Paunvere kõige targem inimene, preili Ärnjast seltskonnaajakirjanik jne. Õpetaja Laurist pedofiili tehes läks autor trupi meelest siiski natuke liiale ning seepärast otsustati sellele tegelasele teine nimi anda. Kentuki Lõvi pole ses loos aga mitte Tootsi hüüdnimi, vaid tõeline lõvi, st neljajalgne kiskja. Ning üheks tähtsamaks ettevõtmiseks kujuneb moosijuhtme rajamine Paunverest Brüsselisse.\n“Märka tekst on väga naljakas,” ütles lavastuse kunstnik Silver Vahtre. “See on küll Lutsu paroodia, ent minu meelest üsna heatahtlik paroodia. Mõnd eriti “tõsiusklikku” Lutsu-austajat see võib-olla ju pahandab, teisi arvatavasti mitte.”\nPeale Palamuse harrastusnäitlejate teevad tükis kaasa Jõgeva Linna Teatri, Tartu Vilde Teatri ning Elva ja Räpina harrastustruppide esindajad. Etendusi antakse Palamuse kihelkonnakoolimuuseumi juures Amme jõe ääres homme ja ülehomme kell 18 ning pühapäeval kell 15. Veel mängitakse tükki 11., 12. ja 13. augustil.


Kuidas kasvatada Jaapani sõnajalapuid - hädavajalikud majapidamistarbed ja -seadmedLoe Edasi\nPõhiline hädavajalikud majapidamistarbed ja -seadmed Kuidas kasvatada Jaapani sõnajalapuid\nJaapani sõnajalapuu ehk Filicium decipiens on meeldiv ja graatsiline isend, kelle väiksus teeb selle ideaalseks teie õue- või kodumaastikule . Puu on kõige hõlpsamini äratuntav oma veidra lehestiku poolest; selle lehed on pikad ja õhukesed ning ulatuvad vartest sõnajala moodi, mis annab puule selle üldnime. Nimi “Jaapani sõnajalgpuu” on tegelikult ekslik nimi. F. decipiens on levinud Aafrikas ja India poolsaarel, mitte Jaapanis, ja see pole sõnajalad. Selle sõnajalad sarnanevad lehed on aga kompaktselt kokku pakitud, andes puule tiheda võra, mis tagab hea varju.\nJaapani sõnajalapuu kroon on sfääriline ja sümmeetriline ning puu vananedes laieneb see ühtlaselt väljapoole, et saavutada imeline kuju. Samuti õitseb väikesed, silmapaistmatud valged lilled. Ehkki see idamaa on põliselanik, kasvab see puu troopilistes tingimustes väga hästi, kuna tal on vaja otsest päikesevalgust ja soojust: see on eriti populaarne Lõuna-Floridas ja õitseb piirkonnas, mis lähendab troopilist kliimat.\nSee on üsna aeglane kasvataja, mis ei vaja teie otsas korrastamist ega palju pingutusi: kui see on õigesse kohta istutatud, kasvab Jaapani sõnajalapuu aastate jooksul aeglaselt, maksimaalselt umbes 25 jalga. Ärge istutage seda olemasolevatele struktuuridele liiga lähedale, nii et selle ümaral kroonil oleks ruumi täielikult areneda.\nValgus: Selle puu õitsenguks on vaja palju otsest päikesevalgust.\nVesi: kastke regulaarselt, kuid ärge unustage seda - hea mõte on anda puule mõni päev enne kuivamist mulla kuivamiseks.\nTemperatuur: soe, troopiline temperatuur. Pole külmakindel.\nMuld: Parim on tugevalt aluseline muld. Juurmädaniku võimaluse vältimiseks veenduge, et selle drenaaž oleks hea.\nVäetis: F. decipiens tuleks väetada sügisel, kevadel ja suvel granuleeritud väetisega. Talvine söötmine pole vajalik.\nJaapani sõnajalgpuu levib seemne abil. Naturaalne idanemine peaks toimima just hästi: külvake seemned sügisel ja andke neile aega ning need peaksid hakkama kevadel idanema. Ärge külvake neid liiga sügavale. See võib aidata seemneid enne istutamist umbes 24 tundi toatemperatuuril vees leotada, et pehmendada välimust ja suurendada idanemisvõimalusi. Samuti on oluline, et seemneid ei istutata ligunenud või niiskesse mulda. Kaaluge komposteeritud lehmasõnniku lisamist mulda, et aidata seemnetel idaneda.\nJaapani sõnajalgpuu on üsna idiosünkraatiline ja lähisugulasi on vähe. Selle perekond Filicium on haruldane ja sisaldab piiratud liike. Taksonoomia osas on ka teatav segadus. Näiteks võib F. longifolium, mis on mõnedes botaanilistes allikates nimetatud decipiensi sugulaseks, tegelikult koosneda mitmest erinevast ja varjatud liigist, mis kõik koonduvad ühe nime alla. Jaapani sõnajalapuul puuduvad suuremad kultivarid. Selle nimi, decipiens, tuleneb sõnast “petlik”.\nTänu oma meeldivale kujule ja hõlpsale kasvuharjumusele on Jaapani sõnajalgpuul teie maastikul palju võimalikke kasutusvõimalusi varjepuuna, lillede taustana või paaridena raja rajamiseks. Pidage meeles, et selle kroon laieneb vananedes laialdaselt, nii et istutage majast ja sõiduteelt vähemalt kaheksa kuni kümme jalga. F. decipiensil pole suuri kahjurite ega haigustega seotud probleeme ning ta ei vaja pügamist, ehkki põhja lähedal okste lõikamine võib olla hea mõte, kui puu on täielikult küps. Ainus suurem pingutus, mida see teilt nõuab, on regulaarne kastmine ja lehtede puhastamine, mis võivad vananedes välja sattuda; see on vähese hooldusega, sümmeetriline, esteetiliselt meeldiv väike puu.\nEelmine ArtikkelKuidas tuvastada oma kodus talad, mis pakuvad head feng shui\nJärgmine ArtikkelSihtasutuste käigud: Koodi põhitõed\nJaapani sõnajalapuu ehk Filicium decipiens on meeldiv ja graatsiline isend, kelle väiksus teeb selle ideaalseks teie õue- või kodumaastikule . Puu on kõige hõlpsamini äratuntav oma veidra lehestiku poolest; selle lehed on pikad ja õhukesed ning ulatuvad vartest sõnajala moodi, mis annab puule selle üldnime. Nimi “Ja © Copyright 2019