Hälvik- Mootorratturid - Leht 97 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 21 Sept 2018, 12:46\nEsimene lugemata postitus • 3433 postitust\n97. leht 115-st\nLugemata postitus #2881 Postitas zombi » 14 Apr 2018, 12:08\njaan mmc kirjutas: Mendid on jäällekord näidanud, kui vastupidise kasuteguri üks ametiasutus suudab omandada, korraldades tiheasustuses, tagaajamise. Kui sama maksumaksjast elatuv seltskond saab nt. varavastase kuriteo teate, siis on reaktsioon MÖK-MÖK, meil pole resursse. Kus see resursi puudus siis on, kui mitme masinaga tagaajamisi saab korraldada või hulgakesi bussidega ringi kruiisida, et ehk leiab mõne, kellele rahaline teavitus kirjutada? Kus NENDE märguannete või nõudmistega ei arvestata on nad varmad oma õigust maksma panema. Kui tavakodanik paljaksvarastatakse siis on pohlad. Politsei pole ellukutsutud ENDA, vaid inimeste huve TEENIMA. Kui mõnele, taolisele tsäknorrisele, järgmisel nn. alarmsõidul teed ei anta, vaadaku peeglisse, KÄITUN VASTAVALT SEADUSTELE, OHUTUSE TAGAB SKODA JUHT! Labased maateröövlid, riigieelarve täitjad, kes küsivad tervisetõendi aegumis meeldetuletuse eest raha ja raiskavad tundides tööinimeste aega. Tänu muidugi poliitikutele, kes selle asutuse, just selliseks on rehvorminud.\nMis oskan ma öelda.... Kui vaid seda, et need, kes on tänaval, kantseldavad joodikuid ja muidu kaake ning need, kes tegelevad nn. "varavastaste" asjadega, on sootuks erinev seltskond. Ei ole, et kes juba vormi kannab, teeb kõike. Elektrik kanalisatsioonitöödega ju ka ei tegele, kuigi emafirma ja ehk ka töötunked on samad.\nAga teemasse: tegemist oli tõesti HÄLVIK-mootorratturiga, mida kauemaks selline meie seltsist tänaval kaob, seda parem. Meile kõigile.\nLugemata postitus #2882 Postitas jaan mmc » 14 Apr 2018, 13:00\nEi usu, et "emafirma" mainet ei mõjuta, mistahes töötaja käitumine, mõjutab küll ja maine muutub.\nLugemata postitus #2883 Postitas AzA » 14 Apr 2018, 13:14\nMuide laias pildis mõjutab antud sündmus emafirma mainet positiivselt. Valdav osa elanikkonnast on rahul, et antud tegelane kokku klapiti. Maine muutub negatiivsemaks vaid väga väga väikese osa ühiskonna silmis\nMeie kõigi maine muutub muide negatiivsemaks ja mida enam on neid, kes kaagutavad, et tegelane oleks pidanud edasi kütma ... seda halvemaks meie maine muutub ja seda konkreetsemalt ühiskond nõuab meie taltsutamist.\nAntud keisi puhul .... meie ainus võimalus vahetevahel mingi piirini reegleid rikkuda ning saada sel puhul läbi sõrmede vaatamine on konkreetselt hukka mõista antud käitumine, sest tegu on vei üle piiri asjaga - ühiskonna silmis.\nÜhiskond nõuab tänu sellele meie kõigi hukka mõistmist ka pisiasjade eest Me võime neid kutsuda kuidas tahes, aga selline on reaalsus.\nPalun ärge tehke seda, me saame varsti muidu +5kmh eest laksaka, sest ühiskond nõuab.\nMõistke hullused hukka, isegi kui see tundub emotsionaalselt valus.\nPS: ka minule ei meeldi kaherattalise õnnetusse suunamine, aga .... war casualties ja sellega peab leppima.\nPS2: ma olen pärnus sõitnud +35kmh radarisse ja saanud hoiatuse, pärast sellist sündmust ja meiesuguste poolt siniste hukkamõistmist lõppeb selline väike noh ületamine kerge -800 euriga pere eelarves.\nAus olla, siis on ikka krdi nahk, rikkus mu suve ära\nKiidame aga takka ja oleme rollerhundid, sest tonnisega pole enam mitte karukottigi peale hakata. Rebel värk eksole.\nLugemata postitus #2884 Postitas bitter » 14 Apr 2018, 13:48\njaan mmc kirjutas: [Esiteks oli 200 kmh selgelt tagaajamise tulemus\nJa tagaajamine oli kelle tegevuse tulemus? Sa tõsiselt tahad sellist politseid, kelle peatumismärguande võib kukele saata? "Viipavad mu teeäärde aga mul pole hetkel tuju või on veits kiire... keeran hoopis peale!" - normaalne?\njaan mmc kirjutas: ...ja teiseks põhjustas avarii otseselt politsei. Kolmandaks, vaatad sa järjekindlalt mööda faktist, et too tsiklist oma esialgse, protsentuaalse kiiruseületusega, polnud mingi liiklusterrorist, keda tagaajama hakata. Kogu Tallinn sõidab 50 alas, 70-ga. mis teeb protsentuaalselt pisut rohkem, kui 120, 90 alas, kuidagi kahepalgeline ei tundu see moraalitsemine või?\nAbsoluutselt mitte. Vahet ei ole kas ma sõidan 50 alas 45, 50 või 70 kmh. Kui politsei peatab siis ma peatun ja vastutan oma tegude eest!\nLugemata postitus #2885 Postitas AzA » 14 Apr 2018, 13:54\nMa ei mõista sellist mõtteviisi. Ilma mentideta oleksime ise ju mendid, eemaldaksime meie elu segajad.\nMul naabrimees laseks mu kodutänaval 60kmh sõitjad külmalt maha, ta ei tee seda, kuna läheks kinni, kardab neidsamu ühiskonna reegleid.\nIlma nende nn. mentideta oleks see vend juba ammu mitu korda surnud. Ta pole, sest need mendid ei luba teda oksa tõmmata.\nNo kas on raske mõista?\nLugemata postitus #2886 Postitas jaan mmc » 14 Apr 2018, 14:07\nÄra ürita mulle sõnu suhu panna, ma pole kuskil, mittepeatumist õigustanud !\nLugemata postitus #2887 Postitas Krl » 14 Apr 2018, 14:10\nAzA kirjutas: Ma ei mõista sellist mõtteviisi. Ilma mentideta oleksime ise ju mendid, eemaldaksime meie elu segajad.\nAnarhia tingimustes võiks kiisuseületamised unustada.\nTõenäoliselt oleks pooled teises ilmas juba puhtalt selle pärast, et keegi su ratast omale tahtis.\nLugemata postitus #2888 Postitas AzA » 14 Apr 2018, 14:17\nKrl kirjutas: Anarhia tingimustes võiks kiisuseületamised unustada.\nTäpselt nii. Seepärast jääb anarhia nõudmine mõistetamatuks.\nLugemata postitus #2889 Postitas AzA » 14 Apr 2018, 14:19\njaan mmc kirjutas: Ära ürita mulle sõnu suhu panna, ma pole kuskil, mittepeatumist õigustanud !\nMuidugi sa pole, aga jätad sellise mulje.\nOle meheks, räägi lahendusest kui ei peatuta. Pädevast lahendusest muidugi.\nMendid m**n* ei ole lahendus. Konreetselt lao letti olukorra pädev lahendus.\nSellise nurga alt, et sa ise oled skoda roolis ja mina paarimees.\nMa lasen iga ogara maha, kes juhiuksest sisse sõidab, paarimees on nagu vend.\nKuidas me selle lollaka maha rebime?\nLugemata postitus #2890 Postitas claw » 14 Apr 2018, 14:27\nKonkreetselt oleks tulnud tsiklihälvik suunata linnast välja kihutama ja seal teelt välja suruda või lasta üle siili sõita.\nKorraldada 200km/h tagajamist kuskil Pärnu linnavahel ei ole ühtegimoodi mõistlik.\nPolitseiautod on varustatud väga heade sideseadmetega, jälitustegevust koordineeritakse, inimesed on väljaõppinud ning sõidukiteks ei ole enam vanad astrad. Eest ära sõita on nagunii peaaegu võimatu tänapäeval - varsti on patrull jälle ninaees.\nViga oli lasta teda üldse kuskile linnavahele paarutama.\nLäks nagu läks, ise ta süüdi oli aga elu ei ole alati must-valge, et kõik rikkujad=sama mis vägistajad, ja teised siis on kukununnud. Kumb see ohtlikum on, kas tsklist 150km/h maanteel või mikrobuss lasteaia ees 30 alas 55km/h? Mingu passigu seal oma kiirust parem.\nLugemata postitus #2891 Postitas Syn » 14 Apr 2018, 14:48\nclaw kirjutas: Korraldada 200km/h tagajamist kuskil Pärnu linnavahel ei ole ühtegimoodi mõistlik.\nEsiteks! Ei õigusta antud eessõitjat ja ei hala politsei tegevuse pärast...\n...aga endal tekkis umbes sama mõttekäik kui artiklit lugesin. Eestärasõitja sundpeatamine on seadusega lubatud ja sellega nagu midagi vaielda pole, aga objektiivselt vaadates ei tundu antud olukorra lahendus käik just kõige turvalisem. Tsikkel linnas suurel kiirusel on ohtlik, aga kui talle sappa lisada veel 2-3 Škodat/VW-mikrokat, siis on justkui veel ohtlikum.\nPS! Haugun siinkohal niisama ja paremat lahendust välja pakkuda ei oska, aga huvitav oleks teada küll, et millal (ja kas üldse) politsei võtab vastu otsuse, et nende tagaajamine on eelmainitud ühiskonnale ohtlikum, kui tolle rikkuja tegevus. Elu on korduvalt näidanud, et alarmsõiduki koolitus+töötavad vilkurid ei taga kuidagi ohutust.\nViimati muutis Syn, 14 Apr 2018, 14:57, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #2892 Postitas Boobush » 14 Apr 2018, 14:49\nAnalüüsides, miks see kutt antud olukorras nii võis käituda, siis.. tal oli sellel hetkel kui politsei teda märkas kaks pattu soolas, lubade puudumine + kiiruseületamine +41kmh (spido valetab, ma usun, et ta arvas et ta ületas rohkem kui 41kmh, mis on juba päris soolane trahv). Võib oletada, et sel hetkel läks veri varre sisse ja otsustas riskida ning ei õnnestunud. Riski hinnaks oli üks ametlik patt juures (peatumismärguande eiramine), ratta lõhkumine + politseiauto lõhkumine (ei tea, kas see kindlustuse alla läheb).\nViimati muutis Boobush, 14 Apr 2018, 14:50, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #2893 Postitas jaan mmc » 14 Apr 2018, 14:49\nVale mulje jäi sul. Nagu ka siis, kui arvad, et lahenduste pinnimine, aitab sul vaigistada kogu minu ülejäänud objektiivse kriitika, politsei aadressil.\nLugemata postitus #2894 Postitas AzA » 14 Apr 2018, 14:56\nclaw kirjutas: Konkreetselt oleks tulnud tsiklihälvik suunata linnast välja kihutama ja seal teelt välja suruda või lasta üle siili sõita.\nTa ju sõitis linna sisse, ta ju aetigi sealt kenasti välja, lihtsalt tüüp sõitis barrikaadi vahetult enne 70-mne ala.\nLugemata postitus #2895 Postitas AzA » 14 Apr 2018, 15:03\njaan mmc kirjutas: Vale mulje jäi sul. Nagu ka siis, kui arvad, et lahenduste pinnimine, aitab sul vaigistada kogu minu ülejäänud objektiivse kriitika, politsei aadressil.\nVõimalik, et jäi, ma nendin lihtsalt fakti, kuidas sa tavalisele dacia juhile kõlad. Isiklikult ma saan su mõttekäigust aru ja olen sellega muide nõus, faking ühiskond ju pole.\nEi ma ei arva, et lahenduse pinnimine aitab vaigistada kriitika, ma kritiseerin ise nende tegevust samamoodi, kui nad eksivad, aga ma pakun sel juhul ka lahenduse. Arvasin naiivselt, et kui kritiseerida, siis on ka parem lahendus kritiseerijal ... näib, et ei ole?\nMa olen su kriitikaga inimliku seisukohalt nõus, ühiskonna seisukohalt aga ootaks mingit pädevat lahendust.\nKuidas me võimaliku lakkutäis pemarivennast "kiirustaja" nii maha võtame, et kritiseerijad rahul oleks?\nMa tean vastust, mini-uzi on vastus. Aga nii, et kõik rahul oleks?\nKogu eesti rahvale A kat loale? Lihtne, tulumaks20% A kati omajale, 35% ilma A-katita, homme on kõik koolid õppijaid täis.\nPaku lahendus, ilma lahenduseta on tegu naised saunas kiruvad väikse türaga abikaasasid teemaga.\nSee, et me rumalate keskele sünnitatud oleme on tõsi piin, aga reaalsus, mis teha eksole\nArukate keskele sünnitatuna ... meil poleks üldse taolist probleemi.\nLugemata postitus #2896 Postitas kaheksa » 14 Apr 2018, 15:22\nSul on need trahvide numbrid ikka väga väiksed. Keskmise eesti palgaga pane neile numbritele kõigile 1 ette sellest aastast .\nLubadeta + üle 41 üle on 4000euri\n+ kuna lubasid ei ole ja eiras peatumise märguannet, siis kindlustus ei maksa ja politsei auto kulud lähevad oma taskust\nLugemata postitus #2897 Postitas will111 » 14 Apr 2018, 15:27\npolitsei võiks ju lihtsalt igas liiklust korraldavas autos hakata siis tagaistmel ühte snaiprit kaasas vedama. saaks kohe palju "turvalisemalt" selle sundpeatamise rakendada kõigile, kellele politsei arvates seda rakendada on vaja?!?\nLugemata postitus #2898 Postitas jaan mmc » 14 Apr 2018, 15:30\nLahendusi pakutakse neile, kes kuulata tahavad. Seda seltskonda, kes rahva arvamusest RB ja kõige muuga, üle sõidab, ei huvitu kellegi lahendused.\nLugemata postitus #2899 Postitas M.T. » 14 Apr 2018, 15:36\nMinge sõitke, mis te . Ega te üksteise arvamust nagunii ei muuda, pigem mõlema vastasleeri usk oma arvamuse õigsusesse kasvab veelgi.\nKokkuvõttes vahet pole kuidas politsei käitub mingis olukorras, süüdi on nad alati kellegi arvates. Pole juhust, kus kogu ühiskond oleks ühel arvamusel ja alati leidub keegi, kes leiab et politsei oli ment. Sopa saavad nad kaela igal juhul. Võtsid tüübi jõuliselt maha, tegid valesti. A oleks lasknud tal edasi kütta ja lenksus oleks olnud joobes tropp, kes näiteks hiljem oleks ohvritega avarii põhjustanud, jälle politsei süüdi mittemillegi tegemise pärast. Riskid on suured mõlemal juhul ja pole seal Skodas ühtegi sellist imeseadet, mis näitab täpselt milline tüüp seal kiivri all peidus on ning sekundiga tulevikustsenaariumid ette viskab ja ütleb täpselt, mis juhtub kui politsei käitub nüüd nii või naa. EI OLE! Seega tuleb otsus ise vastu võtta ja vahet pole kas selleks on rikkuja elimineerimine liiklusest või lasta tal minna, kindel saavad nad olla vaid selles, et solgiämbri saavad nad kaela nagunii.\nÜks tänamatu amet, sest alati on targemaid kes teavad hiljem öelda kuidas õige oleks olnud. Krt, minge tehke ise seda tööd kui selgeltnägijad ja ilmeksimatud olete. Oleks näiteks tegemist olnud ärandajaga, milliste andmebaaside järgi oleks pidanud teda hiljem otsima või kuhu trahvi saatma? Nõid Nastjalt oleks küsind tüübi nime w? Ma küll ei tahaks olla olukorras, kus mu ratas rotti on pandud, vargust pole veel avastanud ja teatanud sellest pole ning hiljem kuulen, et politsei nägi küll mu rattaga kedagi kihutamas, kuid lasi tal minna. Võtku maha! On kellelt hiljem raha välja peksta või kui juurviljaks sai seetõttu, siis oligi vääriline tasu.\nMa ei ürita kellegi arvamust selle pika mölaga siin muuta. Selline on lihtsalt minu arvamus ja pohlad kas see kedagi häirib või mitte. Minu poolt politseile igatahes\nLugemata postitus #2900 Postitas AzA » 14 Apr 2018, 15:38\nMiks sa arvad, et ma kuulda ei taha? Pead mind nii rumalaks, et küsin su arvamust lihtsalt selleks, et öelda, et sa oled jobu?\nMa küsingi selleks, et kuulata, aga ära oota, et ma vastu ei argumenteeri.\nSiiani oled sa supersavisaar, ümmargune pask kahele konkreetsele küsimusele.\nJah see oligi solvang, sest sa ei julge vastata. Demagoogia eest 10 punkti, ainult, et vale audients.\nLasnamäel saaksid ilmselt tubli 6 punkti.\nOle nüüd mees, ei Mees ja vasta küsimusele, mis siis, et sulle ei meeldi, et kott pähe tõmmati, või vaiki nagu Mac seda teeb. Tal on vähemalt on munad all, sul siiani mitte.\nÕlut tahad? No ma ei tea, mul naine ei luba ....\nLugemata postitus #2901 Postitas Tort » 14 Apr 2018, 15:56\nKõike ei jaksa lugeda, aga natuke imelik on arvata, et maha sõitmise/rammimise/blokeerimise otsused tehakse mõne 19 aastase kadett-piimahabeme poolt. Selleks on ikka oma protseduurireeglid ja otsus jõuab ilmselt läbi mitme kogenud isiku käia ja otsust ei tehta puusalt, vaid nö raamatu järgi. Ei lähe ju tuletõrjujat õpetama, kuidas maja peab kustutama. Las Eesti Politsei teeb oma tööd.\nLugemata postitus #2902 Postitas tuman » 14 Apr 2018, 16:02\nM.T. kirjutas: Ma küll ei tahaks olla olukorras, kus mu ratas rotti on pandud, vargust pole veel avastanud ja teatanud sellest pole ning hiljem kuulen, et politsei nägi küll mu rattaga kedagi kihutamas, kuid lasi tal minna.\nSiis veel kirsiks tordile saad kiiruseületamise ja eest ära laskmise eest paragrahvid enda kaela. Kes see tõestab, et sina seal kiivri all ei olnud ja pärast lihtsalt tsiklit puuriida sisse ära ei peitnud\nEdit: See puuriida jutt on vähe inside-joke sugemetega. Tutvusringkonnas oli reaalselt nii, kus vanemad peitsid poja Jawa puuriida sisse ära. Päris mitu aastat läks, enne kui lõpuks välja tuli\nLugemata postitus #2903 Postitas jaan mmc » 14 Apr 2018, 16:10\nSa AzA just tõestasid, et osadega, polegi nagu midagi arutada.\nLugemata postitus #2904 Postitas AzA » 14 Apr 2018, 16:17\njaan mmc kirjutas: Sa AzA just tõestasid, et osadega, polegi nagu midagi arutada.\nJust täpselt nii ütles ka üksjalg, kui ei osanud või ei tahtnud vastata sirgele küsimusele.\n3-s sinu kommentaar ilma vastuseta konkreetsele küsimusele.\nKummardused demagoogia meisterlikkuse eest.\nLugemata postitus #2905 Postitas jaan mmc » 14 Apr 2018, 16:58\nKaadriga, kes ei suuda sõidukit ja selle kasutajaid tuvastada, muidu, kui tagaajades, on ka üpris lootusetu midagi arutada.\nLugemata postitus #2906 Postitas mx77 » 14 Apr 2018, 17:01\nMis sul viga on? Kas oli valus ka kui ajud doonorlusele annetasid?\nLugemata postitus #2907 Postitas jaan mmc » 14 Apr 2018, 17:11\nOsta omale ajud.\nLugemata postitus #2908 Postitas M.T. » 14 Apr 2018, 17:29\njaan mmc kirjutas: Kaadriga, kes ei suuda sõidukit ja selle kasutajaid tuvastada, muidu, kui tagaajades, on ka üpris lootusetu midagi arutada.\nLihtsalt huvist küsin - kui tegemist oleks olnud vargaga, kes rotti pannud just sinu ratta ja sa veel ei tea vargusest ning seetõttu ei tea ka politsei. Ehk selle andmebaasi ja teadmisega, et sina oled ratta omanik, poleks muud teha kui sulle teatada, et nad nägid su ratast kimamas kuid midagi ette ei võtnud. Sest arvasid, et lenksus sina ja nad teavad kuhu hiljem trahv saata. Kas sa räägiks sama juttu ja oleksid happy nende mittemidagi tegemise üle või arvaksid natuke teisiti siis?\nHuvist lihtsalt küsin.\nViimati muutis M.T., 15 Apr 2018, 21:20, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #2909 Postitas RasmusL » 14 Apr 2018, 18:49\nOsaliselt nõustun Jaaniga. Olen elus 1 korra pöördunud eesti politsei poole varavastase kuriteo suhtes kui mul garagesse sisse murti ja tsikkel rotti lasti. Kohale loomulikult nad ei viitsind tulla ja kui ma piltidega jaoskonda läksin, lendasid need sahtlisse. Hiljem tuli kiri järgi käsitsi ja vigadega kirjutatud, et uurimine lõpetatud. Ilmselgelt seda ei alustatudki. Peale seda pole ühegi murega selle luuseripundi poole pöördunud, vaid enamus probleeme olen lahendanud hoopis oma tutvusringkonna abiga. Kuid selle õnnetuse suhtes saan olla kaht meelt. Kui olekski seal olnud varastatud ratas perse all siis tõstaks pöialt pollarile ja kui oleksin ise seal lenksus olnud siis kiruks maapõhja. Aga üleüldine arvamus nende suhtes on mul väga negatiivne arvestades seda, kuidas nad enda jamadest pääsevad nigu poleks midagi juhtunudki. See tartu poisi tapmine ülesõites, purjuspeaga sõbra mahalaskmine jne jne.\nLugemata postitus #2910 Postitas Sepp1 » 14 Apr 2018, 19:12\nKäisin täna sõitmas. Võru kesklinnast välja saades lisasin juba vähe kiirust. Vastu tuli era värvides politsei auto kes vilgutas tulesid ja lõi ka vilkuri sinise korraks peale. Viipasin talle käega ja võtsin kiirust maha, et selge saan aru. Peeglist nägin, et auto pööras ümber pani kogu oma tulede pargi tööle. Mina pidasin kinni( eks siin mõne jaoks vist olen paras tropp) astus ligi noormees ja tutvustas ennast ja palus näha juhiluba ning teavitas, et olin 50 alas 73 sõitnud. teiselt küljelt lähenes teine politseinik sellelt küsisin, et kas tema tahab ratast näha või kah lube korraks nägin mehe näos mõistmatust siis õlbust aga siis läks nägu normaalseks kuna mõistis, et ma naljatan. Mulle tundus lihtsalt imelik, et peab kahe mehega piirama Küsiti kas olen ka varem kiirust ületanud, vastasin, et ikka on juhtunud, aga et kas kuskil ka kirjas seda ei tea. Läksid mõlemad minu lubadega autosse, hetkepärast tuli üks neist tagasi ja ütles, et trahvi ei tee aga sõida edasi mõistlikult. Ma tõstsin käe, et viska viisja ta tegi seda Saab ka nii!


CeCe Drake on Charles DiLaurentis ja 'päris väikestel valetajatel' on palju selgitusi - Meelelahutus\nPärast aastaid kestnud vihjeid, punaseid heeringaid ja spekulatsioone on lõpuks kätte jõudnud aeg. Nagu lubatud, Ilusad väiksed valetajadpaljastas A 6. hooaja suvefinaalis , paljastades kurikaela, keda arvan, et paljud fännid ei näinud. Kui 'Mäng läbi, Charles' näitas vaid mõni minut, CeCe Drake on Charles DiLaurentis , ehk Big A, ehk Ali endine BFF, ehk, palju asju. Ükskõik, kuidas sa sellele pingelisele hetkele reageerisid, kui see kapuutsiga kuju lõpuks ümber pöördus, et Alile oma nägu näidata, olen kindel, et sa ikka hullud. I. Marlene King ja ülejäänudPLLkirjanikud on seda salapära A-osa usinalt üles ehitanud alates 3. hooajast ja tundub, et Big A soo rõhutamine oli vale, kuna CeCe ütles Alile, et ta soovib alati kleite kanda, vihjates sellele, et ta on end tüdrukuna identifitseerinud, alates sellest, kui ta oli elab endiselt DiLaurentise kodus.\nSelle paljastusega kaasneb nii palju küsimusi. Miks sihtis CeCe täpselt Valetajaid, kui tundub, et ta vihastas omaenda perekonna peale? Mida ta on teinud A-na, võrreldes Monaga ja teiste sealsete mängijatega? King on ikka ja jälle lubanud, et saame täiesti aru, miks Suur A on seda vastuste suve lõpuks teinud, nii et teadsime, et kui ta kavatseb seda lubadust täita, on 'Game Over, Charles' põrgus sõidust. Allpool saate vaadata tegelikku Big A paljastust.\nHiljem avaldas CeCe, kust pärines Karli täkk Caroli majas, selgitades, et proua DiLaurentis võltsis Charlesi surma, kontrollis seejärel CeCe Charlotte'iks Radley'sse, aktsepteerides oma tütart sellisena, nagu ta oli. Kui Mona kord Radley juurde läks, sai CeCe, kes oli juba sealne patsient, kogu vajaliku teabe, et A-mäng ametlikult üle võtta.\nLisateavet CeCe, vastuste suve ja kõige muu kohtaPLL,vaadake Bustle'i podcastiSelle hauale viimine.\nJa kui teil on pärast seda intensiivset finaali vaja midagi meeleolu kergendamiseks, vaadake allolevat videot naguPLLneitsid püüavad etendust kõige paremini kirjeldada ja isegi A identiteedi paljastada.\nPilt: Eric McCandless / ABC perekond\nKust osta Kylie Jenneri kuldmeistritiitel


> Veinikarahvin klaasist\nNaudi tõeliselt maitsvat veini!\nElegantse kujundusega klaasist veinikarahvini maht on 1.5 L.\nAlt avaral karahvinil on kitsas kael, et suurendada veini ja õhu otsest kontakti. Karahvinist veini serveerimise korral tugevneb aroom ning eemaldatakse mistahes sete. Suurepärane kingitus veinisõpradele.\nMõõdud: kõrgus 25 cm x läbimõõt 21 cm (ava läbimõõt 7 cm).\nMõõtmed 25 cm х 21 cm


Põhjakeskuse parim kauplus on Sportland - Kaubandus\nPõhjakeskuse Sportlandi meeskond\nRakvere Põhjakeskus tunnustab iga aasta jaanuarikuus möödunud aasta tulemuste põhjal keskuse parimaid kauplusi. Aastal 2016 saavutas suurepärase tulemuse spordi- ja vabaajakauplus Sportland.\nParim kauplus selgub erinevate parameetrite hindamisel. Arvesse võetakse klienditeeninduse taset testostude tulemuste alusel, käibetõusu võrreldes eelneva aastaga, osavõttu kampaaniatest ja keskuse sisereeglite täitmist. Parimat kauplust on valitud 2009. aastast.\nRakvere Põhjakeskuse 2016. aasta kauplustevahelisel konkursil „Parim Põhjakeskuse kauplus“ oli teist aastat järjest parim spordi- ja vabaajakauplus Sportland. Kaupluse juhataja Kattre Sokolovi sõnul on suurepärase tulemuse võti heades kolleegides, “Töötajaid tuleb väärtustada,“ kommenteeris ta. Rõõmsameelne Sportlandi kollektiiv sai auhinnaks 1500 € väärtusega reisitšeki. Sihtkoht valitakse välja üheskoos. Võitjale järgnesid Kika Lemmikloomapood ja E-Sigaretipood.\nLisaks parimale Põhjakeskuse kauplusele tunnustatakse mitme erineva kategooria tublimaid ja jagatakse eripreemiaid. Teiste seas valitakse meeldivaima teenindusega kauplus sotsiaalvõrgustiku kasutajate hinnangul. Kolmandat aastat järjest saavutas ülekaaluka tulemusega esikoha rõivakauplus Denim Dream, kellele järgnesid spordi- ja vabaajakauplus Rademar ning elektroonikakauplus Euronics.\nPõhjakeskus on Lääne-Virumaa suurim kaubanduskeskus, kus on 80 kauplust ja teeninduskohta, sh. Rimi Hüpermarket ja K-rauta ehitusmaterjalide kauplus.


Tartu Linnamuuseum kutsub viikingitega tutvuma : Õpetajate Leht\nTartu Linnamuuseum kutsub viikingitega tutvuma\n19. jaan. 2018 Tartu Linnamuuseum - Kommenteeri artiklit\nMaapõuest leitud aarded pakuvad huvi nii suurtele kui ka väikestele muuseumikülastajatele. Foto: Kärt Rebane\nAlates 6. oktoobrist on Tartu Linnamuuseumis avatud näitus „Viikingiaja aarded Eestist”. Koolidel ja lasteaedadel on kuni 8. aprillini võimalik tellida viikingiaega käsitlevaid muuseumitunde. Lisaks korraldab linnamuuseum 26.–28. veebruarini linnalaagri.\nEestist on leitud arvukalt mitmekesiseid viikingiaegseid aardeid – maapõuest on päevavalgele tulnud münte, mõõkade käepidemeid, tööriistu ning ehteid, mis paistavad silma oma filigraansuse ning fantaasiarikaste vormidega. Viikingiteemaliste muuseumitundide eesmärk on osalejatele näidata, et esemeid tähelepanelikult uurides on võimalik saada teada nii mõndagi põnevat nende omanike ning viikingite maailma kohta.\n„Siil Õnneleiuga viikingitele külla” / eelkooliealistele ja 1.–3. klass / 60 minutit. Lastele tutvustatakse näitust „Viikingiaja aarded Eestist” siil Õnneleiu radadel, kus giid räägib viikingite eluolust ning arheoloogide tööst. Lastel on võimalus iseseisvalt vastata siil Õnneleiu küsimustele.\n„Uudiseid viikingitest” / 4.–6. klass / 60 minutit. Õpilased mängivad pärast näituse „Viikingiaja aarded Eestist” lühikest tutvustust rollimängu, kus üks rühm näitab oma oskusi arheoloogilistel väljakaevamistel ning teine rühm on ajakirjanikud, kes kirjutavad väljakaevamiste kohta reportaaži.\n„Viikingiaja aarded Eestist” / 7.–9. klass ja gümnaasium / 90 minutit. Õpilastele tutvustatakse näitust „Viikingiaja aarded Eestist” ning seejärel arutletakse, millist infot on võimalik leidudelt välja lugeda ja kuidas leidudega toimida. Lahendatakse ka ülesandeid. Gümnaasiumiõpilastele korraldatakse detailne arutelu muinsuskaitse ja röövarheoloogia teemadel.\nHind 2 eurot õpilane, õpetajale tasuta.\nMuuseumitundidele palume registreeruda nädal enne selle toimumist. Grupi soovitav suurus on kuni 30 õpilast.\nInfo ja tellimine tel 746 1906, ants.siim@katarina.ee (Ants Siim, haridusprogrammide kuraator).\n26.–28. veebruarini leiab aset 6.–9. klassi õpilastele mõeldud linnalaager „Viikingite ellujäämistarkused”. Laager kestab kolm päeva ning selle jooksul tutvuvad õpilased nippidega, mis aitasid viikingitel raskes põhjamaises kliimas ellu jääda ja pikkadel retkedel hakkama saada. Lapsed saavad ise viikingiks kehastuda, mitmeid huvitavaid ülesandeid lahendada ja põnevaid kohti külastada. Laagrisse registreerimine kestab 29. jaanuarist 19. veebruarini. Täpsema info leiate peagi Tartu Linnamuuseumi koduleheküljelt (https://linnamuuseum.tartu.ee/).


Kuidas koostada loenguteksti\nKuuldes sõna loeng, võivad mõned meist mõelda kohe usujuhtide peale, olgu see siis Ustadz, pastor vms. Tegelikult ei saa loenguid pidada ega olla seotud ainult religiooniga. Loenguid saavad pidada kõik soovijad ja tavaliselt on selleks ka toetav tekst. Termin loengutekst on meile tuttav.\nLoengutel endil on määratlus kui tegevus, mis toimub esineja ja laiema avalikkuse kui kuulajate vahel. Selle eesmärk on edastada teavet ja teadmisi. Loengut pidav esineja on üldiselt inimene, kelle peetakse oma ala hästi valdavaks. Loenguid saab pidada isiklikult või sidevahendite abil, näiteks televisiooni, raadio ja Interneti kaudu.\nLoenguteksti võib jagada kaheks, nimelt kõne ja jutlus. Kõne on tegevus kõneleja ja laiema avalikkuse vahel. Kõneleja eesmärk on kõnet pidades tavaliselt kutsuda midagi tegema või veenma.\nVahepeal arutatakse jutluses usunditeadmisi ja nende tavasid. Jutlust pidava kõneleja eesmärk on tugevdada usku.\nNiikaua kui me mõistame esitatavat teemat, saavad kõik loengu pidada, ka meie. Selle ettevalmistamiseks peame loomulikult tegema mitu sammu.\nEsimene on teema määramine . Siin saab arutada palju teemasid, alates isiklikest kogemustest, õppetundidest koolis, ühiskonna aktuaalsetest sündmustest kuni usuküsimusteni. Määrake teemad, mis meile kõige rohkem meeldivad ja mis kuulajale tõenäoliselt meeldivad.\n(Loe ka: inspireeriva teksti koostamine)\nSeejärel korraldage kõigepealt raam . Loenguraamistiku eesmärk on muuta õppejõud oma loengute süstemaatilisemaks korraldamiseks lihtsamaks. Loengu tekst sisaldab 3 osa, nimelt avamist, sisu ja sulgemist. Kirjutage selgelt loengu eesmärk. Püüdke hoida kontuuri iga osa, mis koosneb ainult ühest ideest. Lõigud tuleks korraldada loogiliselt, nii et kirjeldus oleks sujuv ja segane.\nPärast konspekti koostamist on aeg välja töötada loengu tekstiskript . See viimane samm tehakse täieliku ja tervikliku loenguteksti moodustamiseks. Selleks peame loengumaterjali kriitiliselt ja vastavalt teemale üle vaatama. Samuti soovitatakse meil koos publikuga materjali teostatavus üle vaadata. See tähendab, et peame hindama, kas meie kuulajad saavad hiljem loengust aru, mida me loeme või mitte.\nPärast seda kontrollige ka seda, kas materjal, mida loengutekstis kasutame, tekitab plusse ja miinuseid või mitte. Pole tähtis, kas kõik pole meie arvamusega nõus, kui me nende arvamust austame.\nSeejärel korraldage kogutud materjal süstemaatiliselt teksti. Visake ära materjal, mis teie arvates pole tegelikult oluline, et kuulajad jääksid keskenduma meie tõstatatud algsele teemale. Lõpuks omandage materjal ja loengutekst koos loogilise mõtteviisiga. Pole haruldane, kui kuulajad esitavad küsimusi ka pärast seda, kui oleme loengud pidanud. Seetõttu peame olema valmis suutma nende küsimustele selgelt ja rahuldavalt vastata.


Holistilise regressiooniteraapia meetod ja tehnikad » Holistika\nHolistilise regressiooniteraapia meetod ja tehnikad\nHolistilise regressiooniteraapia meetod ja tehnikad Holistika Instituut 2014-08-12T08:01:29+00:00\nMaht 272 tundi kontaktõpet + 140 tundi iseseisvat tööd\nKokku 412 tundi\nÕppejõud Marina Eberth, Katariina Martens, Heili Laido\nEesmärk Õppija tunneb holistilise regressiooniteraapia teoreetilisi aluseid ja toimemehhanisme ning oskab läbi viia holistilist regressiooniteraapiat klientidega.\nTeab regressiooniteraapia arengut, ajalugu ja põhimõisteid.\nTunneb holistilise regressiooniteraapia teoreetilisi kontseptsioone ja toimemehhanisme, teraapiaprotsessi iseärasusi, näidustusi ja vastunäidustusi.\nOskab hinnata kliendi seisundit, koguda klienti puudutavat teavet ja seda dokumenteerida.\nOskab võimestada klienti ja teda aidata muutuste esilekutsumisel tema tervislikus seisundis, mõtteviisis, elustiilis ja -tegevuses.\nOskab planeerida teraapiatsüklit, seda läbi viia ning teha vahekokkuvõtteid ja lõppkokkuvõtteid.\nTunneb klienditeeninduse aluseid, oskab luua kontakti kliendiga ja sõlmida vastastikuseid kokkuleppeid.\nOskab läbi viia terapeutilist vestlust, valdab verbaalseid tehnikaid: tähelepanuoskused, mõjutamisoskused, terapeutilise suhte kvaliteeti mõjutavad oskused.\nOskab läbi viia holistilist rännakut ja teisi spetsiifilisi tehnikaid.\nLäbitavad teemad Regressiooniteraapia areng Euroopas ja kogu maailmas. Holistilise regressiooniteraapia teoreetilised kontseptsioonid ja ajalooline taust. Holistiline probleemikäsitlus teraapias: transpersonaalne lähenemine. Holistilise regressiooniteraapia toimemehhanismid. Kaassõltuvuse ehk välise kontrollikeskmega seonduvad probleemid. Ülekanded ja vastuülekanded teraapiaprotsessis. Mäluprotsessid teraapias. Traumaatiliste sündmuste salvestamise iseärasused: dissotsiatsioon ja fragmentaarsus. Alaisiksuste käsitlused transpersonaalses psühholoogias (R. Assagioli, J. Rowan, K. Wilber jt.) Arhetüübid, sümbolid ja metafoorid teraapiaprotsessis. Näidustused ja vastunäidustused holistilisele regressiooni-teraapiale. Normi ja patoloogia piirid. Vaimsus ja patoloogia. Kliendi seisundi ja tundlikkusega arvestamine. Kliendi võimestamine teraapiaprotsessis. Positiivsete ressursside teadvustamine ja rakendamine.\nHolistilise regressiooni terapeudi töö osad ja nende harjutamine praktikumides:\nTööks ettevalmistumine. Teraapiaruum ja töövahendid.\nKliendi seisundi hindamine, kliendiloo ärakuulamine, teabe dokumenteerimine. Esmase intervjuu läbiviimine, HRT võtete kasutamine infokogumisel.\nKontakti loomine kliendiga ja teraapiaprotsessi puudutavate kokkulepete sõlmimine, vastastikuste õiguste ja kohustuste selgitamine. Kliendi teavitatud nõusolek.\nTeraapia eesmärkide püstitamine. Eesmärkide selgitamine kliendile.\nMuutuste vajalikkuse ja võimalikkuse selgitamine.\nTerviseprobleeme ülalhoidvate faktorite leidmine ja väljatoomine.\nKliendi seisundi ja tundlikkuse mõju protsessile. Vastunäidustused. Kliendi suunamine teiste spetsialistide juurde.\nTerapeutilise vestluse läbiviimine: vestluse eesmärgistamine ja fookuse hoidmine, verbaalsete tehnikate oskuslik kasutamine. Intervjueerimise, kuulamise ja mõjutamise tehnikad.\nHolistilise rännaku protsessi tundmine ja selle juhtimise oskused.\nHolistilise rännaku ettevalmistamine ja dokumenteerimine.\nMuutunud teadvusseisund ja selle dünaamika mõjutamise võtted.\nÜhenduse (silla) loomine olevikuhetke ja minevikusündmuste vahel.\nKliendi tunded ja vajadused, blokeerunud tunnete läbitöötamine.\nKliendi juhendamine vajaduste, tunnete ja kehareaktsioonide kogemisel ja väljendamisel. Energiablokeeringute vabastamise põhimõtted.\nMuutunud teadvusseisundist tagasitoomine tavateadvusse.\nSeansi lõpetamine ja kliendi juhendamine iseseisvaks tööks.\nTagasiside kogumine ja hindamine.\nKliendi juhendamine uue info mõtestamisel ja integreerimisel.\nHolistilise rännaku tüübid ja põhiskeemid. Sisemise lapse integreerimine, rännak kliendi minevikku, traumaatiliste olukordade läbitöötamine, suhteprobleemide läbitöötamine. Teraapiaskeemid kehasümptomite ja terviseprobleemide puhul. Teraapiatehnikad sügava psühhotraumaga kliendi puhul. Prenataalne ja perinataalne protsess, töövõtted raseduse ja abordiga seotud probleemide puhul. Seksuaalsete probleemide läbitöötamine, mehelikkuse-naiselikkuse tasakaalustamine. Positiivse ressursi leidmine ja rakendamine. Holistilise rännaku põhiskeemide harjutamine praktikumides.\nTeraapiaprotsessis kasutavad spetsiifilised tehnikad.\nIseseisev töö Õppematerjalide ja kohustusliku kirjanduse läbitöötamine. Õppematerjalides kirjeldatud koduülesannete lahendamine.\nMeetodid Loengud, loetud kirjanduse ühisarutelud, rühmatööd, praktilised harjutused oskuste omandamiseks. Praktikumid teraapiaseansside läbiviimiseks, demonstratsioonid, näidisvideod terapeudi tööst kliendiga ja nende analüüs. Filmide vaatamine ja analüüs.\nSooritamise nõuded Osalemine 80% loengutest, osalemine kõigis praktikumides. Osavõtt aruteludest ja rühmatöödest. Kirjalike koduülesannete täitmine.\nTeadmiste kontroll: valikvastustega test.\nEberth, Marina P. Holistiline regressiooniteraapia. Moodulid 1 – 12. Õppematerjal.\nEberth, Marina P. Kaassõltuvuse vangist vabaks. Õppematerjal.\nBolton, Robert. Igapäevaoskused: kuulamisoskused, kehtestamisoskused, konflikti lahendamise oskused. Väike Vanker, 2006.\nChopra, Deepak. Elu pärast surma. Tõenduste taak. Nebadon, 2006.\nDethlefsen Thorwald. Taassünnielamus. Sinisukk & Co, Tallinn, 1994.\nHellsten, Tommy. Elu laps: Vastutustundliku täisea poole. Pilgrim, 2007.\nIngerman, Sandra. Hinge tagasitoomine: Lõhestunud isiksuse tervendamine. Tallinn, 1999.\nMellody, Pia. Kaassõltuvus. Väike Vanker, 2007.\nNorwood, Robin. Naised, kes armastavad liiga palju: Sulle, kes Sa aina soovid ja ootad, et Tema kord muutub. Tartu: Elmatar,1996.\nTepperwein, Kurt. Sinu keha sõnumid: Mida organid räägivad? Ersen, 2011.\nSiegel, Bernie. Armastus, meditsiin ja imed. Pilgrim, 2007.


Leho Pendi MMi "null" nullis Eesti tõstjate olümpiaplaani\nKÕRBEMINE: Tõstja Leho Pent sai MMil rebimises nulli.Foto: Stanislav Moškov\nDeivil Tserp, 15. november 2014 08:30\nEesti tõsteliidu suurejooneline eesmärk minna kolme sportlasega 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängudele sai eile ränga tagasilöögi, kui Leho Pent põrus MMil rebimises.\nKolme olümpiakoha hankimiseks peaks Eesti tõstekoondis tänavuse ja tuleva aasta maailmameistrivõistluste kokkuvõttes jõudma 24 tugevaima riigi hulka. Praegu Almatõs toimuval MMil läks esialgu kõik eestlastele meelepäraselt.\n"Mitmel tugeval koondisel on palju nulle, näiteks Türgil juba kolm," räägib Eesti tõsteliidu president Jaan Talts juunior. "Kõik oli meile väga soodne. Aga Leho null tähendab seda, et meil pole enam mingit võimalust," lisab ta.\nKehakaalus -94 kg areenile astunud Pent kuulutas enne etteastet Eesti meedias, et ihkab parandada rekordeid. Paraku ei saanud ta algraskust 160 kg sirgetele kätele.\n"Ma ei suuda juhtunut mõista!" põrutab Talts. "See on üllatus, kahjuks ebameeldiv üllatus. See lõi kõik meie plaanid segi. Sportlane peab toimunust järeldused tegema."\nTalts jätkab pärast mõttepausi: "Leho oli terve, kuskilt ei valutanud, ta oli saanud korralikult treenida, sest alaliit oli loonud ettevalmistuseks normaalsed tingimused. Leho lubas rekordeid parandada kümne kiloga, ometi sai ta olematul algraskusel nulli. Kui ebaõnnestuda ühel katsel, siis võib seda mõista, aga kolm korda... Midagi peab olema täiesti valesti!"\nSamas märgib Talts, et puhtinimlikult on tal Pendist kahju. "Kolm aastat on Leho kõvasti tööd teinud, aga tulemus on null," arutleb alaliidu president. "2011. aasta sügisel rebis ta Londoni eelolümpial 158 kilo, nüüd ei suutnud kaks kilo rohkem rebida. Ma ei näe mitte ühtegi objektiivset põhjust, miks pidi nii minema. See, et võistlus toimub Almatõs ja et ajavahe on neli tundi, oli ammu teada ega oleks tohtinud tema etteastet mõjutada."\nTaltsi kinnitusel pingutas alaliit paljuski just Pendi huvides, et sportlane jõuaks olümpiale. "See oli Leho päästmise üritus," lausub ta. "Nüüd tundub, et Riosse saame ainult ühe koha, aga seegi tuleb veel välja võidelda. Ja kui nii läheb, siis praegu on meie eelistus Mart Seim."\nÜliraskekaallane Seim võistleb MMil homme Eesti aja järgi kell 13 ning tema sooritusi saab jälgida Eurospordi vahendusel.\nPent näeb vaimusilmas, kuidas käsi katki läks\nSpordivaria 10. aprill 2018 00:10\nNädala pluss ja miinus | Mart Seimi 4. koht MMil ja vutikoondise piinlik viik (3)\nSpordiblogi 17. november 2014 11:08\nKarujõuga Mart Seim läheb MMile rekordeid tõstma (3)\nSpordivaria 12. november 2014 07:00\nRiiklikke spordistipendiume jagus teisel poolaastal 77 sportlasele\nSpordivaria 10. oktoober 2014 14:48\namateur 16. november 2014 08:42\nÜks mees pidi olümpial ruumi kolmele sportlasele tegema, aga vedas kõiki hoopiski alt?\nAlaliidu juht põrutab kõige selle peale, et "Aga me ju orgunnisime Pendile tõstapõranda ja mõned raskused!"\nKurat võtaks, see on sport raisk! Vahel võidad, vahel kaotad.


Eesti Elu Nr. 42 2020 - Juku Gold\nRiina Solman. Foto: Facebook.com (2020)\nLaupäeval, 17. oktoobril toimus Zoomi vahendusel Kanada eesti organisatsioonide virtuaalne konverents, mida korraldas Eestlaste Kesknõukogu Kanadas (EKN). Konverentsi eesmärgiks oli Kanada Eesti organisatsioonidele üle riigi tutvustada Eesti valitsuse poolt juhitud Üleilmse Eestluse Programmi (ÜEP) ja noorte poolt asutatud Ülemaailmset Eesti Noortevõrgustikku (ÜENV, edaspidi ‘Noortevõrgustik’).\nLisaks EKNi esindajatele osalesid Alberta Estonian Heritage Society (AEHS), Eesti Elu, Eesti Kirjanduse Sõbrad (EKS), Eesti Majandusklubi Kanadas, Ottawa Eesti Selts (OES), Toronto Eesti Selts (TES), Vancouveri Eesti Selts (VES), T. E.S. Täienduskoolid, Hamiltoni Eesti Kool, T.E.S. Lasteaed, Eesti Sihtkapital Kanadas (ESK), Estonia Koor, Hamiltoni Eesti Segakoor, Seedrioru, Tartu College, Toronto Eesti Noorte Selts (TENS), Välis-Eesti Gaidide Liit, Skautlipkond Põhjakotka, Gaidlipkond Põhjarada ja Väliseesti Muuseum (VEMU).\nEestist võtsid konverentsist osa rahvastikuminister Riina Solman (erakond Isamaa), kes pidas avasõna ning jäi edasi aktiivselt osalema terves ürituses, mis kestis üle kahe tunni ja ÜEP nõunik Keit Spiegel.\nMinister Solman alustas oma sõnavõttu, rõhutades, et Eesti riik toetab eesti rahvuse ja kultuuri hoidmist seal, kuhu eesti juurtega inimesed on läinud. Ta lisas: ,,Kanada eestlaskond on meile olnud väärtuslikuks partneriks. Mul on ütlemata hea meel alati meie rahvuskaaslastega suhelda, sest nende toetus ning Eesti armastus on tõepoolest imetlusväärsed“. Nendest mõtetest tulenevalt meenutas ta hiljuti meie hulgast lahkunud T.E.S. täienduskoolide kauaaegset juhatajat ja noorte innustajat Edgar Martenit.\nKeit Spiegel esitles põhjalikult ja detailselt eespool mainitud Üleilmse Eestluse Programmi, mis on mõeldud asendama praegust Rahvuskaaslaste programmi. ÜEP koostamist alustati 2019. a rahvastikuministri poolt koostöös Ülemaailmse eestluse koostöökomisjoniga ning Haridus- ja Teadusministeeriumi, Kultuuriministeeriumi ja Välisministeeriumiga. ÜEP toetab väljaspool Eestit asuvat eestlaskonda, kes tunneb Eesti identiteeti ning kellel on võimalus osaleda Eesti ühiskonna- ja kultuurielus. Üks programmi põhifookustest on võimaldada ja julgustada üleilmsetel eestlastel „tagasipöörduda“ (ehk siis kolida) Eestisse.\nÜEP täpsemateks eesmärkideks on: „Eesti identiteedi edendamine ja säilitamine võõrsil; võõrsil asuva eestlaskonna ja Eesti sõprade kaasamine ühiskonna ellu ja arengusse, koostöö edendamine ning kvaliteetsete teenuste tagamine; Eestisse tagasipöördumise ning Eesti eluga (taas)kohanemise toetamine.“\nKeit Spiegeli sõnul on üks üleilmse eestluse kõige olulisem probleem see, et seotus Eesti kultuuriruumiga väheneb, identiteedid muutuvad ja sidemed Eesti riigiga nõrgenevad. Eesti riik ei ole piisavalt siiani suhelnud võõrsil asuva eestlaskonnaga ning piisavalt kasutanud nende potentsiaali ja andekusi, ning pole ka pakkunud piisavaid teenuseid neile, kes sooviksid ehk Eestisse kolida või uuesti kohaneda.\nÜEP esitluse lõppedes vastas esitatud küsimustele rahvastikuminister.\nKonverentsi teises pooles tutvustas Ülemaailmse Eesti Noortevõrgustiku tegevust allakirjutanu, kes on EKNi noorte direktor ning ÜENV aseesimees ja üks Noortevõrgustiku asutajaliikmetest. Noortevõrgustik asutati 2019. a oktoobris noorte poolt, kes olid aktiivsed osalejad ja korraldajad 2019 suvel toimunud ESTO ülemaailmsete kultuuripäevade noorteprogrammis. Noortevõrgustiku peaeesmärkideks on tuua kokku välismaal elavaid eesti noori, toetada ja võimaldada nende sideme hoidmist Eesti riigiga, suurendada noorte osalust eestluse edendamises ning aidata kaasa kodanikuühiskonna arengule. Suvel toimunud Noortevõrgustiku korraldatud virtuaalpäevadest ilmus artikkel Eesti Elus # 32 (5.06.2020)\nNoortevõrgustik loodab tegevust laiendada Kanadas ning tuua kokku Kanada-eesti noori üle riigi, võimaldades üksteist tundma õppida ja nende eestlust julgustada.\nKonverentsist kujunes meeltülendav näidis sellest, et erinevate organisatsioonide vahel on huvi ja võimalus teha koostööd ning koordineerida tegevusi ja plaane. Suureks abiks on, et Eestil on hoolitsev rahvastikuminister, kes toetab Kanada-eestlaste tegevust ja on alati valmis meid kuulama ning meiega suhtlema.


Hypercar Vs Supercar - mis vahe on? - Sõidab\nTõestades, kui kaugele oleme jõudnud, sest hobuste ja lollakate päevad on superautod ja hüperautod, mis mõlemad suruvad autotööstuse kõige ennekuulmamatesse äärmustesse. Sellisena võib küsida: mis klassifitseerib superauto? Ja mis me hüperauto klassifitseerime? Lihtsustatult öeldes on superauto sportauto, mille kõik mõeldavad näitajad on maksimaalselt pööratud. See tähendab, et superautod püüdlevad hinna, nappuse, omaduste ja jõudluse poolest kõige ülemise riiuli poole. Hüperautod on vahepeal justkui selle ülemise riiuli ülemine kiht, esindades ainult saagi kreemimat. Samas mõttes, et kõik miljardärid on ka miljonärid, on ka kõik hüperautod superautod, kuid mitte vastupidi. Lubage meil selgitada allpool, kus uurime superautosid, hüperautosid ja nende kahe erinevusi.\nMis on superauto?\nKuigi superauto mõiste pärineb 1920. aastatest, sai tänapäeval tuntud kontseptsioon alguse alles 1960. aastate lõpus. Legendi järgi sai kõik alguse 1965. aastal, kui Ameerika autotootja Ford meisterdas GT40, et võistelda paremini Ferrariga profisõitudes. Varsti pärast seda avaldas Ford seadusliku versiooni, mille võimsus oli 335 hj, tippkiirus 172 miili tunnis ja võime minna vahemikku 0–60 5,1 sekundi jooksul. Ja kuigi need tehnilised andmed võivad tänapäevaste sportlike standardite järgi tunduda suhteliselt taltsad, ei olnud neid sel ajal sisuliselt kunagi väljaspool kiirteed nähtud, mis muutis auto selle vabastamisel üsna revolutsiooniliseks.\nArvestades autotootjate konkurentsivõimet, oli loomulik, et mitmed ettevõtted jälgisid Fordi koatilleid tähelepanelikult, vabastades omaenda ekstreemmasinad. Iga auto pakkus märkimisväärselt suurt kiirust, võimsust ja kulusid. Räägime teiste seas klassikalistest sõitudest nagu Aston Martin DB5, Maserati Ghibli Spyder, Shelby Cobra 427 ja Lamborghini Miura. Need ei olnud lihtsalt järgmise põlvkonna sportautod - need olid superautod.\nSelguse huvides ei ole termin superauto ametlik termin, mis tähendab, et puuduvad valdkonna suunised, mille järgi bränd peab enne oma viimase maanteesõdalase superautoks kopeerimist kinni pidama. Seetõttu on ekspertide ja entusiastide seas jätkuvalt palju arutelusid selle üle, mis täpselt sobib superautoks. Näiteks vaadake selliseid mudeleid nagu Ariel Atom või Corvette Z06. Mõlemad toovad kaasa meeletu kiiruse ja märkimisväärse võimsuse, kuid tagasihoidlikud hinnasildid võrreldes enamiku superautodega. Teisisõnu, mõlemad autod pakuvad superautode kolleegide jõudluse aspekte - ja aeg-ajalt ka parimat -, kuid nende hind on väiksem. See ei saa mainimata jätta Atomi piiramatu, lihtsustatud disaini või Z06 laialdast kättesaadavust.\nKas see tähendab tehniliselt, et Atomi ja Z06 ei saa liigitada superautodeks? Oleneb kellelt küsida. Mõni ütleb, et ennekuulmatud hinnasildid, pilkupüüdev disain ja piiratud kogused on kaasaegse superauto olulised komponendid. Teised väidavad, et kui sportauto pakub superautoga samu baasnäitajaid (tonni hobusejõudu, kiiret kiirendust, kõrget tippkiirust), siis piisab selle kvalifitseerimiseks ainuüksi sellest. Sarnaselt spordisõpradele pole autohuvilistel täpselt teada, et nad oleksid kõiges (või milleski) kokku leppinud ning superauto kategooria määramine pole loomulikult erand normist.\nKuigi me ei ole siin poolte valimiseks, toetume mõistele, et superautod pakuvad kogu pakki. Lõppude lõpuks, kui keegi saaks lihtsalt kõndida esindusse ja superautoga välja sõita, kas see ei õõnesta kogu enesekindlust? Lisaks on auto disain või esteetika sama meeldiv kui tehnilised andmed või piiratud kättesaadavus. Viimane, kuid mitte vähem oluline on see, et kui viskate tonni lisaraha superautole, mis pakub sarnast disaini ja samu näitajaid nagu odavam masstoodangu mudel, võib eeldada, et tootja ei täitnud oma lubadusi jõudluse ja ainuõigus. Teisisõnu: te ei valinud oma superautot targalt. Kuid see ei tähenda tingimata, et peaksime alustama vähem eksklusiivsete pretendentide põrkamist.\nSeda silmas pidades jääme superauto traditsioonilise määratluse juurde. Igaüks peaks olema eriline kõigis aspektides, see tähendab kättesaadavus, meisterlikkus, hind, luksus ja jõudlus. Täpsemalt peaks auto välja töötama, arendama ja tootma väike rühm professionaale oma mängu tipus. Järgides seda suunda, peaks järgnev mudel olema äärmiselt piiratud pakkumise ja kõrge hinnaga, kajastades seeläbi tema enda eristatavat staatust. Samamoodi peaks superautost õhkuma täiuslikkust igas mõttes, mitte ainult kiiruse ja võimsuse osas. Tõepoolest, kõik alates šassiist kuni istmeteni ei tohiks olla etteheiteid. See tähendab, et jõudlus jääb iga superauto kõige olulisemaks mõõdikuks, see tähendab, et kiirendus, hobujõud, pöördemoment ja tippkiirus peaksid kõik olema oma klassi parimad.\nMis on hüperauto?\nKui piisab ainult kõige ekstreemsematest superautodest, soovite endale hüperauto hankida. Mõelge sellele, nagu läheksite lähimasse baari, vaataksite ülemise riiulijooki ja mõistaksite, et selle kohal on riiul, mille klaasi taga on üliharuldased pudelid. Tõepoolest, see kõik on ülemine riiul, kuid hüperautod on ülim riiul.\nMuidugi, nagu ka klaasi taga olev alkohol, pole see kõik rahul. Pealegi võib ühes baaris olla klaasi taga kindel pudel, samas kui teises baaris võib sama pudel olla ühe riiuli all. Vahepeal võib lahknevus väga hästi juhtida joogihuvilisi vaidlema selle üle, kas see konkreetne pudel on selle tipp-riiuli staatuse vääriline.\nSamamoodi on superautode liigitamisel hüperautodeks palju vaidlusi. Vähe sellest, kuid hüperautosid võib aeg-ajalt alandada superautode staatusesse, kui midagi veelgi ekstreemsemat välja rullub. Hiljutine näide oleks see, kui Lamborghini Murcielago põrkas Lamborghini Aventadori kiuste alla pügala alla. Nagu arvata võib, viib see kõik entusiastide, kollektsionääride ja ekspertide seas palju edasi-tagasi.\nEnamik nõustuks, et superauto ja hüperauto erinevus on analoogne tipptasemel sportauto ja superauto erinevusega. Teisisõnu võtke kõik mõeldavad mõõdikud, mida superautos otsite, ja lükake see kaugemale sellest, mis teie arvates oli isegi võimalik. Nii jõuate hüperautoks.\nEnamik nõustuks ka sellega, et 2011. aasta Bugatti Veyron oli esimene vaieldamatu hüperauto. Hullude omaduste hulgas oli 16-silindriline mootor, mis on hea 1200 hj, 1106 naela. pöördemomendi ja tippkiirusega 253 mph. Paketti kuulusid ka sellised mugavused nagu ruumiheli kõlarid ja kliimaseade (seda kaliibriga sportautode hulgas sisuliselt pole). Auto ehitamine maksis 5 miljonit dollarit, mis on ühe auto jaoks ennekuulmatult kõrge hind.\nMõni võib vaadata superautosid ja hüperautosid ning arvata, et need ei kõla muud kui hunnik üleliigseid kasvanud mänguasju. Kuid need piiratud koguses uimastajad on palju enamat. Alustuseks on need tõelised kaasaegse autokunsti teosed. Lisaks lükkab hüperautode väljatöötamine insenerid ja disainerid tavaliselt üle nende piiride, viies seeläbi oluliste uuendusteni. Lõpuks levivad need uuendused superautodele ja esmaklassilistele sportautodele. Näiteks olid sellised funktsioonid nagu liikuv aerodünaamika ja suure jõudlusega hübriidjõuseadmed varem puhtalt hüperautode värgid, kuid nüüd hakkavad need superautodes ilmuma. Selle piserdava efekti tõttu peavad hüperautode insenerid otsima veelgi uuemaid ja paremaid uuendusi, et õigustada hüperauto staatust ja sellega seotud hinnasilti.\nLõppkokkuvõttes võib superautosid mõelda kui steroide sisaldavaid sportautosid, hüperautosid aga kui sportautosid väga hea steroidid. Selles peitub erinevus hüperautode ja superautode vahel. Äärmuste poole püüdlemisel muutub innovatsioon aga hädavajalikuks. Sellega seoses on nii super- kui ka hüperautod midagi enamat kui lihtsalt lemmikloomade projektid, mänguasjad või isegi kunstiteosed - need on motivatsiooniks täiustamiseks ja innovatsiooniks tervikuna. Mida me siin tõesti öelda tahame, on see, et te ei tohiks seda higistada, kui teil pole superautot või hüperautot, sest nende eristavad mõõdikud võivad ühel päeval ilmuda teie autosse endale lubada. Muidugi võib selle päeva saabudes ainult ette kujutada, millised hüperautod välja näevad. Ja nii tsükkel jätkub ...\nmercedes-benz x-class exy monster x 6x6 kontseptsioon\nkui palju tähistab wahlbergi kaalu


Prokurör nõudis ministri eksnõunikule tingimisi vangistust - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nProkuröri hinnangul on Tsahkna süü tõendatud pistise võtmises, dokumendi võltsimises ja selle kasutamises ning kohus peaks talle määramat pooleteise aasta pikkuse tingimisi vangistuse kolmeaastase katseajaga. Juriidilise isikuna kohtu all olevale Balti Radiodiagnostika OÜ-le nõudis Evestus 6000 euro suurust rahalist karistust.\nTsahkna ise kinnitas kohtule, et pole midagi ebaseaduslikku teinud ning ka tema ja Balti Radiodiagnostika kaitsja leidis, et kohus peaks langetama õigeksmõistva otsuse.\nKohus kuulutab lahendi 14. detsembril.\nAlgselt lasus Tsahknal süüdistus ka mõjuvõimuga kauplemises, kuid lähtuvalt riigikohtu lahendist mõjuvõimuga kauplemises süüdistatud Mati Eliste kriminaalasjas loobus prokuratuur sellest tänavu mais.\nRiigiprokuratuuri süüdistuse järgi kasutas Anders Tsahkna sotsiaalministri nõuniku ametikohal töötades korduvalt ebaseaduslikult ära oma ametikohast tulenevat mõjuvõimu ning mõjutas erinevaid sotsiaalministeeriumi ametnikke ning koostööpartnereid tegema tema enda või tema sugulaste ja tuttavate jaoks soodsaid otsuseid ning tehinguid.


Kuidas teksaseid kärpida kokku - Käsitöö | November 2021\nKuidas teksaseid kärpida kokku\nEileen oli varem üsna kunst ja kaval, kuid tööelu pani selle maksma. Nüüd on pensionil, ta jälle tossutab upcyclinguga\nEsimene upcycling-projekt, saagist teksade muutmine kotiks\nEileen Kersey ehk Ethel Smith\nSee on kotis!\nOli möödunud nädalavahetuse niiske, kuid igav pühapäev ja mul nappis energiat. Tahtsin siiski midagi siiski teha. Panin puhta pesu minema ja võtsin välja paar asja, mida ma enam ei kanna. Olin neid juba minema viskamas, kuid mõtlesin selle üle uuesti.\nKas ma võiksin neid pigem omaks võtta, kui minna kaltsude järele või anda heategevuskauplusele? Otsustasin, et proovin luua uue koti!\nÜks paar kärbitud teksaseid teksaseid\nÜks vesti stiilis veniv särk\nNeli suurt metallist seibi\nNeli väikest metallist seibi\nÜks suur nupp\nNüüd tegin seda kõike umbes, kuid olen piisavalt õppinud, et järgmine kord mõõtude ja detailidega täpsem olla.\nTürkiisivärvi vestisärgist sai ideaalne kotivooder\nKuidas pükse toteerida\nLõika teksad vahetult jalgevahe kohal. Nuusutage tükk jäätmematerjalist koti aluse jaoks.\nKeerasin teksapükse seest välja ja õmblesin põhitüki selliseks, mis oleks koti põhi. Mul polnud ühtegi tugevat õmblusmasina nõela ja nii õmmeldi käsitsi. Kasutasin suurt tugevat bodkin tüüpi nõela.\nMa lõin kõigepealt lahti valgest puuvillast. Kui teadsin, et see töötab, õmblesin väiksemad rohelisest puuvillast tagumised õmblused, mis sulandusid hästi kokku. Kasutasin seda puuvilla kogu projekti jaoks.\nPöörake kott seestpoolt välja.\nPöörake vestisärk tagurpidi ja õmblege need kaks ülaosas kokku. Jätsin väikese lõigu, et saaksin pärast põhja õmblemist õigetpidi pöörata.\nPõllukultuuride teksade sees oli tugevdatud vöökoht, nii et õmblesin voodri selle põhja külge.\nKui vestisärgi koti vooder oli kinnitatud, lõikasin särgipõhja kotiga tasa.\nKasutasin neid vestisärgi jäätmeid pappi, mille kavatsesin põhja panna, et kott saaks struktuuri.\nÕmble voodri põhi kokku, keera see paremale poole välja ja lõpeta ülaosas olev väike osa. Mul ei olnud aukudega neidisid, mida saaksin kasutada, nii et kasutasin mõnda vana metallist seibi.\nLõika rihmade jaoks neli auku. Kasutage nelja väikest seibi koti sees ja nelja suurt seestpoolt, et aukude ümbruses materjal ei hõõrduks. Nende kinnitamiseks kasutasin lihtsat õmblust.\nJärgmisena lõikasin rihmad läbi aukude, seondades seest tugevad sõlmed.\nViimane samm oli silmuse loomine ja suure nupu lisamine koti ülaosa sulgemiseks keskelt.\nNäpunäiteid edukaks rattaprojektiks\nOlge loominguline, kuidas saaksite midagi uuesti leiutada.\nOma esimese projekti jaoks veenduge, et te ei kasutaks midagi, mis on endiselt kasulik. See on tegelikult kõigi projektide rusikareegel. Kuid pidage meeles, et teie esimene projekt võib olla katastroof. See on okei!\nKui teil on kodus vaba aeg, hoidke seda, mis võiks olla kasulik tulevaste rattasõiduprojektide jaoks, kaaludes võib-olla ka seda, mida neid saaks kasutada.\nSee projekt võttis projekti lõpuleviimiseks paar tundi. See oli kasulik õppeprojektina, kuigi olen kotiga rahul ja hakkan seda kasutama.\nTagumistel taskutel olid juba nööbid küljes. Need taskud koos külgmistega on kasulikud.\nHoidan vanad esemete nupud ära visatud ja järgmisel korral kaunistan sellise koti nööpide ja kangajääkidega.\nTõeliselt hea on see, et miski, mida ma kasutasin, ei maksa raha. Algselt oleks see olnud kulukas, kuid kõik koti elemendid leiti meie kodu ümbrusest.\nUpcycling on ka hea viis deklareerimiseks.\nKorduvkasutus, ringlussevõtt ja uuskasutamine toovad kasu ka meie keskkonnale.\nInspiratsioon rattasõidule ülespoole\nDolores Monet Ameerika Ühendriikide idarannikult 8. märtsil 2019:\nArmastan kotti. See on nii armas idee. Ma peaksin seda proovima, kuna kasutan toidukaupluste jaoks kotte, kuid haigestun oma koledate vanade kottide pärast. Enamik neist oli kohalikelt laatadelt reklaamide andmine jne. Tore on midagi erilist saada. Lisaks, kui ostate väikseid esemeid, võite need panna koti taskutesse.\nAudrey Hunt pärit Idyllwild Ca. 27. jaanuaril 2019:\nKui hea idee on see totalisaatori valmistamiseks! Ma ei õmble, kuid annan endast parima, et teie juhiseid järgida. Suured tänud!\nSukwinder Indiast 10. juunil 2018:\nTere tulemast Indiast pärit härra iam\nEthel Smith (autor) Kingston-Upon-Hullist 9. juunil 2018:\nKõlab hiilgavalt RedElf. Minu ettekujutused käivad rahutuses. Uue projekti jaoks ei saa tulemusi anda\nSukwinder Indiast 7. juunil 2018:\nRedElf Kanadast 7. juunil 2018:\nÄge artikkel - ma olen kogu rattaga ringi liikunud, eesmärgipärane, kuidas iganes sa seda nimetad ... Minu vanavanema põlvkond taaskasutatud rõivaid kraabib pöörasteks tekkideks. Olen muutnud linadest voodikatted ja ostetud tepitud lohutajatest oma vana diivani libisemiskatted. Praegune projekt on tooli polsterdamine, kasutades kangast viskepatjadest (erinevalt diivanilt, LOL).\nJa see hoiab asju kindlasti eemal. Vanaema oleks uhke, kui kannaks sellist rahakotti.\nEthel Smith (autor) Kingston-Upon-Hullist 6. juunil 2018:\nAitäh Peggy. Mulle meeldis loominguliseks muutuda ja ootan huviga projekti. Järgmine võtan aega\nPeggy Woods Texase osariigis Houstonist 5. juunil 2018:\nSee oli tark mõte muuta vanad teksad kotiks. Meil on sõber, kes õmbleb erinevatel heategevuslikel eesmärkidel, nii et igasuguseid kangaid või kaunistusi me lihtsalt anname talle ja teame, et neid kasutatakse hästi. Teeme kõik endast oleneva, et esemeid taaskasutada.\nEthel Smith (autor) Kingston-Upon-Hullist 5. juunil 2018:\narya tappa öökuningas\nAitäh Liz väga helde kommentaar. Ja koti hea külg oli ka see, et seda oli lõbus luua.\nAitäh Paula. Ma kasutan bga-d, kuid see oli proovitükk. Mul on nüüd ülesvõtmisviga, nii et oodake rohkem jaotureid:]\nLiz Westwood Suurbritanniast 5. juunil 2018:\nMuljetavaldav. Ma soovin, et ma oleksin nii loov. Vaatasin eile õhtul minu tütre kraadilõpu moeetendust. See kott oleks väärinud seal näitusel olemist.\nPaula Midwestist, USA, 5. juunil 2018:\nMulle meeldis teie idee teie koti kohta !! Olen näinud armasaid asju, mida on tehtud upcyclinguga, ja see idee konkureerib nendega lihtsalt! Sageli visates midagi nii tugevat ja selle osades midagi valesti, on see keeruline ja tundub raiskav. Lisaks sellele, kui armas võib mõni neist asjadest välja kujuneda, meeldib mulle ka see, kui idee on roheline. Täname, et jagasite oma ideed! Paula\nsarkar tamili filmi arvustus\nvõõrad asjad 4 teaser\nMa tean, mida sa arvad, kas ta tulistas 6 lasku\nben Stiller sõjafilm\nkapten ameerika lõppmängus


Igapaevane valik kalkulaator - Autoliising kiirelt ja mugavalt\nMõelge läbi, kas suudate intressimäära kuni viie protsendilise kasvu korral liisingumakseid endiselt tasuda. Kui Te ei täida kindlustuskohustust ega esita vajadusel meile poliisi koopiat, esitame Teile leppetrahvinõude. Koostöö Swedbank Roburiga on seda lähenemist aidanud parandada nii senisest mitmekesisema meeskonna kui ka laiahaardelisema rahvusvahelise kogemuse osas.\nVibratsiooni kalkulaator | Husqvarna ehitustooted\nInfo vaatamiseks ja toimingute teostamiseks logige palun sisse. Sisenen iseteenindusse Teie nimel ei ole ühtegi tarbimiskohta. Tarbimiskoha saate enda nimele vormistada, kui sõlmite Elektrileviga võrgulepingu. Sõlmin võrgulepingu » Võrgulepingust lähemalt » Võrgulepingut on vaja tarbimiskoha igapäevaseks varustamiseks elektriga.\nVõrgulepingus fikseerime Sinu tarbimiskoha elektriga varustamise tingimused, võrguteenuse hinnapaketi ja kontaktandmed info edastamiseks, näiteks plaaniliste katkestuste Igapaevane valik kalkulaator saatmiseks. Võrguleping tuleb sõlmida, kui ostad korteri või maja, ning lõpetada, kui korteri või maja ära müüd.\nNäiteks kolimise puhul tuleb endisel tarbijal kehtiv leping lõpetada ning uuel tarbijal uus võrguleping sõlmida. Kui tarbimiskohas on vool välja Raamatu valikute strateegiad, tuleb Sul võrgulepingu sõlmimisel tasuda elektri sisselülitamise eest.\nLähemalt sisselülitamise tasust » Võrgulepingu sõlmimine on tasuta. Rohkem infot vaata võrgulepingu sõlmimise lehelt » Hinnapaketi Igapaevane valik kalkulaator sõltub tarbimiskoha tüübist nt korter, eramu ja tarbimise suurusest. Samuti oleneb paketi valik sellest, kas tarbid elektrit rohkem päevasel ajal või pigem öösiti ja nädalavahetustel.\nKõige lihtsam on kontrollida hinnapaketi sobivust hinnapaketi kalkulaatoriga, mis asub iseteeninduses võrgulepingu andmete lehel. Elektrilevi hinnapaketid leiad SIIT. Kui tarbimiskoha omanik vahetub, siis tuleb eelmisel võrgulepingu omanikul esitada avaldus võrgulepingu lõpetamiseks ja uus tarbimiskoha omanik peab meiega sõlmima uue võrgulepingu.\nMaksimaalse kodulaenu kalkulaator - Kukkur - Swedbanki blogi\nUus võrguleping tuleb sõlmida 30 päeva jooksul alates eelmise omaniku võrgulepingu lõpetamise avaldusest.\nVõrgulepingu sõlmimiseks ja lõpetamiseks on kõige mugavam esitada meile avaldused iseteeninduse kaudu. Võrguleping ei pea tingimata olema sõlmitud tarbimiskoha omaniku nimel, vaid selle võib sõlmida ka tarbimiskohas elektrienergiat tarbiv isik. Võrgulepingu sõlminud kliendil on õigus tellida mitmesuguseid teenuseid nagu plommide eemaldamine ja plommimine, peakaitsme suuruse muutmine, liitumispunkti asukoha muutmine jm.\nVõrgulepingut on õigus lõpetada igal ajal, teatades sellest meile vähemalt 30 päeva ette. Võrgulepingu lõpetamiseks esita võrgulepingu lõpetamise avaldus.\nStandoor Eesti FIN\nKõige mugavam on seda teha iseteeninduses. Lepingu lõppemise kuupäevast teavitame Sind e-kirjaga või SMS-i teel. Leping tuleb lõpetada siis, kui toimub eluaseme müük või vahetub tarbija.\nVibratsiooni kalkulaator - lisateave | Husqvarna ehitustooted\nVõrgulepingu lõppemine sõltub sellest, kas tarbimiskohta tuleb Sinu lepingu lõpetamise järgselt uus tarbija või mitte: Kui tarbimiskohta tuleb uus tarbija, lõpeb Sinu võrguleping siis, kui võrguleping uue tarbijaga on sõlmitud. Juhul, kui uus tarbija ei ole Sinu lõpetamisavalduse esitamisest 30 päeva jooksul meiega uut võrgulepingut sõlminud, lõpeb Sinu leping ning tarbimiskohas lülitatakse välja elekter.\nKui tarbimiskohta ei tule uut tarbijat, lõpeb Sinu võrguleping koos elektri väljalülitamisega tarbimiskohas: - 30 päeva pärast avalduse esitamist. Elektri väljalülitamine on Sulle tasuta.\nSellisel juhul pead tasuma elektri väljalülitamise eest. Kui vool on meie poolt suletud, on Elektri hilisem sisselülitamine alati tasuline.\nLähemalt sisselülitamise tasust » Võrgulepingu lõpetamisega koos lõpeb alati ka tarbimiskoha elektrileping. Elektrilepingut eraldi lõpetada ei ole vaja. Ärikliendile võivad elektrilepingu lõpetamisega kaasneda täiendavad tasud elektrilepingu ennetähtaegse lõpetamise eest. Kui oled esitanud meile avalduse võrgulepingu lõpetamiseks, siis lõpeb leping hiljemalt 30 päeva jooksul alates avalduse esitamisest.\nKuni lepingu lõppemiseni võivad lisanduda tasud võrguteenuse eest, näiteks kuutasu ja tasu tarbitud kWh eest.\nLõpparve saadame lepingu lõppemisele järgneval kuul. Kehtiva hinnapaketi info leiad meie iseteenindusest. Iseteeninduses saab võrguteenuse hinnapaketti vahetada mitu korda aastas ja see on alati tasuta. E-posti või telefoni teel on kord aastas võrguteenuse hinnapaketi vahetamine tasuta ning korduv hinnapaketi vahetamine tasuline.\nKehtivad hinnad leiad Elektrilevi hinnakirjast. Paketivahetuse korral hakkab uus hinnapakett kehtima uuest kalendrikuust. Hinnapaketi valik sõltub sellest, millised on Sinu tarbimisharjumused.\nKõige lihtsam on võrgupakette võrrelda ja enda jaoks sobivaim leida võrgupaketi kalkulaatori abil, mis asub meie iseteeninduses. Uue kliendina pääsed kalkulaatorile ligi, kui alustad lepingu sõlmimist.\nVõrgulepingu pakettide valiku leiad SIIT. Päevatariif kehtib Igapaevane valik kalkulaator reedeni suveajal kell 8—24 ja talveajal kell 7— Öötariif kehtib suveajal kell 24—8 ja talveajal kell 23—7 ning kõigil laupäevadel ja pühapäevadel. Argipäevadele langevatel riiklikel pühadel kehtivad samad tariifid, mis tavalistel argipäevadel.


Tehasetuur - FOSHAN GOODTONE MÖÖBEL CO., LTD\nGoodtone Furniture Co, Ltd asutati 2012. aastal, mis on suur kaasaegne kontorimööbliettevõte, mis teeb koostööd teadus-, arendus-, tootmise- ja müügivaldkonnas. Ettevõttel on Foshan Xiqiaos asuv tehasebaas, mis on umbes 220 000 ruutmeetrit.\nPärast enam kui mitu aastat kestnud arengut on Goodtone kasvanud enam kui 300 töötajani. Ettevõtte tootevalik on üleminek ühelt mööblikategoorialt erinevale mööblikategooriale, näiteks kaubanduslikuks kasutamiseks, avalikuks kasutamiseks ja tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks. Tuhanded tooteseeriad, mis hõlmavad eri tüüpi kategooriaid. Tootja tootmisvõimsus ulatub 200 000 tükini kuus, mis järk-järgult muutub Hiina kontoritoolide tööstuse mudeliks.\nViimastel aastatel, Goodtone tugevdada pidevalt juhtimist, läbinud ISO kvaliteedijuhtimissüsteemi auditi ja teadmised tootehalduse sertifitseerimissüsteemist, pälvinud ka mitmeid auasemeid, näiteks “Guangdongi provintsi järgimise raskete laenude ettevõte”, “Guangdongi provintsi uue tehnoloogia ettevõte”, “Majandus Achievement Award “,„ Niche Leading Enterprises “,„ Hiina mööblitööstuse 50 parima kaubamärgi konkurentsivõime võime “jne.\nTänapäeval on Goodtone loonud 12 kontorit ja ligi 10 000 edasimüüjat üle kogu Hiina, teinud koostööd ka paari tuntud mööbliettevõttega, edendanud kogu majapidamise ühist arengut. Goodtone'i segmentide omamaine turuosa on tööstuse esirinnas.\nViimastel aastatel areneb Goodtone kogu maailmas ja asutab välismaiseid müügiesindajaid. Tooted on kaetud 83 riigis ja piirkonnas, peamiselt Kagu-Aasias, Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Lähis-Idas, Araabia Ühendemiraatides, Põhja-Ameerikas ja teistes piirkondades. Goodtone'ist on saanud tugev jõud rahvusvahelistumise suunas Foshani kontoritooli ettevõtete ümber.\nGoodtone'i visioon on "Ole sajandi ettevõte ja saage üheks parimaks mööblifirmaks maailmas", mis inspireerib kõiki töötajaid edasi liikuma. Goodtone'i väärtus on “Esiteks klient, ausus, uuenduslikkus, tõhusus, tasu saavutamine, solidaarsus ja koostöö”, mis juhib kõigi töötajate tööpõhimõtteid ja käitumist.\nGoodtone kontoritool on üks loovamaid kontorimööbli juhtivaid kaubamärke Hiinas Foshanis. Meie kaubamärk kuulub Uzuo Group Companyle, kuhu kuulusid: Sitzone, Huiyu ja teised kolm kaubamärki, keskendub enam kui 15 aastat kontoritoolidele. Töötame erinevate disainerid nagu: Peter Horn, Martin Ballendat jne. Jätkame koostööd erinevate disaineritega kogu maailmas.\nAadress:Nr 18, Qiaogao Road East, Haizhou tööstuspiirkond, Xiqiao linn, Nanhai piirkond, Foshani linn, Guangdongi provints, Hiina


Bolt ei suutnud joosta alla 10 sekundi - Kergejõustik - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nBolt ei suutnud joosta alla 10 sekundi\nUsain Bolt võitis Ostravas toimunud 100 meetri sprindi.\nOstravas toimunud kergejõustikuvõistlusel ei suutnud jamaikalane Usain Bolt 100 meetri jooksus 10 sekundi piiri alistada. Bolt võitis küll meeste sprindi, kuid aeg 10,04 on pigem tagasihoidlik.\nTeise koha sai Kim Collins 10,19-ga ja kolmas oli USA sprinter Darvis Patton ajaga 10,22. Meeste 200 meetri sprindi võitis Wallece Spearmon 20,14-ga. Naiste samal distantsil oli kiireim Veronica Campbell-Brown, kelle ajaks märgiti 22,38.\nMeeste odaviske võitis kohalik mees Vitezslav Vesely, kelle oda lendas 85.67 meetri kaugusele. Teise koha sai Andreas Thorkildsen 84.72-ga. Meie põhjanaaber Tero Pitkämäki ei suutnud 80 meetri piiri alistada.\nVaata meeste 100 meetri finaali siit


EPL: Savisaar näitas, kes on kes - Äripäev\nEPL: Savisaar näitas, kes on kes\nPeeter Kreitzbergi valimine Keskerakonna presidendikandidaadiks kinnitas veel kord, et rääkigu konkurendid või ajakirjandus Edgar Savisaarest mida iganes, ta kontrollib ikkagi selgelt erakonna enamust, kirjutab Eesti Päevaleht tänases juhtkirjas.\nSavisaare üleolekut kinnitab ka asjaolu, et ta läks avalikkusele üllatuslikult Kreitzbergi kasuks kandideerimast loobudes välja riskile, sest viimane oli senistes erakonnasisestes debattides alla jäänud nii Savisaarele endale kui ka Oviirile. Kuid sellegipoolest järgis erakonna enamus Savisaare soovitust ja andis hääle Kreitzbergile.\nLisaks oma liidrirolli veenvale tõestusele näitas Savisaar, et kuigi teda on süüdistatud nii erakonna seest kui ka väljastpoolt lausa haiglases võimu enda kätte haaramises, võib ta ka kellegi teise kasuks loobuda. See loob Savisaarele nii teatavat suuremeelse poliitiku oreooli kui märtri imagot, mis kindlasti aitab kaasa tema positsioonide tugevnemisele ja ka mässukatse mahasurumisele Keskerakonnas.\nPeeter Kreitzbergile tähendab Keskerakonna presidendikandidaadiks saamine nii selget tõusu erakonna hierarhias kui ilmselt peagi ümbervalimisele tulevas riigikogu juhatuses aseesimehe kohta.\nSiiri Oviirile tähendab see aga tõenäoliselt täpselt vastupidist saatust ? langust erakonna hierarhias teiselt kohalt ning ilmajäämist populaarsust lõigata võimaldavast riigikogu aseesimehe kohast.


helistasin Igor Mangile! | Mallukas Mallukas % %\nKogu selle skandaali sees tuli mulle ühel hetkel pähe küsimus, et huvitab, mida härra Igor Mang sellest kõigest ise arvab. Ega muud moodi üks ristiinimene sellist asja teada ei saa, kui tuleb kätte võtta ja helistada. Need, kes teavad, kui vastik mulle helistamine on, saavad kindlasti aru, et mu uudishimu oli suurem kui hirm. Valisin mina siis numbri ja jäin südamevärinaga ootama. Ma küll olen Igoriga enne ka kokku puutunud, nii et tegelikult päris võõrad me õnneks ka polnud.\nIgor mäletas mind, aga skandaalist ei olnud ta mitte miskit kuulnud. “Ei, ma ei tea sellest mitte midagi,” ehmus Igor, kui talle olukorda seletasin. “Mina ei tea juriidilisi nüansse, aga pöörduge Maalehe poole, rääkige nedega. Homme tööpäev, saate äkki lahenduse?” Ma rääkisin siis talle, et kuskile helistamine mul enam ei aita, sest ma olen ju teoreetiliselt seadust rikkunud ja seetõttu tema enda loomingut piistu pannud. Kasutasin ka võimalust, et Mangikese käest ka vabandust paluda oma põrgupatu eest.\n“Minu käest ei ole vaja vabandada,” torkas Mang kohe lohutavalt vahele. “Minul on ainult hea meel, et see teile meeldis ja sellega tegelesite!” kinnitas ta rõõmsalt ja paistis, et pikka viha mees pidada ei kavatse. Äkki küsis Mang hoopis: “Millal teil sünnipäev on?”. Vastasin, et kalad. “Oiii! Teil tuleb hea aasta!” hüüdis Mang rõõmsalt.\n“Jajah, nii ma horoskoobist lugesin jah, aga aasta algus nii roosiline hetkel ei tundu,” naersin ma vastu. “Ah, see laheneb teil kohe ära!” kinnitas Mang mõtlikult, kuid küsis igaks juhuks üle ka mu sünniaasta, mille peale imestas: “Aaa! Te nii noor! Aga see on tugev kombinatsioon, hobune ja kala. Ei, siis ei lähe midagi nii halvasti,” kinnitas ta uuesti.\nKüsisin ka Mangi käest, mis tema selle nõude summast arvab. “Mina arvan et üheltki korralikult inimeselt ei tule võtta sellist summat,” naeris ta. “Jällegist, mina ei tea juriidilisi nüansse, ma ei tea, mida tohib teha ja mida ei tohi, aga hea, et see ei ilmunud enne lehte. See ei ilmunud ju enne lehte? Ma ei saa siis üldse aru, mis siis häda on?!” põrutas Mang lõpetuseks.\nNentisin, et jah, vot, mis seal ikka enam teha. Mis tehtud, see tehtud. “Oi jah, niivisi kukkus välja, aga pole hullu!” kinnitas Mang veelkord ja nõnda lõppes sõbralikult meie kõneke.\nHea teada, et Mang kuri pole, abiks ikka!\nReply\tV.A 8. jaanuar 2018 at 13:06\nJaa, mulle tundub ka kummaline, et näiteks kõnnin tänaval ja keegi pildistab, tuunib ära ei tea mis rõvedused juurde ja võib pildi suvalt avaldada ja ma ei saa mitte midagi teha. Või päevitan maakodus alasti ja keegi pildistab ja riputab kuhugi ebatsensuursele saidile üles ja ma ei saa jälle midagi teha. Veits nõme..asutused saavad jah keelata pildistamist, aga tavainimene mitte. Tavainimese keha ja olemus on kõik kasutamiseks nii, nagu pahategijad ise heaks arvavad. :(\nReply\twhat 8. jaanuar 2018 at 13:04\nAga miks elu24 võlga kaela ei saa ,et su juttu copeerib muidugi paremad kohad jätab ta välja ilmselgelt :D Aga ikkagi :D\nReply\tM. 7. jaanuar 2018 at 23:00\nEhk siis saad kohe jälle reklaami juurde sellega. Tubli, jätka samas vaimus edasi!\nReply\thansluigeseljas 7. jaanuar 2018 at 21:59\nTundub, et Mallukas on korraliku turunduskampaania ette rakendatud ning kogu see pull on osa ärist, et “müra” Mangi Horskoobi ümber ei vaibuks ning ullikestel on silmad märjad, Mallukas ei luba endale raha kanda ning korrutab kõigile, et asi laabub. Takkatippu “andestab” Eesti Ekspress ühele suure südamega blogijale ning kõik andunud Malluka lugejad on veel suuremad Eesti Ekspressi fännid. Mallukale annetatud raha aga lubab Mallukas edasi kanda mõnele kannatajale ja Mallaukas on veel suurema südamega blogija kes üldse olla saab. Lõpp hea, kõik hea.\nPetame ikka omi fänne, raha ei haise…\nReply\tMallukas 7. jaanuar 2018 at 22:07\nReply\tHansonmunimi 7. jaanuar 2018 at 22:25\nEks Sa võid seda ullikest siin edasi teeselda. See on muidugi huvitav fenomen, mida peaks kohe mõni sotsioloog uurima, et kuidas üks inimene nii ükskõikselt omi andunud fänne petab, ning teiseks, mis paneb inimesi kohe kõika sulatõena võtma mis Mallukas ütleb. Ma usun, et mis Sind kaamera ees nutma ajab on see, et Sa pead nii paljudele headele inimestele raha nimel ja eest valetama…. Ole tubli, jõuad kaugele.\nReply\tMallukas 7. jaanuar 2018 at 22:26\nNoh, said nüüd tõe välja rääkida, on süda rahul ja saad kergema meelega magama minna :D? Issanda loomaaed…Ma muudkui üritan mõista, et mismoodi selline “reklaamkampaania” üldse töötaks või käiks, aga no kui sa nii täpselt tead, mis ma siis härraga ikka vaidlen.\nReply\tK. 8. jaanuar 2018 at 10:01\nIkka ja jälle paneb imestama, et kui palju on inimestel aega, et oma peas sellised skeemid välja fantaseerida. Täiesti uskumatu, mida Sherlockit noh..\nReply\tReet 9. jaanuar 2018 at 16:06\nJust. Ma poleks sellise asja peale tulnudki, et üldse viitsiks niimoodi skeemitada. Aga no samas inimesi igasiguseid.\nMa ka kala. Hra teada,et kaladel see aasta hea tulemas. 2017 oli ikka no nii s**t kui veel olla sai ja ega uus algas samamoodi halvasti ka minul. Ehk varsti õnn pöördub. Hoian pöidlad pihus.\nReply\tTy 7. jaanuar 2018 at 20:54\nHea, et veidi lohutust leidsid. Loodan, et saad summa väiksemaks kaubeldud – kui ei saa, siis kindlasti klapime kambapeale kokku #teammallukas! Kui summa teada, siis palun jaga konto nri ja kanname igaüksmeeleldi natuke. Haterid on ja jäävad ja see staarkerjuse tiitel polegi ju nii hull kanda! ? minu arvates oled sa lisaks staarheategija ka – see 100€, mis sa perele saarelesõiduks eraldasid toob siiani pisara silma! Niiet no shame!\nReply\tSuvaline Suusi 7. jaanuar 2018 at 19:29\nNojah, mis see Mang ikka asjasse puutub. Tema on oma autoriõigused lepinguga nagunii Ekspress Grupile andnud. Tema ei puutu asjasse. Loodan, et sul siiski kõik laheneb! Ei ole siin elus midagi nii halvasti. Tegelikult on kõik olukorrad ennegi lahenenud ja lahenevad ka pärast seda. Oled kogemuse võrra rikkam. Pealegi, see asi on ühest küljest tore ka – sul on nii palju poolehoidjaid! See ju näitab, et teed õiget asja..\nReply\tMari 7. jaanuar 2018 at 19:26\nKui Igor Mang pahane pole miks siis üldse nõutakse seda summat??? ? ei aga jaksu sulle selle jama lahendamiseks ?\nReply\tSandra 7. jaanuar 2018 at 19:05\nNõua ajalehtedelt raha, kasutavad sinu fotosid ja kopivad lõike su blogist- nõme igaljuhul!!\nReply\tMe 7. jaanuar 2018 at 19:00\nIgaks juhuks: Kas sa Mangilt küsisid luba teie eravestlust täies mahus avaldada?\nReply\tMallukas 7. jaanuar 2018 at 19:54\neks sa helista talle ja küsi järele :D\nReply\tAnnika 7. jaanuar 2018 at 18:55\nMa jäin mõtlema, et ühes Fb grupis kus koos ikka paaaaalju liikmeid jagas üks liige Naistelehe artiklit kus oli juttu antud grupi tegevusest jne…et kas see sama teema all, et kui avastatakse siis kohe trahv kaela? Oi kui paljud siis trahvi saama peaks, artikleid ikka jagatakse infona….\nReply\tlugeja 7. jaanuar 2018 at 18:28\nElu 24 avaldas selle postituse sisuliselt täismahus. Ei tea kas küsisid luba, igaljuhul saad tasu nõuda :D. Samamoodi on ekspress grupi väljaanded hulgaliselt avaldanud sinu blogist võetud tsitaate.\nJõudu ja edu selle jampsiga! :D\nReply\t1 ema 7. jaanuar 2018 at 18:45\nJep! See on täiega autoriôiguste rikkumine. Sisuliselt tegi Mallukas untervjuu oma bogi jaoks ja väljaanne lihtsalt tegi copy-paste oma äriliste eesmärkide täitmiseks. Täitsa uskumatu mis toimub. Mallult nôutakse kopeerimise eest 6 tonni, aga Mallu seinalt kopeeritakse nii nagu isu tuleb. See on ju samuti autoriôigusega kaitstud!\nReply\tKatriin 7. jaanuar 2018 at 20:24\nEi midagi uskumatut. Point selles ongi, et tema, erinevalt Ekspressgrupist, ei nõua… (kuigi õigus on nõuda), sellepärast vabalt ja igal võimalusel kasutataksegi – sest lastakse… Sama, et kiusatakse seda, kes laseb…\nReply\tNella 7. jaanuar 2018 at 18:23\nIga kord kui ma vaatan su laive või loen selle teemaga seoses su kirjutisi või kommentaare, mul tulevad endal ka pisarad silma. Saaks aru, et nõuavad kelleltki samaväärselt sellist summat, aga sina lihtne blogija, kel meie maal lihtsalt palju lugejaid. Ja kes ise annaks püksid ka jalast, et kedagi aidata. Saan aru, et vbla täitsa ns ei tahaks jätta nad seda asja, siiski rikkusid seadust, aga noo selline summa. Täielik jaburus. Südamest ja siiralt loodan, et härra Mangil on õigus ja see asi laheneb sinu jaoks võimalikult positiivselt. Midagi ikka saab, alati saab ja hea on näha, et sa ise juba end maha oled rahustanud ja mingid mõtted paigas. Aga kogu selle jura ja nende õelate inimeste juures, kes suure tõenäosusega su tegemistest suurt midagi ei tea, on tore ju näha kui paljudele sa ikkagi hinge lähed ja kui paljud sind igal sammul kaitsevad! Sa oled super hea inimene ja super hea ema! Ära lase end üldse häirida, ära loe neid kurje kommentaare, see on pointless.\nJõudu, edu ja positiivset meelt ❤\nReply\tH 7. jaanuar 2018 at 18:19\nMa kusjuures ka väga ei muretseks. See on nende pandud summa ja sina ei pea sellega leppima :) Tahavad mingu kohtusse :D Sul tuleks küll kohtukulusid kanda aga kokkuvõtteks summa vast väiksem niikuinii.\nMuideks ma ka kalad. Selle aasta jooksul olen suutnud poes ära lõhkuda suure kivist riiuli ja parkimistrahvi saada (väga suureks üllatuseks – enda arust ei rikkunud mingeid reegleid). :D Aga kõik on hästi lahenenud.\nReply\t1 ema 7. jaanuar 2018 at 18:12\nÄra igaks juhuks vôta Ôhtulehe fotot ilma väljaande nôusolekuta, pärast jälle mingi jama…\nReply\tMallukas 7. jaanuar 2018 at 18:15\nautor on märgitud ja kuna ma ise olin osa Saaremaa merepäevade kavast, siis mul vast on luba pilti jagada :)\nReply\t1 ema 7. jaanuar 2018 at 18:32\nTegelt kahjuks pole :( Ja sa veel autoriôiguste teemal praegu kôrgendatud tähelepanu all. Olen ise väljaannetelt pilte ostnud, et veebis kajastada. Mingi 20 eurtsi on pilt. Väga ilus pilt oli muidu :)\nReply\tMallukas 7. jaanuar 2018 at 18:41\nkirjutasin ja küsisin luba. nii kauaks asendasin :)\n1 ema 7. jaanuar 2018 at 18:47\nReply\tK 7. jaanuar 2018 at 19:59\nKui ise oled pildi peal, kas siis töesti ei vöi pilti kasutada? Huvipärast küsin, tundub kummaline :/\nautor 7. jaanuar 2018 at 20:17\nTegelikult on pildi kasutamise õigus ainult autoril ehk siis fotograafil kes selle pildistas. Kõik muu tuleb juba edasistest kokkulepetest ja soovitavalt kirjalikult.\nMallukas 7. jaanuar 2018 at 20:25\nküsisin õhtulehelt tegelikult luba ka :)\nReply\ti. 7. jaanuar 2018 at 18:33\nReply\tEylin 7. jaanuar 2018 at 17:40\nKüllap laheneb.Võitle ikka oma õiguste eest.Sellise summaga mina niisama ei lepiks. Täitsa lambist võetud summa.


Sada aastat Nõukogude Liidust vaba? – Propastop\nVenemaa telekanalil Dožd on “Fake News” nimeline saade, mis otsib meediast valeuudiseid ja libatsitaate. 10. aprillil eetris olnud saate üks lõik puudutas ka Eestit.\n3. aprillil kohtusid Balti riikide presidendid USA kolleegi Donald Trumpiga. Sündmusest andis päev hiljem teada Venemaa riiklik telekanal Rossija 1, pannes USA presidendi suhu võltstsitaadi. Rossija 1 sõnul olevat Trump õnnitlenud Balti riike seoses saja aasta möödumisega vabanemisest Nõukogude Liidu agressiivse ikke alt.\nKorrektne tsitaat kõlab hoopis “Ma õnnitlen Eestit, Lätit ja Leedut seoses saja aasta möödumisega iseseisvumisest.” Trump ei puudutanud oma kõnes Nõukogude Liitu, ilmselt seetõttu, et sada aastat tagasi ei olnud Nõukogude Liitu veel olemas.\nVenemaa meedias levinud arusaamast, nagu algaks Eesti ja teiste Balti riikide ajalugu Nõukogude Liiduga, oleme kirjutanud blogis mitmel puhul varemgi. Tegemist pole esimese korraga, kui Kremli meedia paneb Trumpi suhu Eestiga seotud valetsitaadi. Loe eelmisest juhtumist siit.\nDožd on Moskvas baseeruv telekanal, mida on nimetatud Idanaabri viimaseks sõltumatuks ajakirjandusväljaandeks. Kanali kohta saab rohkem teada 2017. aastal valminud Prantsuse dokfilmist (vene keeles).\nTähelepanu väärivast juhtumist Venemaa meedias vihjati Propastopi anonüümsele “Teata propagandast” vormile, mille leiad blogi vasakmenüüst. Täname saatjat ja kutsume lugejaid jagama sarnast materjali alati, kui see silma jääb.\nPilt: kuvatõmmis saatest.


Äri TV kontorisse - Telia\nÄri TV toob parima telepildi sinu ettevõttesse. Lisavõimalusena pakume Info TV erikanalit, mille sisu saad ise luua – näita klientidele eripakkumisi või töötajatele kasulikku infot.\nal. 6 €/kuu + km\nOlen Äri TV kasutaja\nTelia TV kasutamiseks on vaja interneti püsiühendust.\n40+ järelvaadatavat kanalit\nKuutasu sisaldab tasusid Eesti Autorite Ühingule\nLisavõimalus - Info TV erikanal oma sisu näitamiseks\nKuutasu sõltub kasutusel olevate ekraanide arvust\nVali teenuse kasutuskoht\nVastavalt sellele, kas TV-d vaatavad sinu töötajad, kliendid või külastajad\nEesti kanalid HD-s\nETV, ETV2, ETV+, TV3, Kanal 2, 3+, TV6\nEesti populaarseimad kanalid HD kvaliteedis ja järelvaatamise võimalusega.\nInspira on Telia enda telekanal, mis pakub põnevat ja inspireerivat meelelahutust. Nähtav vaid Telia TV klientidele!\nÄri TV menüüst leiad üle 70 erineva raadiojaama. Mängi taustaks Eesti levinuimaid raadiojaamasid või temaatilisi folk, jazz, klassika, meeleolu, roki jne muusikakanaleid.\nLäbi TV menüü saad mugavalt ligi kogu YouTube sisule - mugavalt Äri TV menüüst ja Telia puldiga.\nMIDA ON VAJA ÄRI TV VAATAMISEKS?\nTeleri vaatamiseks vajaliku digiboksi saad osta Telia e-poest või üürida hinnaga 3 €/kuu + km (üle 10 vaatajakoha puhul on digiboksi üür 1 €/kuu + km). Digiboks vajab toimimiseks mistahes internetiühendust.\nTV-pult ei vaja otse digiboksile osutamist. Digiboksi ning telerit saad mugavalt ühe puldiga juhtida ka siis, kui digiboks on paigaldatud kappi või ekraani taha.\nTeenust saad hallata, muuta ja lõpetada iseteeninduses. Lisaküsimuste korral helista ärikliendi infonumbril 1551.\nSinu ettevõtte oma telekanal, mille sisu lood ja haldad mugavas pilvekeskkonnas täielikult ise. Näita ettevõttega seotud videosid, teavitusi ja muud vajalikku infot nii külalistele kui ka töötajatele.\nal. 10 €/kuu + km\nTeenust saad hallata ja muuta iseteeninduses. Lisaküsimuste korral helista infotelefonil 1551.\nKust leian abi tehniliste küsimuste korral?\nEnamikele klientide küsimustele on vastused leitavad online abi keskkonnas.\nKas vajan Äri TV kasutamiseks interneti ühendust?\nÄri TV saab kasutada mistahes internetiühendusel.\nSoovitame Telia ühendust, sest siis on lihtsam TV teenuste seadistamine lihtsam ning tagame parima TV kvaliteedi. Lisaks saame vajadusel distantsilt kiirelt rikkeid tuvastada ja parandada.\nMilline digiboks sobib Äri TV kasutamiseks?\nÄri TV kasutamiseks on vaja Arris digiboksi, mille saab osta Telia e-poest või esindusest ning paigaldada ise. Soovi korral võimalik tellida seadmete paigalduseks ka visiiditasuga tehnik.\nKui kiiret internetiühendust vajan Äri TV kasutamiseks?\nArvestada tuleb, et 1 TV ekraan vajab SD kanali puhul umbes 5 Mbit/s ja HD kanali puhul umbes 8Mbit/s.\nKuidas saan juurde tellida täiendavaid vaatajakohti?\nKõige mugavam on tellida vaatajakohti ja digibokse juurde iseteeninduses. Kui on soov tellida uus vaatajakoht teistsuguse kanalivalikuga, siis telli iseteenindusest uus teenus (mitte lisada olemasolevale teenusele vaatajakohti).\nÄriklientide vajadused on väga erinevad, seepärast on Telia ärikliendi TV teenuse puhul põhipakett suhteliselt lühike, kuid lisaks saab tellida üle 100 noppekanali seast just need vajalikud.\nMilliste kanalite sisu saan järelvaadata?\nÄri TV sisaldab ainukesena Eestis ka salvestuse teenust. Järele saab vaadata kanalite saatekava saateid 14 päeva jooksul. Lisame salvestatavaid kanaleid pidevalt juurde. Hetkel on salvestus olemas järgmistele kanalitele:\nNoppekanalitest: Duo 4, Duo 5, Filmzone, Filmzone +, Kidzone, Kidzone+, Pingviniukas, Viasat Nature, Viasat Explore, MyHits, Viasat History, Fox, Fashion TV, MCM TOPP, TVXXI, djazz.tv, ALO TV, Deutsche Welle, Bloomberg TV, CNBC, TV5 MONDE, RTR Planeta, PBK, REN TV, NTV Mir, Orsent TV, TBN Baltia, TAEVAS TV7, Smartzone, Duo7.\nKuidas digipulti kasutada?\nMaksimaalne võimalik vaatajakohtade arv sõltub teenuse kasutamise aadressile pakutavatest tehnilistest võimalustest. Juhul, kui plaanid kasutada üle 10 vaatajakoha, võta meiega kindlasti ühendust ärikliendi infonumbril 1551 ja parimat sobivat lahendust.\nÄri TV teenustingimused


Iga naise jaoks on soeng oluline. Kaunilt asetatud lokid ei aita tähelepanu pöörata. Soengu elegants sõltub suuresti juuste tervisest. Siledad, läikivad ahelad on unistus mõni naine. Juuste välimust ei mõjuta mitte ainult šampoonid ja maskid, vaid ka tavalised juuksekarvad. Pole saladus, et valesti valitud pintsel võib kahjustada luksuslikke lokke. Kuid meist kaugel ei mõtle, millist kampi juuksed kammida.\nStilistid väidavad, et iga naise arsenal peaks olema sellel vajalikul teemal mitu sorti. Ja mis tüüpi juukseharjad sul on?\nKlassikaline pintsel. Tavaliselt kasutatakse seda juuksed enne voodisse laskmist. On looduslike, tehislike ja segatud harjastega sorte. Naturaalne on juuste struktuuriga identne, nii et see ei saa neid kahjustada. Kuid kui juuksed on paksud, siis on parem proovida eri pikkusega harjastega segatud harja.\nMassaažipintsel. Seda saab kasutada pea massaaži jaoks. Selle tulemusena paraneb vereringe ja järelikult ka juuste toitumine. Selle hambad võivad olla metallist, puust ja plastikust. Materjaliga seotud piirangud puuduvad. Ainus nõu: hambad ei tohiks olla teravad. Vastasel juhul võib mikrokiib peas tekkida, mis põhjustab kõigepealt rabedad juuksed ja seejärel nende kadu.\nPuidust kamm juustele. Sobib igapäevaseks kasutamiseks, kuna need ei kahjusta juukseid ega vabasta meid staatilisest elektrist. See on ka ideaalne maskide kasutamise võimalus - puu ei esine kemikaalidega mingeid reaktsioone. Märkimisväärne teave kategooriast "Tahad - usud": kadakamarjad juukse kammid aitavad stressi eemaldada; kask - säästa kõõmast; tamme kammid pehmenda leevendavad.\nPlastist Valige need väga ebasoovitavad, nad kahjustavad peanahka üsna tõsiselt. Juuksed muutuvad rabedaks ja lõhenenud.\nSilikoon ja süsinik. Mõju peanahale vähem säästlikult. Silikooni kammid on värvimata juustele asendamatuks. Neid kasutatakse ka juukse lõikamiseks. Süsinikmudeleid kasutatakse fliisist.\nMetall. Ei ole soovitatav neid pidevalt kasutada. Kuid selleks, et eraldada kiud või anda juuksed hiilgusele, sobivad need ideaalselt. Kui olete värvitud juuksed, peidake need kärjed seljas kasti. Metall on võimeline keemiliselt reageerima värviga ja sel juhul ei pruugi juuste värv muutuda.\nVallutamine Silindrikujuline pintslid, mida kasutatakse stiiliks, juuste sirgendamiseks, lokkide loomiseks. Nad annavad kiududele terve sära, poleerivad ja tugevdavad neid.\nMõeldes juuste kammi valimisele, peaksite kaaluma mõningaid reegleid:\nLooduslikud materjalid muudavad juukse pehmemaks ja loovad selle loomuliku sära.\nKasutage metalli kamaseid juustele ainult siis, kui teil on paksud ja paksud juuksed.\nKahjustatud lokid on parem valida looduslikud harjad.\nKasutades plastikust mõrvadega pintslit, mäleta staatilist elektrit.\nSiledad juuksed sobivad hästi tasasetele kammidele. Ümar - kõige paremini kohaneda stiiliga juuste kuivatamisel.\nTundub selline trifle - kammid juuksed. Kuid teie soengu ilu sõltub selle eseme õigest valikust.\nBalu lapsevanker - mugav ja taskukohane hind\nKuidas valida eakatele ortopeedilise madratsi? Kasulikud nõuanded\nTe otsustate osta mini-TV\nJärgmine postitus Mitu päeva kassi saavad kassid jalutada? Kui kaua saab kassi esimesel korral käia?\nEelmine väljaanne Vastsündinute aspiraator puhastab lapse voogu õigesti