Hälvik- Mootorratturid - Leht 128 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 30 Sept 2020, 17:29\n128. leht 131-st\nLugemata postitus Postitas Forumist » 21 Okt 2019, 12:42\nTõestati ju ära, et kindlustusjuhtumit ei toimunud.\nLugemata postitus Postitas oil » 21 Okt 2019, 14:06\nSaid tingimusi aga ka päris korraliku rahalise nätaka.\nLugemata postitus Postitas joel » 25 Okt 2019, 10:26\nhttps://tartu.postimees.ee/6809730/mets ... admatusega\nLiitunud: 03 Dets 2012, 10:05\nLugemata postitus Postitas Tonis_T » 25 Okt 2019, 13:26\nSama teema toimub jõelähtmel ka, kus motomehed ei pea kokkulepitud piiridest kinni.\nLugemata postitus Postitas Kirs » 14 Dets 2019, 17:53\nhttps://tv.delfi.ee/uudised/paevauudise ... d=88379915\nLugemata postitus Postitas Sciev » 29 Dets 2019, 00:26\n31 Mai 2019, 18:12\n30.mail teostasid liiklusjärelevalvekeskuse patrullid liiklusjärelevalvet Tartu mnt-l. Kella 22:38 paiku märgati Tartu suunas liikumas mootorratast, mille kiiruseks mõõdeti lubatud 110 km/h alas 148 km/h. Märgates politseinike, pidurdas mootorrattur kiiruse maha, kuid möödus neist peatumata. Kogenud välijuht Marek Vähi reageeris kiirelt ning järgnes kiiruseületajale politsei mootorrattal.\nSamas piirkonnas paiknenud Ida-Harju politseijaoskonna patrull fikseeris vastutusest kõrvale hiilida püüdva mootorratturi kiiruseks minut hiljem juba 245 km/h. Kuna motopolitseinik omas kiiruseületajaga pidevat silmsidet, ei läinud väga kaua aega kui kõrvalteele keeranud mootorrattur kätte saadi.\nTäna andis 36-aastane meesterahvas oma tegudest aru Harju Maakohtus. Esialgu oma rikkumist eitanud mootorrattur tunnistas kohtus oma süüd enamohtliku väärteo toimepanemises ning kahetses juhtunut.\nHarju Maakohtu otsusega karistati mootorratturit kohesele kandmisel kuuluva 15 päevase arestiga ning lisakaristusena võttis kohus juhtimisõiguse ära 10-ks kuuks. Vaatamata sellele, et maakohtu otsus jõustub 7 päeva pärast, tuleb isikul asuda aresti kandma koheselt.\nhttps://www.riigiteataja.ee/kohtulahend ... =250609384 (kohtuasja number on link)\nJuhiloa hoiule andmist sealt välja ei lugenud, aga seda algset otsust vist millegipärast netist ei leiagi? Mingil põhjusel veel isegi sügisel ei olnud see lingitud otsus ka leitav.\nAntud isik paistab siinse foorumi liige ka olema.\nLugemata postitus Postitas Krl » 29 Dets 2019, 19:05\n29 Dets 2019, 00:26\nKust see paistab?\nLugemata postitus Postitas Black » 29 Dets 2019, 19:15\nGuugeldad nime, saad mingist poolhaagise müügikuulutusest tel nr, guugeldad seda, leiad biker.ee lingi. Või isegi bike.ee lingi... Justkui sama foorum, aga miskipärast peaks uuesti sisse logima.\nLugemata postitus Postitas Tuuletallaja » 29 Dets 2019, 20:49\nKannäe, jah, tuttav nimi... kunagi oli täiesti korralik poiss.\nLugemata postitus Postitas Krl » 29 Dets 2019, 21:16\nNo eks juhtub ka korralikel seda, et muidu pigem rahulikult kruiisides, kui märkad silmanurgast, et härra(või proua) politseinik mootorrattal tahab hakata võidu sõitma, siis lööb vere mnni ja võtad väljakutse vastu, ega peatu enne, kui rehvid läbi lastakse ja seeläbi võidusõit ebaausalt võidetakse.\nLugemata postitus Postitas Sciev » 29 Dets 2019, 21:57\nEi see kiiruseületamine ega ka eest ära sõitmine (antud juhul seda vist ametlikult ei olnud kuna politseid märgates ei antud peatumismärguannet, vaid hiljem järgi sõites) kedagi veel pahaks ja kriminaaliks tee. Ma olen ka korralik poiss olnud, koolis autahvlil olnud ja põhikooli lõpetanud keskmise hindega üle 4,5. Mootorrattaga liikluseeskirjade rikkumisi, trahve ja ka peatusmärguande eiramisi (esimest kahte ka autoga) aga jagub. Praegu aga jälle korralik.\nLugemata postitus Postitas Black » 29 Dets 2019, 22:55\nVoshodiga ei saagi suurt rikkuda. Eriti veel kui vasturoolimise fakti vastu ka võidelda. Sõidadki nagu klassi parim ...tüdruk.\nLugemata postitus Postitas Sciev » 30 Dets 2019, 10:44\nSaab vabalt ka Voshodiga kõiki eeskirju rikkuda (kuigi mul enamuses need rikkumised ei olnud Voshodiga), 110 alas kiiruse ületamine välja arvatud, sest see ongi max. kiirus\nLugemata postitus Postitas Macintosh » 05 Jaan 2020, 22:00\nPolitsei uurib mootorratturite omavoli Kalevi-Liiva memoriaalil\nhttps://www.err.ee/1020708/politsei-uur ... emoriaalil\n“2015. aastal, kui mind Jõelähtme matkaklubi etteotsa valiti, kirjutasin motomeeste kodulehele ja palusin selline loodusrüüste lõpetada, meenutab Meelis Välk. Vastukajaks tuli vaid anonüümne sõim."\nHuvitav, postituse leidsin mitmelt poolt aga sõimu mitte.\nLugemata postitus Postitas Black » 05 Jaan 2020, 22:48\nSelle priviligeeritud kogukonna kohta ei julge paraku midagi öelda ka, kuna paragraafi alla läheb vist juba ainuüksi holokausti eitamine...\nIlukirjanduslikel artiklitel võiks tegelikult alati ka autori nimi juures olla.\nLugemata postitus Postitas ranel » 14 Veebr 2020, 12:23\n31.jan, kes Tartus Aardla tänaval ringilt tulles oma baigi(pole kindel, sest liikus nii kiirelt) peeneks lasid. Võid kalendrisse märke panna, et see sul teine sünnipäev.\nLiitunud: 30 Aug 2019, 20:14\nLugemata postitus Postitas Turbo Diisel » 15 Veebr 2020, 22:35\nma ei tea . a ma vist olen hälvikmooturrattur ka.ja põristan mõnuga edasi ma:)\npsühhhiaater vaatas tühja palatit ja ütles ei ole hullu\nLugemata postitus Postitas Luxor » 27 Mai 2020, 14:38\nAntud kirjatüki mõni lõik sobiks vabalt ka huumoriks: https://naistekas.delfi.ee/persoon/luge ... d=89965405\nPS! Ärge kõvasti lööge, kuid ei suutnud mööda minna\nLugemata postitus Postitas M.T. » 27 Mai 2020, 15:50\n27 Mai 2020, 14:38\nNooh eks ta ole nii ja naa, kustpoolt parajasti vaadata. Sõidukijuhina, olgu siis tsikli või auto, vaatan ka tihti jalakäijaid ja jalgrattureid sellise pilguga ja ei saa aru mis toimub.\nLapsevankriga jalutaja ja ka koeraomanike kõrval ma muidugi ise torusid puhtaks ei lase ja mõtlen oma kiivri alt natuke välja kah. Kahtlaseid manöövreid tuleb ikka ette ja kindlasti teiselt poolt vaadates paistab neid oluliselt rohkem olevat, kui ma ise sel hetkel tunnen.\nLugemata postitus Postitas romulus » 27 Mai 2020, 15:52\nMis seal muidu naljakat oli, kirjaviis, müristamine? Ses mõttes, et kui sa seisad foori taga ja näed et lapsevanker ootab ülekäigu võimalust, aga ikka paned pauguga minema, siis see natuke näitab küll ajutegevuse puudulikkust. Ma ei ütle, et linnas alati töristama peab, aga no ilmselgetes olukordades võiks mõelda.\nÜks teine saksa numbriga geenius lasi täna Näituse tänaval nt mööda jalgrattarada autoderivist mööda...\nLugemata postitus Postitas simp » 27 Mai 2020, 16:24\nnoh, nii igaks-juhuks toome siis selle ka välja, milline see näituse tänava jalgrattarada on...\nhttps://www.google.com/maps/@58.3793173 ... 312!8i6656\ntehnika ja vabaka peal on tallinnas samasugused, ei näe mina probleemi sealt minemisel ummikute ajal ja niipalju kui velotajatelt uurinud olen, ei näe ka nemad. (kui just "kinni jäädes" jalgrattureid seisma ei pane)\nLugemata postitus Postitas Maaks » 27 Mai 2020, 16:27\n27 Mai 2020, 15:52\nNo kui ta sellega takistas/ häiris samalaajal seal liiklevaid jalgrattaid, siis oli ta hälvik, aga kui rattaid ei olnud, siis tundub see mulle täiesti ontliku ettevõtmisena\nEDIT: ma pean kiiremini kirjutama õppima, @simp jõudis ette\nLugemata postitus Postitas Luxor » 27 Mai 2020, 16:30\nViisakus liikluses peaks olema elementaarne, kuid erinevate liiklusindiviidide egod on paras laamtektoonika.\nAntud kirjatüki iseloom ja ülesehitus paneb arvama, et autoreid võib olla mitu. Ei selgu ka, mis rollides ja kui pika "staažiga" liikluses on autor. Lisaks on ennemgi tekkinud parajalt segadust kui keegi võtab kellegi eest midagi arvata ning mille lahendamiseks mingine menetlus alustatakse.\nTore kui eksin ja lisan, et minu kasutuses/ käsutuses olevad liiklusvahendid teevad just nii palju müra kui seda nende sihipäraseks toimimiseks vaja on! Eile just oli jutumärkides tore juhus kui üks autoga taat vabandas, et minu motikale ette keeras. Samas oli talle päike vastu ja minu liikumiskiirus mõõdukas - meil kõigil läks hästi! Ka ise käitun prohmakate korral niiviisi! Isiklikud ambitsioonid või frustratsioon peavad realiseeruma mujal ning asjasse mittupuutujatele ohutul viisil.\nLugemata postitus Postitas romulus » 27 Mai 2020, 16:44\nAntud juhul oli tegu selle lõiguga\nhttps://www.google.com/maps/@58.3766505 ... 312!8i6656\nNagu näha lõpeb see enne raudteed ära.\nNing jah, jalgrattureid seal hetkel peal ei olnud. Sõidan ise ka veloga ja rattateed peaksid olema velodele ilma et peaks motika sappa toppama jääma või tagant tulijat põdema. "Kui kedagi ei takista" põhimõttel võiks ka mööd kõnniteid lasta (ning sedagi nähtud). Kui ridade vahel vaikselt ette sõidetakse, siis see on ok, sa ei roni nõrgema pärusmaale, kuid kergliiklusteed võiks jääda kergliiklusele.\nLugemata postitus Postitas simp » 27 Mai 2020, 17:06\nminu seisukoht jääb ka selle pildi puhul samaks. Ei näe seal paremalt ette tiksumises probleemi, kui seda just mingil ulmekiirusel ei tehta.\nOlen vist hälvik...\nLugemata postitus Postitas villy » 27 Mai 2020, 17:12\nParemalt poolt v.a. kahe rea vahelt mööduvad autodest ikka rollerid ja jalgrattad ju, mitte mootorrattad.\nLugemata postitus Postitas kaheksa » 27 Mai 2020, 18:25\nTallinnas on need rattarajad väga head. Ei pea ummikus passima ning autode vahel tõmblema.\nVahest jääb mõni hälvik jalgrattur ette, siis peab tema taga tiksuma vaikselt\nTänanud: 276 korda\nLugemata postitus Postitas ElectroMoto » 27 Mai 2020, 21:14\nPullikaka. Kui jalgratturid ise kasutaks aktiivselt neid rattaradasid, siis võib-olla tõesti oleks probleem, aga 2/3 sõidavad millegi pärast kõnniteedel. Eriti Tallinnas Tehnika tänaval, kus on üsnagi viisakad rajad maha maalitud, on ikka väga tihke rattaliiklus kõnniteel. Selle pärast ei tunne mina ka mitte mingisugust süümepiina kasutades neid tühjalt seisvaid rattaradasid.\nEDIT: Elik, kui ratturid ise austaksid seda "sa ei roni nõrgema pärusmaale" teemat, oleks jutt minu poolt teine.\nLugemata postitus Postitas simp » 27 Mai 2020, 21:53\n27 Mai 2020, 21:14\nma jälle ei paneks kõiki velotajaid ühte patta , ega teeks selle põhjal mingeid järeldusi\nLugemata postitus Postitas M.T. » 27 Mai 2020, 22:26\nNeed Tehnika tänava rattarajad või õigemini ülekäigurajad on mingi ajukääbiku väljamõeldis. Ratarada on tore küll, aga ülekäigurajal oleva ohutussaare tõttu peab autojuht rattarajalt ruumi juurde võtma. Kui nüüd halvad asjad kokku peaks langema ja selles kohas kohtuma hajameelne autojuht, kes unustas et hetk tagasi möödus ratturist ning ohutundeta rattur, siis seda pauku ei taha näha.\nSeetõttu ehk need ratturid ongi enese säästmiseks kõnniteedel.


4. klass: Õppekäik Kassinurmele ja Põltsamaale\nÕppekäik Kassinurmele ja Põltsamaale\nKevadine õppekäik viis meid Jõgevamaale. Ilm oli päikseline, võililled õitsesid, linnud laulsid ning konnad pidasid plaani ja liblikad näitasid oma uhkeid tiibu.\nKülastasime Kassinurme muinasala, mis on rajatud umbes 7 tuhat aastat tagasi.\nHiiekoht on üks vanemaid pühakohti Eestimaal.\nLisaks on taastatud tükike muinaslinnusest, kus lapsed kehastusid samuti muinasaja rüütliteks ja sõjameesteks.\nTeine peatus oli Põltsamaal, kus külastasime sealset lossihoovis asuvat Põltsamaa Felixi tehase muuseumi.\nSaime ülevaate toidutootmise ajaloost ning sealse tehase algusest, kui toodeti ka kohvi ja kartulitärklist.\nEmade ja isade jaoks on kindlasti nostalgiliseks meenutuseks Põltsamaal toodetud tuubimarmelaadid ja "Kosmos", mis algselt olid küll mõeldud morsi kontsentraadiks, aga lapsed pigistasid seda niisama endale suhu.\nNõukogude ajal oli tehas rohkem keskendunud kosmonautidele tuubitoidu tootmisele, seda kõike tehti toona suure saladuskatte all. Riiulist võis näha tuubis olevat boršši, kastet, pasteeti, magusaid moose ja muud.\nTehas ise nägi välja suur ja uhke. Enne tehasesse sisenemist läbisime põhjaliku instruktaaži turvalisusest, tulekahjust, riietusest ja kõigest muust.\nSaime endale selga, jalga, kätte ja pähe korrektse riietuse toidutöötlemise asutusse sisenemiseks.\nSelles osas valmib mahl.\nTehase osa, kus pakitakse ja pakendatakse kõik mahlatooted.\nSelle aparaadiga käib pisikestele pakikestele joogikõrte tootmine ja pakendamine.\nKogu rõõmus seltskond tehases.\nKurgi ja supi osakond, mis hetkel küll puhkusel, kuid juba juuni keskkpaigast võetakse tööle palju hooajatöölisi, kes käsitsi kurke purki panevad.\nSiia riiulitele on koondatud kõik tooted, mis Põltsamaa sildi all välja tulevad.\nKuna Põltsamaa Felix kuulub suurde toidukontserni, millel on üle maailma palju toiduasutusi, siis ketšup tehakse valmis Rootsis ning kastmed Lätis. Põltsamaal on keskendutud rohkem jookidele ja konserveeritud toodetele (nagu purgisupid, marineeritud kurgi, kõrvitsad jne).\nÕppekäik oli põnev ning andis palju uusi teadmisi. Täname koolijuhti, kes vahva ekskursiooni organiseeris ja korraldas.\nBy Elin - mai 23, 2017


Eesti kalatööstus M.V.Wool sai eile hommikul veterinaar- ja toiduametilt (VTA) ettekirjutuse, mis näeb ette 200grammiste viilutatud graaviforelli pakkide tagasikutsumise jaekaubandusest.\nM.V.Wool täidab ettekirjutuse kohe, kuigi selline nõue ei tulene ettevõtte väitel toiduseadusest ega Euroopa komisjoni määrusest. Ettevõte jätkab VTA-ga konsultatsioone, et tagada kooskõla seadusega, teatas kalatööstus.\n“Ettekirjutus lähtub 1. oktoobril ettevõttes tehtud proovidest, kus toote 25 grammis tehtud viiest osaproovist üks osaproov näitas listeeriasisaldust, millest ettevõte ka avalikkust teavitas. Sõltumatu akrediteeritud labori eelnevad testitulemused selles tootes listeeriasisaldust ei näita, samuti ei näita listeeria leidu kordusproovi tulemused. Vaatamata sellele oleme kohustatud täitma ettekirjutuse viivitamatult,” ütles M.V.Wooli nõukogu esimees Meelis Vetevool.\nEstravel ostis pea poole turismifirmast Wris\nReisikorraldaja Estravel valdusfirma Estravel Holding OÜ omandas 49,99 protsenti turismifirma Wris aktsiatest, varem keelas konkurentsiamet turismifirmade ühinemise.\nEelmisel nädalal aga kinnitati tehing, millega siirdus 49,99 protsenti Wris AS-i aktsiatest Estraveli valdusfirma Estravel Holding OÜ omandusse. Müüjaks oli Wrisi valdusfirma AKA Holding OÜ, mis kuulub Wrisi tegevjuhile Aili Kägule.\nNeste hakkab müüma taastuvatest allikatest toodetud diislikütust\nKütusemüüja Neste Kadaka tee tanklas Tallinnas tangiti eile hommikul esmakordselt diiselautodesse ja veokitesse kütust, mis on 100-protsendiliselt toodetud jäätmetest ja jääkidest.\nNeste on Eestis esimene, kes alustab täielikult taastuvatest allikatest toodetud diislikütuse müüki. Uus kütus Neste MY Renewable Diesel on kütusetööstuse innovatsioon, mille kasutamine võimaldab ettevõtte teatel vähendada õhku paiskuvate kasvuhoonegaaside hulka 90 protsenti.


Eesti Loodus 2008/12 | SISUKORD\nartikkel EL 2008/12\nLäbi aegade kõige soojem talv\nEesti Looduses on erakordselt soojasid talvesid käsitletud varemgi: kirjutatud on 1960/61. aasta talvest , samuti 1990.\nSoojad talved on hüljestele saatuslikud\nMõistmaks kliimamuutuste mõju meie lähiümbruse hüljestele on oluline ja otstarbekas tagasi vaadata nende omapäraste elukate päritolule.\nVähima jääkattega talv Läänemerel\nMeile meelepärasel talvel katab maad paks lumevaip ja veekogusid jääkaan ning jagub ka külmapügalaid. Paraku pole juba mitu aastat sääraseid talvesid olnud ning mullune oli eelmistest veelgi nigelam: ka rannikumerel võis jääd näha tavapärasest tublisti vähem.\nTagasivaade „Eesti Looduse” 75-aastasele ajaloole\nTänavu möödus 75 aastat „Eesti Looduse” sünnist, kuigi tema ilmumine on olnud Eestit tabanud poliitiliste tõmbetuulte pärast lünklik. Samuti on ajakirja eellugu täis dramaatikat.\nTänavune Eesti Looduse fotovõistlus\nEesti Looduse üheksandale fotovõistlusele saadeti 2200 pilti 300 autorilt. Fotosid ja autoreid oli ligi kaks korda rohkem kui mullu.\nSaastetasude mõjususest Eestis\nOdav elekter, puhas joogivesi, tõhus jäätmekäitlus – iga eestlane soovib, et tema kodus oleksid need hüved tagatud. Samas ootab ta, et Eesti ettevõtted viiksid meid kiirelt Euroopa rikkaimate riikide sekka, soovitatavalt õhku ja vett saastamata ning keskkonda jäätmeid tekitamata.\nEesti botaaniku August Vaga sünnist möödus tänavu märtsis 115 aastat. Kättesaadavamate kirjandusallikate põhjal on tema elust ja töödest kirjutatud üsna ammu ja põgusalt.\nsummary EL 2008/12\nJaak Jaagus recalls last winter, which was exceptionally warm and brings forward some reasons why such poor skiing weather is becoming more and more frequent in Estonia. Based on recorded air temperatures in different weather station of Estonia, it can be stated that the mean average air temperature of last winter was the highest ever.\nSõnumid EL 2008/12\nKeskkonnateod said (au)hinnangu\n1. detsembril anti Estonia talveaias pidulikult üle selle aasta keskkonnateo auhinnad.\nKeskkonnateo ja keskkonnateokese kategoorias pandi auhinnad välja viiendat aastat; þürii tööd juhtis keskkonnaministeeriumi kantsler Rita Annus.\nKeskkonnategudest tõusid selgelt esile kaks: prügikoristuskampaania “Teeme ära 2008” ja mittetulundusühingu Fenolo veebikaamerate projekt.\nEsimeseks Hiie sõbraks kuulutati Martin Kivisoo\n29. novembril Tartus Hiie väe tunnustussündmusel kuulutati esimest korda välja Hiie sõber, kelleks sai Muhu saare põliselanik, maahobuste kasvataja ja turismitalunik Martin Kivisoo.\nMartin Kivisoo algatusel, toetusel ja osalusel on alates 2005.\nTaotlusi esitati kokku kaheksa, hinnatud taotluste soovitud rahastamise kogumaht ületas 6 miljonit krooni. Kolm väljavalitut on “Raidmete kasutuselevõtuga ohustatud koore- ja puiduseoselised liigid Eestis” (projektijuht Piret Lõhmus Tartu ülikoolist, rahastamise maht 0,6 miljonit krooni), “Metsakuivenduse mõju potentsiaalselt ohustatud elustikule” (Raul Rosenvald maaülikoolist, maht 1,4 miljonit krooni) ja “Puistu takseertunnuste juurdekasvu mudelite täiustamine” (Andres Kiviste maaülikoolist, maht 1,2 miljonit krooni).\nAEWA-ga seotud liikidest on kõige kiiremini vähenenud just väike-laukhani arvukus: tema kadumiskiirus on viimasel kümnendil olnud 30–49 protsenti.\nIsland rõhutab Põhjamaade ministrite nõukogu eesistujana teadusuuringute olulisust\nTeadete vahele selle kohta, et kolme suurpanga pankroti järel suurde hätta sattunud Island saab suure tõenäosusega umbes kuus miljardit dollarit abi rahvusvaheliselt valuutafondilt IMF ning Põhjamaadelt ja Jaapanilt, on võib-olla huvitav lugeda ka üht hoopis teiselaadset sõnumit: Island on tuleval aastal Põhjamaade ministrite nõukogu (PMN) eesistuja.\nPMN teatel rõhutab Island silmapaistvate teadusuuringute olulisust iseäranis energeetika, kliima ja keskkonna vallas. Võtmerolli mängivad siin Põhjamaade teadusamet, Põhjamaade innovatsioonikeskus ja Põhjamaade energeetika-uuringute keskus.\nBerkeley California ülikooli uurijate David Roland-Holsti ja Fredrich Kahrli uuring California kliimaohtudest ja nende mõjust ilmus just sel ajal, kui märatsev kahjutuli oli hävitanud üle 800 kodu Los Angeleses ja Santa Barbaras. Tulekahjudele lisas hoogu ülimadal õhuniiskus, kõrge temperatuur ja krõbekuiv taimestik.\nKui kirjutatakse linnukaitsest pisikesel Maltal, siis enamasti on jälle juhtunud midagi halba. Sealsete tõmmude meeste eriline kirg linnujahi ja -püügi vastu, mis ei hooli mingitest reeglitest, on mõnel korral viinud koguni füüsilise vägivallani looduskaitsjate või nende vara suhtes.\nSeekordne uudis on läbinisti positiivne: Malta valitsus otsustas võtta hoiualadena kaitse alla kõik saareriigi üksteist tähtsat linnuala.\nKolmteist aastat on Eesti Loodus valinud aasta puid. Tänavuse aastaga saavad aasta puuna tutvustatud kõik neli Eestis looduslikult kasvavat okaspuuliiki: harilik kadakas 1996., harilik kuusk 1997., harilik mänd 2001.\nPoster EL 2008/12\nRoohabekatega puutusin esimest korda kokku aastaid tagasi ühel talvel, kui tulin suusatades Matsalust Penijõele ning Kasari kaldal kuulsin äkki mingit tiksumist. Lähemal uurimisel avanes pilt väikestest üsna julgetest lindudest, kes kaldaroos edasi-tagasi lendasid ja omapäraselt suhtlesid.\nEL küsib EL 2008/12\nMida on andnud kogude riiklik programm?\n2004. aastal alguse saanud viieaastase programmi ,,Humanitaar- ja loodusteaduslikud kogud” põhisiht oli tagada teadusasutuste ainulaadsete kollektsioonide säilimine ning luua laialdasemad võimalused kasutada neid nii teadustöös kui ka haridustegevuses.\nKuidas möödus aasta mükoloogiaühingul?\nAasta möödus tegusamalt kui tavaliselt. Peale osaluse tavaüritustel – iga-aastase kevad- ja sügislaagri seekord Alam-Pedja looduskaitsealal (10.–11.\nToimetaja veerg EL 2008/12\nMeie talvesid kimbutavad soojus ja lumevaesus\nMeie neli põhiaastaaega on ühtviisi kaunid ja oodatud: kevad oma tärkava roheluse ja vulisevate vetega, suvi päikesepaiste ning soojusega, sügis kirju looduse ja poritavate teedega ning talv hangede ja pakasega. Ent alati ei pruugi need kevaded, suved, sügised ja talved saabuda ja mööduda n.-ö.\nLest ja kammeljas on tavalised kalaliigid peaaegu kõikjal meie rannikumeres; vähem arvukad on nad vaid Soome lahe idaosa ja mõne väiksema lahe magedamas vees. Väga harva satub siia kanti aga ka muud liiki lestalisi.\nMartin Zobel on sündinud 25. veebruaril 1957 Tallinnas.\nTööjuhend EL 2008/12\nMeie puravikke 12\nViljakehad muutuvad vajutamisel ja murdekohtadel kohe siniseks, hiljem pruunikaks. Kübar hele-kollakaspruun kuni määrdunudkollane, kleepuv-limane, kumer kuni lame, läbimõõt kuni 15 cm.


Kindlustusfirma palub Tudulinna õnnetuse kahjunõuded esitada esimesel võimalusel - Delfi\nKindlustusfirma palub Tudulinna õnnetuse kahjunõuded esitada esimesel võimalusel\nEsmaspäeval Tudulinnas toimunud traagilise liiklusõnnetuse täpsemate asjaolude väljaselgitamiseks käib uurimine ning politseilt oodatakse täpsemat infot, kes oli liiklusõnnetuses süüdi. Kindlustusselts palub kannatanutel esitada kahjunõuded niipea kui võimalik, et kohe pärast politseilt täpsema info laekumist oleks võimalik langetada otsus.\nKindlustusseltsi BTA kahjukäsitluse osakonna juhataja Natalja Veiler sõnas, et antud õnnetuses oodatakse praegu täpsemat infot politseilt süülisuse osas, kuid lisas, et palub kahjunõuded esitada niipea kui võimalik, et kohe pärast politseilt täpsema info laekumist langetada otsus.\nVeiler lisas, et õnnetuses osalenud veok on kindlustatud Leedu BTA poolt ning juhul, kui tuvastatakse veoki juhi süülisus, kaetakse Simple Expressi reisijatele tekkinud isikukahjud liikluskindlustuse seaduse raames.\nEesti ja Venemaa kodanikest bussireisijate kahjunõudeid ootab kindlustusselts BTA e-postiaadressil kahjud@bta-kindlustus.ee ja nõu saab küsida telefonil 5686 8668. Läti kodanikud saavad pöörduda nõude esitamiseks ka Läti BTA poole e-postil bta@bta.lv või telefonil +371 26121212.


Bäng ehk tagasivaade suveteatrile 2021 (2) – tugitooliteatraal\noktoober 19, 2021 oktoober 19, 2021 | |\nDramaturg ja tõlkija: Paavo Piik\nOsades: Henrik Kalmet, Martin Mill, Maarja Mitt-Pichen, Aarne Soro, Teele Pärn, Mikk Jürjens\nMinu esimene kokkupuude Kinoteatriga oli juba üle kümne aasta tagasi, kui toona veel noored lavakapoisid tulid lagedale vist Eesti esimese stand-up’i ehk Püstijalukomöödiaga. Kuna elan alaliselt välismaal, siis valib teater sageli minu ja mitte vastupidi ja niisiis olen Kinoteatri tegemistega kursis pigem ristmeedia vahendusel, sest nende mängukava on natuke juhuslikum kui repetuaariteatritel. Olen üldiselt pigem klassikalise teatri austaja, kuid Kinoteater paistab olevat leidnud paraja tasakaalu klassikalise teksti ja kaasaegse arranžeeringu vahel, mis mind parasjagu noort inimest parajalt kõnetab. Või vähemalt nii ma arvasin. Monument ehk Bängi mõtteline eelkäija oli mul nägemata.\nBängi läksin vaatama suurte ootustega. Saab minna saarele, sõita aurikuga ja sõjaväekaubikuga. Elamus juba enne etendust! Kahjuks hakkas kõik allamäge liikuma aga juba küüni ukse taga. Ilmselt muutlike ilmastikuolude tõttu oli transpordi ja etenduse vahele jäetud parajalt aega, aga et sel päeval oli ilm südasuvine ja reis lühemapoolne, siis kiskus ootamisaeg päris pikale. Selle tagajärjel hakkas juba pool tundi enne etendust uksesist blokeerima suur tunglev rahvahulk, kes olid kõik valmis parimate istekohtade nimel ligimehest üle sõitma – sellesarnast publikut ei ole mina veel teatris varem näinud. Meie küll tunglemises eriti aktiivselt ei osalenud, kuid et saal oli hiigaslik õnnestus meil sellele vaatamata üsna mõistlikud kohad hankida. Hiigaslikule saalile vaatamata olid korraldajad otsustanud tellida vist vabariigi kõige kitsamad klapptoolid, mis olid omakorda triiki täis ja üsna peatselt hakkas elamus sarnanema Ryanairi lennuga, kus kõrvalistujaga tuleb istet vaat et jagada. Ma saan aru, et laev ja kaubik ja küün ja kogu lavastusmeeskond nõuavad oma osa, kuid mingi hingamisruum võiks publikule ikka ka jääda. Ebamugav igal juhul, aga eriti veel vaheajata etendusel kuumal suvepäeval ja ülemaailmse respiratoorse viiruse kontekstis.\nKahjuks ei viinud kitsastelt oludelt mõtteid eemale ka lugu ise, pigem vastupidi. Ohumärgi oleks võinud leida piletiinfo lehelt, kus on kirjas, et joogiga liialdanuid saali ei lasta. Kahtlustan, et vaheaja puudumine oli teadlik otsus, sest joogisena oleks laval nähtu ilmselt veidi kergemini alla läinud. Lavastus algab sündsusetu sünnitusstseeniga ja säärane grotesksus jätkub kogu etenduse vältel. Küll visatakse nalja naisepeksu üle, siis kiidetakse heaks pedofiilia, järgmisena tulirelvad. Kalmet kõnnib terve etenduse ringi mähmetes, Aarne Soro teenib aplausi välja SM kostüümi eest. Laval õhku visatuid roppusi ei jõua enam ammu kinni püüda või kokku lugeda, aga samas ei juhtu kogu kahe tunni jooksul tegelikult suurt midagi. Kui Beckett ootas Godot’d, siis Bängi publik ootas pauku. Kohale ei jõua kumbki, aga saalist lahkuvad nii mõnedki. Samas teised lõkerdavad naerda ja valavad näitlejad aplausiga üle veel enne etenduse lõppu. Vahepeal murtakse maha neljas sein ehk käiku lähevad näitlejate pärisnimed ja päriselud ja püstitatakse küsimus, et kas neid kõiki sinna tegelikult üldse vaja ongi. Peategelane on ju Kalmeti kehastatud Bäng ja kas ei ole just tema see poliitpõrsas, kelle pärast publik pileti on ostnud. Ilmselt ongi. Aga paljud võib-olla tulevikus enam ei osta.\nVisuaalselt on stseenid küll grotesksed ja tegelased karikatuursed, aga midagi jääb siiski vajaka, et etendus päriselt tööle hakkaks. Abi oleks olnud ehk parajast eneseirooniast, kuid rõhutud on hoopiski teatavale arrogantsile, mistõttu kõlab laval nähtu pigem mõnitamise või targutamisena: kui sa ei naera meiega, siis naerame laval sinu üle, sest sa ju tegelikult ei mõista meie kõrget kunsti. Kahtlustan, et nii mõnigi kõva häälega kaasa lõkerdav Onu Heino, kes nähtut pärast lahti mõtestama ei hakka, lahkuski Naissaarelt mõttega, et naisepeks näiteks ongi ju tegelikult teatud tingimustel täiesti okei. Alles koju jõudes ja natuke uurimustööd tehes sain aru, et Mayenburg oli Bängi kirjutanud poliitilise farsina. Tõesti – tagantjärgi mõeldes hakkab pilt natuke rohkem selginema. Et Bäng pidi olema karikatuur kõigist maailma võimupositsioonil olevatest keskealistest meestest ja et missivalimised olid metafooriks USA presidendikampaaniatele, mida saab otse-eetris jälgida kogu maailm, ja et meie, rahvas, olemegi sellised lambad, kes ostavad hirmkalli pileti ainult sellepärast, et Kalmet on kavalehel kirjas. Tegelikult mängivad kõik näitlejad ühtlaselt hästi ja kedagi üksikult esile tuua oleks keeruline.\nTundub, et Bäng liigitub samasse kategooriasse kui Bulgakovi Meister ja Margarita või siis näiteks lagrits: kas meeldib väga või ei meeldi üldse. Osa rahvast küll aplodeeris püstijalu, kuid sel korral ei olnud Kinoteatri must ja ropp huumor siiski minu maitsele, Midagi nii halba ei ole ikka ammu näinud ja kaubikujuhiga (ees saab ka istuda!) pärast arutades selgus, et teatrist pettunult lahkujaid oli olnud teisigi. Vahet pole, et Kinoteater ja Kalmet ja Võigemast, selle tüki võib vahele jätta. Naissaarele saab minna ka ilma etendust vaatamata.\nPosted in 2021, kinoteater, suveteater\t2021henrik kalmetkinoteaterpriit võigemastsuveteater\n< Stseenid ühest abielust ehk tagasivaade suveteatrile 2021 (1)\nTEATRIKROONIKA: G >


detsember | 2009 | Anni hobilehekülg\nÕmmeldud kass 24 detsember 2009\nFiled under: Uncategorized — Anni @ 5:27 p.l.\nSõbrannale oli jõuluks kinki vaja. Kuna ta armastab kasse, siis mõtlesin ühe talle õmmelda. Netiavarustest leidsin lõike (mida ma enam ei suuda kuidagi uuesti leida :S ) ja selline see kass sai.\nSeda oli iseenesest üsna lihtne teha. Vaid natuke õmblusmasina abi ja toppimisvaev. Üks mõnusalt kiiresti valmiv töö. Mulle täpselt sobiv.\nMees avastas, et seda saab väga edukalt ka kaelapadjana kasutada. 😀 Sain juba tellimuse, et talle ka sellist vaja.\nFiled under: Uncategorized — Anni @ 2:23 p.l.\nMõtlesin, et teeks see aasta natuke teistmoodi. Niisiis võtsin plastikkanvaa (olen juba ammu tahtnud selle ära proovida) ja tikkisin sinna peale pakisaajate nimed. Enamus jõudsin juba enne pildistamist pakile ära kleepida. Aga sellised nad on. Taga on õhuke kahepoolne teip.\nKaks nimesildikest (minu kahele printsessile) on natuke erilisemad. 😀 Aga nendest lisan pildi, kui lastel pakid käes. Jõudsin needki juba paki külge panna.\nRevontuli õlasall 23 detsember 2009\nTags: Aade lõng, kudumine, Revontuli\nLõpuks ometi sain salli venitatud ka. Nüüd saab pildi üles panna. Pean mainima, et see oli üks ütlemata mõnus kudumine. Aega võttis 4,5 päeva. Tahaks juba uut alustada. Praegu ootavad must-valge ja roosa-beez lõng.\nSuur tänu Triinule, kes mind Raasikule viitsis sõidutada!\nPäkapikususs 3 detsember 2009\nFiled under: Uncategorized — Anni @ 12:26 e.l.\nParem hilja kui mitte kunagi! Kõigest kaks päeva jäin hiljaks. 😀


MIDA ARVAD? Kuidas Eesti vähiliidu loenguga “Ära suitseta. Tubakas tapab” rahule jäid? - Saarte Hääl\n– 11/04/2018Rubriik: Arvamus\nAts Lepamets, Saarenaa ühisgümnaasiumi 6.a klass:\nHuvitav loeng oli, sain uusi asju teada. Näiteks ei teadnud ma varem seda, et suitsetamine põhjustab huuleherpest. Varem ma sellest polnud kuulnud. See summa, mis neil suitsu peale kulub, kes iga päev suitsetavad, oli üllatavalt suur – 15 000 eurot kümne aasta peale! Mina küll seda raha suitsu peale ei raiskaks, vaid pigem koguksin millegi jaoks. Tahaksin kunagi oma maja.\nLisete Vahu, 6.a klass:\nHuvitav ja vajalik loeng oli. Sain rohkem teada haigustest, mis suitsetamise tagajärjel tekivad. Mina ise suitsetamist proovinud ei ole ning pole ka mingit huvi seda teha. Õnneks mu sõpradest-tuttavatest keegi ei suitseta.\nGregor Kelder, 9.a klass:\nMinu jaoks oli põnev loeng. Suitsetamise kahjulikkusest olin muidugi kuulnud, aga ma ei teadnud, et sel võivad nii rasked tagajärjed olla – need haigused. Arvan, et sellise loengu mõju on suurem kui suitsupakile kirjutatud hoiatustel. Ma ise tubakatooteid proovinud ei ole, ei soovi ka.\nAhto Aulik, Kuressaare politseijaoskonna noorsoopolitseinik:\nPõnev oli. Käime ka ise Saaremaa koolide õpilastele sõltuvusainetest rääkimas loengutes “Kaitse end ja aita teist”, nüüd oli hea kuulda, kuidas keegi teine räägib, ja saada kuulajana lisakogemust. Minu jaoks oli uusi nüansse ja huvitavaid näiteid, mida oma loenguteski kasutada. Usun siiski, et tubakatooteid proovinute hulk on tegelikult suurem, kui siin käe tõstnud 50 protsenti. Kahjuks ei ole meil Kuressaares enam nõustamiskabinetti, kus aidataks suitsetamisest loobuda. Katsume omalt poolt teha kõik, et noortel oleks võimalus raviks. Kuni neil seda pole, on raske ka oodata, et olukord paraneks. Loeng võib olla ühtede jaoks mõjus, aga teiste jaoks võib see olla juba homme ununenud. Inimesed on erinevad.


Uus nädal tuleb suviselt soe (25.06.2010 12:45)\nSauna taga, tiigi ääres...\nLaupäeval on Norra mere kohal võrdlemisi aktiivne tsüklon ja see toob meilegi taas veidi jahedamat õhku. Öösel sajab kohati hoovihma, päeval on saju- ja äikesevõimalus mitmel pool. Puhub läänekaarte tuul. Öösel on 10..15, päeval 17..23ºC.\nPühapäeval toob loodevool kuivemat ja jahedamat õhku, tõenäoliselt tekib Läänemere ümbruses kõrgrõhuala. Öösel on 10..15, päeval 15..20ºC.\nEsmaspäeval kindlustab Baltimail tugevnev kõrgrõhuala kuiva ilma. Tuul läänekaarest. Öösel on 6..12, päeval 17..22ºC.\nTeisipäeval kõrgrõhuala taganeb ida poole, kuid ilm püsib kuiv. Puhub edela- ja lõunatuul. Öösel on 7..12, päeval 20..25 ºC.\nKolmapäeval liigub üle Põhja-Skandinaavia madalrõhuala ja selle lohk riivab ka Eestit. Saju tõenäosus on siiski väike. Puhub edela- ja lõunatuul. Öösel on 9..15, päeval 20.. 26ºC.\nNeljapäeval liigub madalrõhulohk külma frondiga loodest kagusse. Hoovihma ja äikese tõenäosus suureneb. Tuul pöördub õhtuks loodesse. Öösel on 12..16, päeval 16..22ºC.\nReedel võib Kesk-Euroopast Läänemerele laieneda kõrgrõhuhari. Saju tõenäosus väheneb. Puhub läänekaarte tuul. Öösel on 10..14, päeval 15..20ºC.


Katri Rohesalu, Author at Kliendikesksuse arendus\nAutor: Katri Rohesalu\nKliendikeskne personalijuhtimine loob väärtust\nArtikkel ilmus 2021 märtsi Personali Praktikus\nJärjest rohkem mõtestatakse ettevõtetes töötaja- ja kliendikogemust: kaardistatakse teekondi, kokkupuutepunkte, ootusi, saadud kogemust ja emotsioone. Üha rohkem räägitakse ka n-ö pehmete väärtuste, empaatia ja emotsioonide olulisusest. Inimest kui tervikut, tema füüsilist ja vaimset tervist ning töö ja isikliku elu tasakaalu teadvustatakse ettevõtetes aina enam. Ühiskonna arenedes ja järjest jõukamaks saades muutuvad inimeste vajadused ning ootused. Enam ei soovita pelgalt töökohta ükskõik kus või teenust ükskõik kelle käest. 2021 trendidest rääkides toob ajakiri Forbes välja: „Kliendid võrdlevad lisaks toodetele ka ettevõtete väärtusi. Kui ettevõtted lähtuvad oma missioonist ja eesmärkidest (ingl purpose) ning neid järjekindlalt järgivad, mõjutab see inimeste emotsioone. Ükski sisustrateegia ei kompenseeri brändi võimetust näidata üles inimlikku hoolimist.” Sama trendi võib tunnetada ka töötajate suhtumises. Töötajad otsivad lisaks rahalisele kindlustundele ka väärtust, eesmärki ja tähenduslikkust. Inglise filosoof Alan Ryan on toonud välja, et inimesed ei tööta lihtsalt selleks, et teenida sissetulekut – nad soovivad leida tähendust oma elule. See, mida me teeme, on suur osa sellest, kes me oleme.\nKliendikesksuse kolm tegurit\nKliendikeskses ettevõttes tunnevad inimesed end tähendusliku ja vajalikuna. Nende töö ja tegevus on mõtestatud ja sel on selge (inimlik) eesmärk. Kliendikesksuse valemis on kolm olulist tegurit: strateegiline fookus, töötajakogemus ja kliendikogemus. Seega seab kliendikeskselt tegutsev ettevõte esmalt fookusesse inimesed (töötajad ja kliendid), ehitab oma strateegia üles nende vajadustest lähtudes ning loob nii väärtust ka omanikele.\nKliendikogemust kujundab iga ettevõtte töötaja olenemata positsioonist. Ka neil, kes ei puutu klientidega otseselt kokku, on oma osa ettevõtte tervikmulje loomises. Kui töötajal pole väliseid kliente, on tal ettevõttesisesed kliendid. Oluline on, et iga töötaja mõistaks, milline on tema tegevuse seos ettevõttevälise kliendiga. Mis väärtust, kellele ja kuidas ta loob? Seda mõistes saab iga töötaja tegevus sisu ja mõtte.\nKliendikeskne personalijuhtimine on suhteliselt uus nähtus. Aastal 2012 tõi selle pildile Dave Ulrich oma raamatus „HR from the Outside In”. Ta on öelnud: „Personalijuhtimine saa ja peab oma tegevustes lähtuma ka ettevõttevälistest huvigruppidest ehk mõtlema n-ö väljast sisse (ingl outside in).” Ta toob välja, et kui klassikalise personalijuhtimise praktikad toimivad kui peeglid, võttes arvesse ettevõttesiseseid vajadusi, siis väljast sisse strateegiat kasutavates ettevõtetes toimib personalijuhtimine kui aken. Ettevõtte välist olukorda vaadeldes võetakse arvesse ka väliste huvigruppide ootusi, et ettevõtte strateegiat ellu viia. Ulrich on nimetanud sellist lähenemist personalijuhtimisele revolutsiooniliseks tasemeks, mis toob kaasa suure filosoofilise muutuse ettevõtte igapäevases tegutsemises, toetades juhtide tööd inimestega. Kliendikeskne personalijuhtimine seob teadlikult kliendikogemuse loomise personalijuhtimise protsessiga.\nKliendikeskne personalijuhtimine teoorias ja praktikas\nUurisin, kuivõrd kliendikeskset personalijuhtimist Eestis tuntakse ja kasutatakse. Palusin 2021 jaanuari viimasel nädalal Facebookis personalijuhtide grupi liikmetel vastata lühikesele kaardistusküsimustikule. Küsimustikule vastas 28–38 personalitöötajat (erinevatele küsimustele vastas erineval arvul inimesi). Kogunenud vastuste arv on liiga väike, et teha nende põhjal üldistavaid järeldusi Eesti kliendikeskse personalijuhtimise kasutuse kohta, kuid kaardistuse tulemused annavad siiski võimaluse teemakäsitlust mõningate konkreetsete näidetega illustreerida.\nKliendikesksus peab olema ettevõtte strateegilises fookuses\nKliendikesksus ettevõtte strateegilise fookusena on oluline lähtepunkt kliendikeskse personalijuhtimise rakendamiseks. Kohtan tihti nn passiivset kliendikesksust, mis tähendab seda, et kliendikesksuse teemat peetakse sõnades oluliseks, kuid tegelik arusaam, raamistik ja süsteemne tegevus puuduvad. Kui ettevõttes ei ole lahti mõtestatud kliendikesksuse mõistet või pole strateegilisel tasemel kliendikesksust fookusesse võetud, ei saa personaliosakond kliendikeskset personalijuhtimist sisuliselt rakendada.\nFacebookis tehtud küsitluse vastajatest üle poole arvab, et nende ettevõttel on kliendikesksuse osas arenguruumi. 21% (kaheksa vastajat 38-st) ettevõtetest ei ole kliendikesksust lahti mõtestanud. Kommentaarides toodi välja ka mõttekoht: „Kõikides otsustes lähtutakse pigem kliendi kui töötaja vajadustest.” Kliendikeskse ettevõtte fookuses peab tegelikult olema nii klient kui ka töötaja. Arvukad uuringud toovad välja, et klientidele luuakse väärtust töötajate kaudu, nii et töötajakogemuse ja kliendikogemuse vahele võib tõmmata võrdusmärgi. Ühte ei tohiks seada teisest olulisemaks. Siin on oluline mõista põhjus-tagajärg loogikat.\nTeadlikkus kui arengute eeldus\nSelleks, et täiustada olemasolevat uute lähenemistega, peab idee, info ja mõte jõudma õigete inimesteni. Kaardistusküsimustikus osalenud personalitöötajatest oli 67% (22 vastust 33-st) kuulnud kliendikesksest personalijuhtimisest. Üks kommentaar oli järgmine: „Kuulsin sellest ühel 2020. aasta kevadel toimunud vebinaril ja see tundus väga põnev, nii et olen püüdnud selle kohta rohkem infot ja materjali leida.”\nTeemakohast materjali võib tõepoolest leida inglise keeles (Dave Ulrichi artiklid ja raamatud), kuid eestikeelses personalijuhtimist käsitlevas kirjanduses on kliendikesksust veel suhteliselt vähe avatud. Vaatamata sellele, et infot on vähe, toob üle poole vastajatest välja, et nad seda lähenemist oma töös suuremal või vähemal määral kasutavad. Tõsi, suur osa neist sooviksid seda teha süsteemsemalt kui seni. Usun, et teemakohased arutelud ja kogemuste jagamine personalivaldkonna inimeste vahel aitab infotühimikku täita.\nKompetentside kirjeldused, fookus juhtidel, süsteemne rakendamine\nKliendikeskne personalijuhtimine tähendab, et kliendikogemust arvestatakse igas personalijuhtimise protsessi osas. Näide kaardistustulemustest: kõik, kes kasutavad kliendikeskset personalijuhtimist, said hinnata, millistesse protsessidesse ja süsteemidesse on kliendikesksuse printsiibid jõudnud. Nimekiri ei ole kõiki võimalikke protsesse ja süsteeme hõlmav, kuid olulisemad on kirjas.\nKliendikeskse personalijuhtimise tuumaks võib pidada kliendikesksete kompetentside kirjeldamist. Sellele järgneb mõistmine, millised kompetentsid millises rollis vajalikud on ning millises personaliprotsessi osas ja mil viisil neist kirjeldustest lähtuda. Juhin eraldi tähelepanu ettevõtte juhtidele. Kuna kliendikeskse kultuuri eest seisavad peamiselt just nemad, peavad juhtide arenguprogrammid kindlasti kliendikesksuse teemat sisaldama. Samuti peavad juhid saama vastavat tagasisidet.\nKaardistusest on näha, et kõige nõrgemalt on esindatud just need kaks aspekti: arenguprogrammid ja juhtide tagasiside. Tulemustest on näha ka, et kliendikeskne lähenemine on protsessi osades väga erinev. See on mõneti mõistetav. Kliendikeskse personalijuhtimise rakendamine on protsess, millesse kaasatakse klient ja tema vajadused samm-sammult. Vaid kolm ettevõtet valimist on jõudnud nii kaugele, et kasutavad kliendikeskset lähenemist süsteemselt (see tähendab, et on rakendatud kliendikesksuse printsiipe kõikides kirjeldatud osades).\nKoostöö kui kliendikeskse personalijuhtimise võti\nPersonalijuht saab ettevõtte kliendikesksust hästi toetada siis, kui tal on olemas vajaminev informatsioon töötajate ja klientide ootustest ja vajadustest. See tähendab tihedat koostööd ettevõtte juhtidega ja ka kliendikogemust tundvate valdkonnajuhtidega. Paljudes Eesti ettevõtetes on inimestega seotud üksused toodud ühe inimese juhtimise alla. Human Sigma (John H. Flemingi jt 2005. aastal välja töötatud juhtimismeetod) soovitabki ettevõtte struktuurid sellisteks kujundada, sidudes juba eos kokku töötaja- ja kliendikogemuse. Küsitluses osalenud neli personalijuhti olidki kliendivaldkonna eest ka ise vastutavad. Pooled vastajatest teevad kliendikogemuse eest vastutava inimesega koostööd.\nKlientide tagasisidega on kursis suuremal või vähemal määral 64% (18 vastajat 28-st) personalitöötajatest. Osas ettevõtetes ei koguta klientidelt tagasisidet, seega süsteemset infot klientide vajaduste ja kogemuste kohta ei ole. See teeb ilmselgelt keeruliseks kliendikeskse personalijuhtimise sisulise rakenduse. Personalitöötajatele loob aga klientide tagasisidega kursis olek väärtust. Kaardistuses toodi väärtusena välja järgmist:\n„Näitab kätte kitsaskohad, mida saab parandada näiteks koolitustega vms.”\n„Sisend töötajate koolitustele.”\n„Annab infot, kui õnnestunult/ebaõnnestunult on värvatud personal.”\nÜks võimalus olla kursis väliste klientide kogemusega on viibida „eesliinil” kas kuulates või jälgides kliendisuhtlust. Sellist sissevaadet kliendimaailma ja protsesside toimimisse soovitatakse kasutada ka eri tasandite juhtidel ning spetsialistidel, kes muidu klientidega kokku ei puutu. Eesti ettevõtetes leiab see praktika kasutust järjest enam. Küsitluses vastasid pooled personalitöötajad, et nad on seda teinud.\nMillest kliendikeskse personalijuhtimise juurutamisel alustada?\nTõstatage kliendikeskse personalijuhtimise teema oma juhiga ja oma tiimis. Arutlege, kas ja mida see teie inimestele ja organisatsioonile juurde annaks.\nViige end lisaks töötajakogemusele kurssi ka klientide kogemuse ja ootustega. Selleks võtke ühendust vastava valdkonna juhiga. Kui teil sellist juhti ei ole, suhelge eesliini juhtide ja töötajatega.\nVaadake üle, kas ja mil määral on kliendikesksust väljendavad kompetentsid kirjeldatud ning kuidas olete neid igapäevaselt rakendanud.\nKliendikeskse personalijuhtimise mõju\nKokkuvõtvalt võib öelda, et kliendikeskne personalijuhtimine on Eestis alles lapsekingades. Eestikeelset teemakäsitlust on veel vähevõitu ning ka personalijuhtide kogemuslugusid pole kuulda olnud. Siiski näitab tehtud küsitlus seda, et juba leidub häid näiteid kliendikesksuse kasutamisest ning teema pakub personalitöötajatele huvi.\ntõstame töötajate pühendumust ja rahulolu, kuna oleme aidanud neil mõista nende rolli ja eesmärki, luua tähendust ja areneda;\nloome klientidele väärtust ja meeldivaid kogemusi, aidates neil täita seatud eesmärke ja unistusi;\non ettevõtte finantstervis parem ja ollakse vastupidavamad kriisidele.\n3. mai 2021 11. aug. 2021\n”Kõike võib tahta, karta ja loota. Seda mis tuleb, mitte keegi ei oota.”\n(B. Alver ”Elul on väikene hingemaa”).\n2020 läheb ajalukku kui suurte muutuste ja kohanemise aasta, koroona aasta.\nSee oli lisaks ka hoolimise/südame, mõistmise ja digitaalsete lahenduste hüppelise arengu aasta.\nJaanuaris 2020 elasime ühes maailmas ja nüüd sootumaks teises. Paljud ootavad, ”et tuleks tagasi normaalne elu” – ehk siis selline maailm nagu oli enne koroonat. Seda aga ei juhtu… mis on üldse ”normaalsus”, on tegelikult alati olnud arutelu koht. Koroona on muutnud maailma ja meid. See, millised muutused on toimunud meie arusaamades, mõtlemises, käitumises ja millised muutused on läbi teinud riigid, majandus ja ettevõtted (suuresti selleks, et ellu jääda) jäävad meiega täna ja homme. Jah, mõned asjad ajas ehk ”taastuvad/normaliseeruvad”, nagu näiteks turismisektor, kuid millises mahus, kui kiiresti ja millisel kujul, seda näitab aeg.\nKoroona oli paljudele ettevõtetele\nKui ”valmis” oldi minemaks vastu taolisele kriisile? Kui paindlikud ja tehniliselt valmis oldi töö ja teeninduse ümberkorraldamiseks nii lühikeses ajaraamis?\nForbes tõi välja: ”If the pandemic has made one thing clear, it’s that the only constant is transformation. Consumer behavioral shifts are perpetual and brands that develop the right blueprint to conform to these changes in real-time, will be the victors“ . Jah! Muutu, kujunda ümber või „sure“!\nForresteri artiklis öeldi, et muutused, mis said alguse 2020, ainult süvenevad 2021 aastal. Kliendikesksuse/kliendikogemuse juhtimise vaates olid 2020 ja on sel aastal olulised kolm märksõna: USALDUS, OHUTUS ja KAASATUS. Forrester: ”Consumers have been jolted into a starker understanding of how contagion works in public places like stores, airports, and restaurants. So more than ever, for in-person experiences, they’ll seek out brands they trust. That’ll be a challenge for most companies: When Forrester surveyed consumers about their attitudes toward companies’ ability to provide effective guidance through the pandemic, we found their trust to be very low — only 13% said they trusted retailers, for example.“\nVaadates tagasi ja edasi, lähenesin teemale läbi kolme olulise kliendikesksuse aspekti, milleks on strateegiline kliendikesksus, töötajakogemus ja kliendikogemus. Vaatamegi neid veidi lähemalt.\nSee hõlmab kõike, mis puudutab ettevõtte kultuuri, väärtusruumi, eesmärki (Miks- küsimust), brändilubadust, juhtimiskvaliteeti jne.\nKlientide huvi ettevõtete vastutustundliku toimimise ja väärtusruumi vastu on ajas kasvanud. 2020 pani paljusid meist mõtlema ja paljutki ümber hindama. Kliendid on järjest enam tegemas valikuid mitte ainult toote funktsionaalsusele või hinnale tuginedes, vaid võttes arvesse ka muid aspekte – nagu näiteks ettevõtte väärtusruum ja see, kas ettevõtte ja kliendi väärtused omavahel ühtivad või ei.\nForbes: “Customers are sizing up more than a company’s products. Now, they size up its values too. When a business aligns mission, purpose and authentically acts on it, it engages audience emotions. No content strategy will make up for a brand’s inability to demonstrate humanity.”\nJärjest rohkem ettevõtteid on pööramas nägu strateegilise kliendikesksuse poole. Järeldan seda sellest, et ettevõtted on hakanud ka Eestis enda jaoks lahti mõtestama sõna „kliendikesksus“. On hakatud viima kliendikesksuse mõistet ettevõtte juhtide töölauale, eesmärgistamisse, arenguprogrammidesse, personalijuhtimisse, kompetentside kirjeldusse. Kliendikesksuse/kliendikogemuse juhid saavad juurde mandaati, tehakse rohkem koostööd valdkondade vahel, personalijuhid on järjest enam huvitatud väliste klientide infost jne. See kõik annab märku sellest, et „passiivne kliendikesksus“ lööb aeglaselt kui järjekindlalt kõikuma.\nkui oluline aspekt kliendikeskse ettevõtte toimimises. Töötajad loovad ju kogemust klientidele.\nOn igati õiglane väita, et viis kuidas me töötame, on eelmise aasta jooksul muutunud. Ilmselt igaveseks. Ettevõtted, kes varasemalt suhtusid veidi „pika hambaga“ kodukontorite mõttesse, olid fakti ees ning opaa!, kohaneti. Olen Pere- ja töötajasõbraliku programmi konsultant ning paindlik töökorraldus on üks väga oluline programmi kategooria. Hinnates ettevõtteid ja nähes, mida tehakse, ei ole enam kahtlustki, et töökoha ja tööaja paindlikkus on kordades kasvanud. Jah, see on toonud kaasa hulgaliselt uusi väljakutseid, eelkõige HR (human resource) ja juhtide töölauale, kuid loomulikult ei olnud ka töötajate jaoks uue reaalsuse ja tööviisidega kohanemine alati lihtne.\nEsile on kerkinud küsimus, et kas ikka on võimalik kõikides sektorites teha asju distantsilt? McKinsey Global Institute (MGI) hindab, et rohkem kui 20% ülemaailmsest tööjõust (millest enamik on kõrge kvalifikatsiooniga) saaksid töötada kodukontoris ning nende tõhusus ei kannataks mitte üks raas. Lisaks tuuakse välja: “It’s happening not just because of the COVID-19 crisis but also because advances in automation and digitization made it possible; the use of those technologies has accelerated during the pandemic. Microsoft CEO Satya Nadella noted in April 2020 that “we’ve seen two years’ worth of digital transformation in two months.”\ntõstnud enda ja oma töötajate „digi võimekust“- nii tehnilist kui ka oskuslikku;\naidanud luua töötajate kodudesse ergonoomilisi töökohti;\ntöötanud välja uusi koostöömudeleid;\notsinud võimalusi kultuuri hoidmiseks, „meie-tunde” loomiseks ning tõhusaks info vahetuseks läbi teistlaadsete lahenduste (zoomindus, teamsindus, slackindus jne).\nkordades suurendanud üks ühele vestluste arvu ning nad on olnud „sunnitud“ küsima, kuulama, mõistma ja toetama – empaatiavõime ja „pehmete kompetentside“ kasv on olnud võimas.\nPere- ja töötajasõbraliku programmis olevate ettevõtete tegevusi vaadates on näha, millega Eesti ettevõtted järjest enam teadlikult tegelevad. Au sisse on tõusnud n-ö pehmete väärtuste teema ja pehmete kompetentside arendamine. Vaimse tervise, suhtlemisoskuste, koostöö, enesejuhtimise jne teemad on fookuses rohkem kui kunagi varem.\nKuid teadlik lähenemine töötajate kompetentside arendamisele, püüdes “aimata”, milliseid oskusi tulevikus vaja läheb, on jätkuvalt väljakutse. Praegu kui automatiseerimine ja digi-lahendused vormivad (ringi) töökohti ja protsesse, on vaja läheneda oma töötajatele (ja võimalik, et ka nende ümberõppele) nutikamalt ja süsteemsemalt kui kunagi varem. Ka õppevormid ja -kanalid on hoogsas muutuses.\nMcKinsey: ”Workforce development was a priority even before the pandemic. In a McKinsey survey conducted in May 2019, almost 90 percent of the executives and managers surveyed said their companies faced skill gaps or expected to in the next five years. But only a third said they were prepared to deal with the issue. Successful reskilling starts with knowing what skills are needed, both right now and in the near future; offering tailored learning opportunities to meet them; and evaluating what does and doesn’t work. Perhaps most important, it requires commitment from the top that inculcates a culture of lifelong learning.”\nkui kahe eelmise olulise aspekti tulem. Siiski on kliendid ise samuti hea kliendikogemuse valemi oluline “tegur”. Seetõttu siis tulebki vaadata ka nende mõju antud valdkonnale.\nLoomulikult on ka klientide käitumine muutunud. Kliendisuhete vaates tooksin välja kaks võtmesõna, mis eelmist aastat iseloomustab: digitaliseerimine ja hoolimine/empaatia.\nMäletan aegu, kui tutvustasime klientidele pangas kaugkanaleid. Samm haaval, kannatlikult koolitades ja juhendades. Mingitel hetkedel ka suhteliselt jõuliselt klientide teekondi ümber kujundades, kasutades hinnastamist või teenuste kättesaadavust teatud kanalites. Harjumuste muutmine tundus väga pikaajaline protsess olevat.\nNüüd aga oleme kohanenud ja õppinud kasutama kaugkanaleid peaaegu et üleöö. Minu 76- aastane isa õppis tellima e-poest kaupa ning tundis kevadel lausa sportlikku entusiasmi, kas saab tellida toitu ja toidukapi või ei. Hommikul andis mulle ülevaate, et kaua ta siis refreshis lehekülge ning rõõm kui tal kõik õnnestus, oli ehe. See tähendab, et ka meie vanemad põlvkonnad kasvatasid oma digikompetentse ning muutsid harjumusi uskumatult kiiresti.\nMcKinsey uurimus toob välja, et 2/3 tarbijatest, kes uuringuküsitluses osalesid, ütlesid, et nad on pandeemia tingimustes proovinud teistlaadset ostlemist (online). Ja omakorda 65% neist ütles, et nad kavatsevad tulevikus (ka siis kui kõik ”normaliseerub”) seda jätkata. ”In Europe, overall digital adoption is almost universal (95 percent), compared with 81 percent at the start of the pandemic. In normal times, getting to that level would have taken two to three years. Strikingly, the biggest increases came in countries that had previously been relatively cautious about shopping online.”\nKui osad ettevõtted mõtlesid enne 2020 aastat, et digitaalne muutus on ettevõtetes “nice-to-have” (ja seda nii töötajate kui klientide protsesside vaates), siis nüüd ja praegu ei saa enam nii suhtuda. Sellest on saanud hädavajadus. McKinsey: “Plato was right: necessity is indeed the mother of invention. During the COVID-19 crisis, one area that has seen tremendous growth is digitization, meaning everything from online customer service to remote working to supply-chain reinvention to the use of artificial intelligence (AI) and machine learning to improve operations.”\nLisaks on kerkinud esile uus sõna: “Hübriid”. Ja seda nii töökeskkonna/töötajate kui klientide vaates:\nEttevõtete esindajad räägivad järjest enam hübriidkontorite kontseptsiooni arendamisest ning paljud otsivad oma ettevõtte jaoks väikesemaid ruume. Ei ole plaaniski minna tagasi „kõik kontoris“ töömudelile.\nCustomerThink mainib samuti hübriidkogemust, kuid seda klientide vaates. Nad toovad välja selle, et eelmine aasta esitas väljakutse Digital-Human suhtlusele ehk siis hübriidsuhtlusele/kanalite kasutusele. See haakub:\nAI (artificial intelligent) kasutusega. Bruce Johnson, kes on Customer Think masinõppe ekspert toob välja:“Initially, customer experience AI was used for cost reduction, such as automating call centers and technical support. Now AI is stepping into our daily experiences, but getting it right depends on understanding context. Large companies will forge ahead using their own internal data, but that limits the creative responses of AI.”\nerinevate kaugkanalite hüppelise kasutuse tõusuga. McKinsey : “According to Michael Fisher, president and CEO of Cincinnati Children’s Hospital Medical Center, there were 2,000 telehealth visits recorded at the organization in all of 2019—and 5,000 a week in July 2020. Fisher thinks telehealth could account for 30 percent of all healthcare visits in the future. In Japan, fewer than 1,000 institutions offered remote care in 2018; by July 2020, more than 16,000 did.”\nRääkides aga digitaliseerimisest tahan tõsta lipu ja öelda: see ei tohiks olla eesmärk omaette! Digilahendused on tööriistad selleks, et luua kogemusi nii töötajatele kui klientidele. Steve Corfield:“ Across every industry, we have learned the true meaning of digital transformation. That is, reimagining businesses to better serve customers and understand their needs, and having the agility to respond to changing circumstances.”\nKahjuks praegu see alati nii ei ole. Kiiruga loodud lahendused ei ole alati kõige töötaja- ja kliendisõbralikumad. McKinsey toob välja:”That evolution has not always been a seamless or elegant process: businesses had to scramble to install or adapt new technologies under intense pressure. The result has been that some systems are clunky. The near-term challenge, then, is to move from reacting to the crisis to building and institutionalizing what has been done well so far. For consumer industries, and particularly for retail, that could mean improving digital and omnichannel business models.”\nHoolimine ja empaatia:\nKui 2020 kevadel kriis vallandus, oli huvitav jälgida, mis toimuma hakkas. Kuidas käitusid ettevõtted? Ja seda nii oma töötajate kui klientide suunas. Milline oli kommunikatsioon, kas ja kui palju võeti arvesse töötajate ja klientide uuenenud ootusi ja vajadusi? Kui kiirelt suudeti muuta ärimudelit, protsesse ja teenindusloogikat jne. Näiteks pangad reageerisid kiiresti ning andsid teada võimalusest võtta maksepuhkust. Enamus neist tõid välja, milliseid kanaleid ja kuidas saab turvaliselt kasutada. SEB lõi lausa eraldi veebilehe (“Koroonaviiruse mõju rahaasjadele”), kuhu oluline info oli kokku kogutud.\nNagu me teame, loovad kliendikogemust töötajad. Ehk siis – on väga selge ja ühene seos töötajakogemuse ja kliendikogemuse vahel. Kuna empaatia eelmisel aastal töötajate suunas kasvas, on igati loogiline, et hoolimise kasvu tundsid ka kliendid. Veelgi enam, lisaks inimlikele aspektidele paranesid protsessid ja seeläbi kvaliteet. See andis otsest mõju klientide kogemusele. Customer Think tõi välja: ”14% of brands in our consumer survey of CX quality improved in year 2019, and our research showed they did it mostly by finding and fixing problems, often in their back-end systems and processes. But this year (2020), the number of brands that improved CX almost doubled, to 27%. And our research has shown they did it largely by establishing or advancing core CX competencies. These efforts are self-reinforcing because they produce business results. So this pattern will spread, and we predict that 25% of brands will achieve statistically significant advances in CX quality in 2021.”\nMida võib siis tuua kokkuvõtlikult välja mõeldes kliendikesksuse valdkonnale ja aastale 2021?\nVäike list olulistest teemadest, millega ettevõtted jätkuvalt tegelevad või hakkavad tegelema:\nStrateegiline kliendikesksus on fookuses!\nSõnastatakse (uuesti) oma visioon/missioon ja vastatakse küsimusele MIKS – mis väärtust ja kellele luuakse ja mis on brändi/kliendi lubadus;\nKõikide juhtide lauale tuuakse järjest selgemalt kliendikeskse juhtimise ja pehmete kompetentside aspektid. Sh juhtide arenguprogrammides käsitletakse ka klientide ja töötajakogemuse loomise (sh vaimse tervise) teemasid;\nKliendivaate eesmärgistamine ja andmete analüüs/kasutus muutuvad süsteemsemaks. Tuuakse pildile andmete koosmõju, klientide emotsionaalsed aspektid ning ka kogemuse mõju ärile (kliendikeskse tegutsemise ROI return of investment);\nKlienditeekonna kaardistus, kui hea töövahend saab enam kasutust- seda nii selleks, et mõista klientide kogemuse paremini kui selleks, et täiendada /parandada VOC (voice of the customer) programme/süsteeme;\nLoodud digilahendustele antud klientide tagasiside toob pildile vajaduse täiendada ja arendada loodud süsteeme, UI- sid (user interface) ja seeläbi UX-i (user experience);\nKliendikesksuse/kliendikogemuse juhtimise spetsialistide/valdkonna juhtide mõjuvõim ettevõtetes kasvab. Järjest enam kuulatakse klientide häält, mis suuresti kõlab just läbi nende. Kompetentsid, mida valdkonna juhid arendavad, haakuvad järjest rohkem äri ja majanduse toimimise mõistmise ning tugevdamisega. Ehk siis ”hard competence” fookus on omal kohal.\nHarald Fanderl, Senior Partner, McKinsey & Company, tõi välja: “Customer experience has emerged as a strategic imperative. Now more than ever, organizations can take a data-driven approach to predict customer behavior, actively monitor satisfaction, anticipate churn, and turn loyalty into profitability. With the right customer-centric transformation strategy, organizations can yield a strong return on investment—from value creation to cost reduction.”\nForbes:“Digital transformation will only continue to accelerate amidst the new playing field”.\nForbes:“1:1 commercial intimacy centered on empathy and emotion will be pervasive, and the worlds of B2C and B2B will continue to become indistinguishable.”\nForbes:“CX will consequently remain the ultimate battleground.”\nVõin igasuguse kõhkluseta väita, et ettevõtted, kes toimetasid juba enne kriisi kliendikeskselt, said ja saavad kriisiga paremini hakkama kui need, kelle fookus ei olnud nii selge ja paigas. Tõsi, see on ehk liigne üldistus võttes arvesse sektoreid, mis said valusalt pihta olenemata nende kliendikesksuse tasemest. Kuid jättes need erandid kõrvale, on see nii!\nTõesti! Kõike võib karta, tahta ja loota ning seda, mis tuleb, mitte keegi ei oska oodata… Kuid usun kindlalt, et eelmisel aasta kogetu on meid teinud inimestena paremaks. Ning – olles paremad inimesed, loome paremaid suhteid, kliendikesksemaid ettevõtteid ja paremat maailma enda ümber. Tugevad suhted aitavad meil jääda püsima.\nEdu meile 2021 aastal!\nHoidkem teineteist, hooligem ja näidakem seda välja ka tegudes!\n15. jaan. 2021 19. märts 2021


Palju teil jäi korteri erastamisest üle EVPsid? Mida te nendega tegite? Jätsite nagu minagi EVP-kontole konutama? Muuseas, see on teie raha, mis tulutult kontol vedeleb! Mina soovitan teil vanaisalt õigusvastaselt võõrandatud hobuse ja piimaandja valuraha ekvivalendi vaikelu lõpetada.\nOletame, et teie EVP-kontol on 18 000 EVP-krooni. Eesti kroonides on see umbes 5040 krooni. Tavaliselt seisavad erastamisväärtpaberid intressi teenimata tavalisel EVP-arvel. Veidi targemad on pannud nad Hüvitusfondi tallele, kuid sealgi on aastane teenistus 11,15% (Vll-seeria, 27. mai seisuga). 18 000 EVP-lt teeb see 635 krooni.\nKõige rohkem EVP-teenuseid pakub Ühispank. Kevadel hakati seal pakkuma EVP-kroonide tähtajalist hoiust intressikoefitsiendiga 0,011 poolelt aastalt. Kahjuks on hoiuse alammäär 50 000 EVP-krooni. 50 000-lt teeniks poole aastaga 550 krooni. Ka on Ühispangas võimalik osta EVPde eest Tallinna väärtpaberibörsil kaubeldavaid aktsiaid.\nKui te aga pole Ühispanga klient, pole ka midagi katki, sest EVPde eest on aktsiaid saanud osta tegelikult ka varem ja pea igas pangas, kus väärtpaberitehinguidki sooritatakse. Selleks tuleb teil oma EVPd pangale maha müüa ja raha arvelduskontole kanda ning seejärel tavalises korras ükskõik milliseid aktsiaid osta. Näiteks aasta tagasi 5040 krooni eest Hansapanga aktsiad ostes oleks nüüdseks teeninud 2016 krooni.\nLootus, et EVP hind kunagi nominaalväärtuseni tõuseks, on ilmselt mõttetu. Tõenäoline suund on EVP kasutusaja lõpu lähenedes hoopis hinnalangus. Oma osa hinnakujunduses on valitsuse erastamispoliitikal, kuid infrastruktuuriettevõtete erastamine EVPde suurt massi nii palju käibelt ei kõrvalda, et kutsuda esile defitsiiti ja hinnatõusu. Võtke midagi ette!


Blogi – Page 4 of 4 – Natura Siberica Estonia\nVenemaa üks suurimaid kosmeetikatööstusi rajab Eestisse tehase\nNatura Siberica omanik Andrei Trubnikov paistab silma erakordse loodusearmastusega, mille kinnituseks on alati tema kaelas rippuv konnakuju. Kolleegide kinnitusel sai ta konna kingituseks ühelt töökaaslaselt ning nüüd on see kujunenud kosmeetikaärimehe amuletiks. Natura Siberica avab oktoobris Mustamäel endises Coca-Cola tehases...\nSumarokovo põdrakasvatus 2013\nNatura Siberica kosmeetika väljatöötajad läksid ekspeditsioonile, et leida paremaid kasulikke aineid nahahoolduseks. Venemaa ainsas põdrakasvatusest Kostromo külje alt saab kasulikku põdrapiima. Metsikuid põtru on võimatu kodustada. Põdralehm peab lüpsjat vasikaks ja lubab ainult sellepärast end lüpsta – see on keeruline...\nNatura Siberica spetsialistid koos ettevõtte Organic Shop meeskonnaga läksid ekspeditsioonile Lõuna-Aafrika Vabariiki. Seal uurisime taimede kogumise ja puhaste eeterlike õlide valmistamise traditsioonilisi meetodeid.\n2013. aasta Ilumessil tutvustasime brändi Natura Siberica\nKosmeetika brändist Natura Siberica saad rohkem teada saatest Hooaeg (2013.aasta)\nHakassia vabariik 2012\nHakassia on vabariik ja kaitsealune piirkond Lõuna-Siberis. Paljud kohalikud elanikud korjavad Natura Siberica jaoks metsataimi. Käsitsi korjamine on väga pikk ja aeganõudev protsess, kuid ainult nii korjatud taimedest saab kõige vitamiinirikkamaid ja kasulike ainete rohkeid ekstrakte ja õlisid, millest valmistame...\nEkspeditsioon Siberisse 2012\nNatura Siberica algatas ja korraldas unikaalse retke Lõuna- ja Ida-Siberisse, mille põhjal valmib film ja raamat. Ekspeditsiooni põhieesmärk oli säilitada ja uurida põliselanike traditsioone ja tavasid, Lõuna- ja Ida-Siberi taimi ja loomi, populariseerida teadmisi väikeste rahvaste tavade ja elu kohta,...


Sambad, lapsed ja maarjakask - Daily Oppressor\nSee lugu sai tegelikult kirjutatud veidi üle kuu aja tagasi , kui Andres Arrakult ilmus üks paljudest arvamuslugudest pensioni teemadel (leiad selle siit). Siis jäi ta mõneks ajaks seisma, aga … milleks tal ikka seista lasta. Head lugemist!\n„Arrak kirjutas jälle pensionidest.“\nIstusime Steni ja Indrekuga laua taga ja jõime teed (Sten kohvi). 35-aastastele meestele on pension selline teema, millest teetassi või õlleklaasi kõrval just liiga tihti ei räägita, ökonomistid on aga kummaline rahvas. Andres Arrak õpetas meile ülikoolis makroökonoomikat ja seetõttu kipume tema kirjutisi ikka lugema – tal on alatasa olnud huvitavaid mõtteid, iseasi, kas nendega alati nõustuda saab.\n„Jälle sellest, et sammaste asemel tuleb lapsi teha ja maarjakaske kasvatada?“\n„Ei, maarjakaske ta sellel korral ei maininud, küll aga ütles, et riigipension kaob ära ja keskmine mees pensionini nagunii ei ela. Lapsi soovitas ka teha.“\n„Ma ei saa sellest pensionijutust hästi aru – meil on jooksvast maksutulust rahastatavaid valdkondi nii et tolmab – haridus, tervishoid, riigiaparaat tervikuna. Millegipärast ei räägita eriti sellest, et tulevikus on meil ainult tasuline haridus või teedevõrk? PRAXISe kolleegid tegid siin veidi aega tagasi arvutusi, pilt ei paista sugugi nii must, vahepeal on lihtsalt mõned aastad defitsiiti ja siis on I samba pension enam-vähem tasakaalus. Kas see on üldse teema?“\n„Tegelikult mitte mõned, vaid 40. Kui jätkame nii nagu täna, siis on esimestel aastatel puudu ca 2%, hiljem ca 1% SKPst. Ma arvan, et see on teema küll.“\nRiigieelarvest makstavad pensionid on eeskätt valikute küsimus. Arrakul on selles mõttes õigus, et tööealise rahvastiku osakaal väheneb ja seega suhteliselt jääb ümberjaotamiseks olevat raha vähemaks. Tuleb otsustada, kuhu seda panna. Ta lihtsalt eeldab, et pensionärile seda enam ei anta, aga see eeldus ei ole väga veenev, eriti arvestades seda, et valimiskasti juures saavad otsustajateks olema need samad pensionärid.\n“Minu mure on Arraku omaga täpselt vastupidine – mitte see pole probleem, et pensioneid ei makstaks, vaid kuidas tagada, et meie põlvkond pensionieas liigselt tulevaste noorte arvel elama ei hakkaks? Meid saab lihtsalt valijaskonnas rohkem olema. Peame selgelt aru saama, et meie tänane otsus pensioniks vähem kõrvale panna tuleb meie laste maksukoormuse arvelt. Iga mees, kes ütleb, et ära pensioniks raha kogu, kasvatab sellega oma laste maksukoormust. Minu laste oma ka, kurat!”\n„Tänaste kolmekümneste puhul peaks tulema teisest sambast ka raha juba päris korralikult juurde, nii et ca 40% oma pensionieelsest sissetulekust peaks ikka kätte saama.“\n„Arrak arvab, et ka sellele ei tasu loota – tootlused on nirud ja lisaks on meeste keskmine eluiga napilt üle tänase pensioniea.“\n„Seda argumenti kuuleb viimasel ajal tihti, aga minu arust on seal mõtlemisviga. Arvatakse, et kui pensionifondi tootlus on väike, siis ei tasu investeerida ja mõistlikum on raha täna ära kulutada. Vastupidi – pead veel rohkem kõrvale panema! Kui 100 aastat tagasi mõni mees talvekartuli sügisel ära sõi, seletades et võib-olla läheb osa muidu mädanema, siis kevadel ta oma tarkust enam teistele kuulutada ei saanud. Pensioniks kõrvalepaneku puhul ei ole samamoodi küsimus selles, kas saan pensionärina rohkem nänni, kui selle raha eest täna saaks. Küsimus on selles, kas saan pensionärina hakkama. Täiesti võimalik, et pean tarbimise tulevikku nihutamise eest ka peale maksma.“\nIgaüks peaks hoolitsema selle eest, et ka kehvematel aegadel hakkama saada, seega peab investeerima ning II ja III pensionisammas on asjakohased lahendused. Iseküsimus on see, kas need hinnad, mida meie pensionifondid täna pakuvad, mõistlikud on. Fondihalduse tasud on aastatega veidi vähenenud, kuid meil ei ole endiselt võimalust investeerida nt indeksfondidesse, mille halduskulud on oluliselt madalamad kui aktiivselt juhitud fondidel. Ka aktiivselt juhitud fondide tasud paistavad meil jätkuvalt olema keskmiselt veidi kõrgemad kui mujal maailmas. Kui kohalik konkurents pole piisavalt hästi töötanud, on aeg astuda järgmine samm. Fondide valiku laiendamine ka mujal maailmas tegutsevate, samaväärsele kontrollile allutatud fondide arvel peaks olema asi, mis kohalikud fondihaldurid kiiresti üles äratab.\nTegelikult on siin veel üks mõtlemisviga – keskmise elueaga mees. Keskmise elueaga opereerimine on selles kontekstis mõttetu. Kui keegi tõesti pensionini ei elaks, ei oleks pensionite maksmisega ka mitte mingeid probleeme. Need, kes juba 65. eluaastani on vastu pidanud, elavad keskmiselt veel üle 14 aasta. Oodatav eluiga kipub meil ikka üsna kiiresti pikenema – viimase 20 aastaga on see pikenenud ca 6 aasta võrra, seda nii meestel kui naistel.\n„Mina kui potentsiaalne pensionär püüan küll valmis olla ka kõige hullemaks – mis siis saab, kui ühel päeval pensioniiga käes, katsud pulssi ja tuksub, kurivaim, endiselt? Ma olen ennast väiksemate riskide vastu kindlustanud – keskmisel mehel ei põle korter ka kuigi tihti maha.”\n„Äkki peaks pensionisammaste asemel siiski hoopis lapsi tegema.“\n„See laste asi on eraldi teema. Lapsi on muidugi tore teha, aga ainult sellele keskendumine oma pensioni tagamiseks nüüd ka päris õige ei ole. Riskid on suured, vast suuremad kui investeeringul?“\n„Juhtub poisi asemel tüdruk sündima, on pension kohe kolmandiku võrra väiksem? Läheb laps veel näitlejaks kätte, mis siis?”\n“Siis oled oma investeeringuga kehvasti ümber käinud.”\nNali naljaks, aga lastest pensionisammas on tõesti mitmete probleemidega – esiteks kipuvad meie lapsed saama meie lapselapsi siis, kui meie neilt oma 40% keskmisest palgast ootama hakkame. Mida rohkem neil lapsi on, seda keerulisemaks muutub enda ja laste toitmise/koolitamise kõrval veel ka vanemate (ja vanavanemate) ülalpidamine. Üldiselt kipub ühiskonnas prevaleerima seisukoht, et neid, kellel lapsed kasvatada, tuleks pigem ise kuidagi toetada.\nJa siis see isiklike vabaduste küsimus. Põhjamaade heaoluühiskonnast rääkides unustatakse sageli ära, et see ei ole mitte püüe mingi abstraktse kollektivismi poole, vaid üheks eesmärgiks on – vastupidi – üksikindiviidi võimalikult suur vabadus, sh vabadus sundusest hoolitseda oma vanemate eest või vabadus mitte sõltuda kõiges oma laste saatusest ja valikutest. Inimese vabadus valida oma tegevusala sõltumata sellest, kui pikaealised tema vanemad satuvad olema. Kui me ka oleme avastanud, et praegune süsteem – iga põlvkond maksab kinni eelmise põlvkonna kulud – enam välja ei vea, ei ole tänapäeva maailmas ainus alternatiiv patriarhaalne ilmakorraldus ja lapsed kui tootmistegurid.\n„Et siis lapsed on vilets investeering?“\n“Lapsi võib teha, aga pensionisambaks ma neid muuta ei taha. Tõenäoliselt on meil Arrakuga veidi erinevad väärtushinnangud, aga mina olen nõus maksma selle eest, et mu lapsed ei peaks oma elu joondama minu vajaduste järgi. Kui inimene tahab olla kunstnik ja mõistab, et ohverdab sellega ilmselt olulise osa omaenda materiaalsest heaolust, siis ei ole minu asi talle öelda, et perekonna, riigi või ma ei tea mille nimel peab tema hakkama inseneriks või müügimeheks. Olgu see maailm seetõttu materiaalselt vaesem, aga see on vaba maailm, ainus kus ma tahan lapsi saada. Teise ja kolmanda pensionisambaga on igaühele antud võimalus iseenesega hakkama saada, keegi pole öelnud, et see peab olema lihtne või odav.”\n„Arrak ei räägigi tegelikult ainult laste tegemisest, maarjakased tuleb ka ikka maha istutada …“\n„Siin on jälle riskid suured, tõenäoliselt suuremad kui pensionifondiga.“\n„Aegajalt osutuvad maarjakased tavalisteks kaskedeks …“\n„Puidu hind on ka hirmus kõikuv olnud.”\nEttevõtlusega on täpselt sama või isegi veidi tõsisem probleem, kui II samba pensionifondiga. Kui pensionifondid investeerivad su raha sadadesse ettevõtetesse, siis isegi kui päris mitmel nendest ettevõtetest ei lähe hästi, ei juhtu veel midagi katastroofilist. Oma ettevõttega on riskid alati suuremad – kui ebaõnnestub, siis tuleb üldjuhul ikkagi otsast alustada. Ja kui mõni kataklüsm börsid maailmast minema pühib, on üsna ebatõenäoline, et oma osaühing enam kuigi palju väärt on. Küll aga võib keegi puidufondiga pensionikindlustuse turule tulla, kui see kõige parem investeering tundub olema.\n„Mis siis on loo moraal? Et midagi pole teha, elu pensionieas tuleb vilets?“\n„Ei pea tingimata vilets tulema. Selles mõttes on Arrakul õigus, et aktiivne peab olema, küll siis on tulevikus ka rohkem võimalusi.“\nPraegu tundub, et tuleb teha kõike mis võimalik ning kuna kõigega kaasnevad riskid, siis peab munad hoidma erinevates korvides. Ettevõtlikkus tuleb alati kasuks. Lapsed on ka toredad, aga pole päris kindel, kas me oleksime tahtnud pensionisambana üles kasvada (“Ega investorvanem mind doktorantuuri küll lubanud ei oleks!”). Oma koht on nii pensionifondidel kui riiklikul pensionil. Esmatähtis on mõista, et maailm on tõepoolest muutunud ning me kõik vastutame ise oma heaolu eest pensionipõlves. Vastutustundetu oleks panustada ainult sellele, et maailmakord kokku kukub, börsid kaovad niikuinii ning ainukesed püsivad väärtused on lapsed ja lauahõbe.\nEsimese kahe sambaga piirdudes saab pension igal juhul olema väike. Kindlasti väiksem, kui me tahaksime. Aga kui sa kohe täna midagi sellele lisaks ei tee (olgu see III pensionisammas, oma ettevõte või midagi kolmandat), siis ei ole tulevikus ka kedagi teist peale enda süüdistada.\nAuthor JannoPosted on May 18, 2012\nPrevious Previous post: Õpingute ebaõnnestumise uuringu jätkuks\nNext Next post: Kuidas panna eestimaalane õppima?


Kas deegu ja liivahiir saavad koos elada? • Käitumine • www.pisi.ee\nKas deegu ja liivahiir saavad koos elada?\nPostitas Janar666 (Teema autor) » 04. märts 2012, 14:56\nOleks soov teada, et kas deegu ja liivahiir saavad koos elada, kui deegu on umbes aasta ja pool üksi elanud. Kaaslast pole tal ennem olnud (välja arvatud loomapoes ja ükskord hamstriga katsetades, nad said kenasti hakkama.)\nRe: Kas deegu ja liivahiir saavad koos elada?\nPostitas Pinto » 05. märts 2012, 23:09\ndeegude ja liivahiirte koospidamisest.\nÜldiselt soovitaks võtta sõbraks pigem noore samast soost deegu, siis on kindlam, et nad hakkavad ka läbi saama. Liivahiired võivad ju noorelt leppida deeguga kooselamisega, aga vanemaks saades võivad nad muutuda deegude suhtes agressiivseks (erinevad liigid ei saa üksteise kehakeelest nii hästi aru). Ka on nende kahe looma elupaiga vajadused väga erinevad. Liivahiiri peetakse terraariumites, et nad saaks kaevata, deegud aga tahavad ronida. Liivahiired on kohmakad ronijad ja võivad kõrgemas puuris kukkudes tõsiselt viga saada.\nSööma peaks siis liivahiir deegude toitu, mis nende jaoks on natukene lahja ja enamus toite sisaldavad liiga palju proteiine, mis võib tekitada terviseprobleeme. Deegudele liivahiirte toit jälle ka ei sobi (liigselt suhkruid ja rasvasid).


Kuidas koroonaviirus mõjutab rasketehnika äri? | Mascus Blog Eesti\nAvalehele » Mascus » Kuidas koroonaviirus mõjutab rasketehnika äri?\nKuna COVID-19 nakatumised jätkuvad nii Euroopas, USA-s kui mujal maailmas peale Hiinast edasi liikumist, on rasketehnika ja tööstusmaisnate ära ees uued väljakutsed ja ette on võetud erinevadi meetmeid mõjude vähendamiseks.\nSuured sündmused on Euroopas viiruse tõttu edasi lükatud\nEsimesed märgid häiretest ja seega ka esimesed meetmed võeti kasutussele suurte messide ja sündmsute edasi lükkamise või ära jätmisega. Juhtiva Itaalia ehitusmasinate messi SaMoTer korraldajad teatasid veebruaris Veronas toimuva messi ära jäämisest viiruse leviku ja sellest tulenevate piirnagute tõttu. Mess uueks toimumisjaks on plaanitud 21-25 oktoober 2020.\nÜha rohkemates riikides on suurenenud viirusesse nakatumiste arv ja seega on ka teised messid edasi lükatud. Hispaania peamine ehitusamsinate mess Smopyc, mis pidi toimuma 1-4 aprillil on edasi lükatud 23-26 septembrile, kuna Hispaania nakatunute arv on üks suuremaid Euroopas. o.\nKa Hannover Messe industrial manufacturing, automation and logistics exhibition Saksamaal on edasi lükatud aprillist 13-17 juulini.\nBAUMA China, mis on plaanitud 24-27 novembriks on esialgu kuupäevad paika jätnud ja jätkab planeeritud tegevustega.\nVolvo jääb viiruse tõttu eemale CONEXPO messilt\nHoolimata kasvavast murest viiruse leviku pärast toimus Las Vegases Põhja-Ameerika suurim ehitusmess Conexpo, kuhu oodati 100 000 külastajat. Enamus osalejatest olid ka kohal, samas mitmed olulised tootjad otsustasid eemale jääda. Volvo Group teatas, et messile ei tule töötajaid, kuna nende tervis ja ohutus on esmatähtsad ja reisimist piiratakse nii palju kui võimalik. Stendi haldamiseks on palgatud kohalikud inimesed. Wacker Neuson ja JLG otsustasid samuti mitte saata Euroopa töötajaid messile, samas Liebherr andis oma Euroopa töötajatele võimaluse valida, kas osaleda messil või mitte.\nLisaks jäätis Volvo ära ka planeeritud suurima veokite esitluse ja selle asemel esitleti uuendatud mudeleid FH, FH16, FM, ja FMX, online webinaril .\nTarneahelate häired esitavad tõsiseid väljakutseid\nKoroonaviiruse puhang on sundinud suuri tootjaid tegema hästi läbi mõeldud samme oma äritegevuse kaitsmiseks. Kuna Hiina on 2020 aasta alguses olnud suures osas suletud, siis on probleeme komponentide saamisega, kuna paljud tootjad kasutavad Hiinas toodetud detaile.\nKomatsu teatas Conexpo messil, et viirus ei ole nende tarneahelat oluliselt mõjutanud ja tootmine saab tõrgeteta toimida kuni mai lõpuni.\nJCB vähendas tootmist UK tehastes mõneks ajaks, kuna Hiinast ei saadud piisavalt komponente ja viis sisse ka 34 tunnise töönädala, mis on nüüd uuesti jõudnud 39 tunnini, kuna Hiina tehased on uuesti tööle hakanud.\nKahjuks on aga ka teateid töötajate koondamistest ehituses, kuna tööd on pidurdunud või edasi lükatud. Umbes 50,000 ehitustöölist Hong Kongis on viiruse leviku algusest kaotanud töö. Sama võib juhtuda paljudes maailma riikides koos viruse leviku jätkmisega.\nTegevuste kohandamine vastavalt olukorrale\nPaljud organnisatsioonid on vähendanud või täielikult lõpetanud reisimise, et vähendada nakatumise riski töökohtadel. Palju tööandjad on võtnud kasutusele kodus töötamise võimalused.\n“Rasketehnika äri on väga rahvusvaheline, see sisaldab palju reisimist ja lennujaamades veedetud aega, et kohtuda klientide, tarnijate ja kolleegidega. On täiesti arusaadava, et mitmed organisatsioonid vähendavad töötajate reisimist riskide maandamiseks. Selles äris tegutsevate müügi, IT, adminstratsiooni ja turunduse spetsialisteide jaoks on võimalik tööd teha igal pool, kus on korralik interneti ühendus. Inimesed saavad suhtlemiseks kasutada tehnoloogia võimalusi ja jätkata tavapärast tegevust. Mitte püüdes olukorra tõsidust pisendada, aga hetkel oleks interneti puudumine majanduslikult veelgi suurem probleem” ütles Gauthier Dominicy, Mascus turundusjuht.\nTehnoloogia ja online tegevuse hea näide kohandumisest on ka Ritchie Bros., rasketehnika ja veokite juhtiv oksjonikorraldaja maailams, kes on otsustanud Prantsusmaa ja Saksamaa oksjonid korraldada ainult online Timed Auctions vormis. Ostjad saavad teha pakkumisi tuhandetele maisnatele oma arvutist.\nJärgmine Ritchie Bros. oksjon St Aubin Sur Gaillon, Prantsusmaa 17-18 Märts – ainult online Timed Auction (online pakkumine avatud alates reedest 13. märts 9:00)\nJärgmine Ritchie Bros. oksjon Meppen, Saksamaa 26-27 Märts – ainult online Timed Auction (online pakkumine avatud alates neljapäevast 19. märts 9:00)\nRasketehnika äris on oodata pikaajalisi mõjusid ülemaailmsest viirusepuhangust, samas on juba ka väike lootust paranemisele, kuna Hiinas on mitmed tehased tasapisi jälle tööd alustamas. Samas on suuremad probleemid alles jõudnud riikidesse nagu Itaalia, Prantsusmaa, Hispaania, kus tegevus on üleriigilise karantiini tõttu seiskunud ja inimestel on palutud jääda koju, et vähendada nakatumise riski.\nkkbkinfo5site 8:08 p.l. - aprill 18, 2021\tVasta\nAllenFeand 10:05 p.l. - märts 7, 2021\tVasta


Tapeedirull: aprill 2009\nTahan öelda midagi hästi.\nMida sa teed? küsimuse vahelt tahaksin kustutada salaja järgneva mida meie teeme? ma ei tea, elame hetkes?\nPäeval pistan varbad muru sisse ja loen tagahoovis kuumutava päikese käes raamatut. Soe on! Tahan Londonist välja!\nMõteles Elo umbes kell 22:04 Kommentaare ei ole :\nBBC raadio 4 kõneles täna hommikul, et britid usuvad aina enam vaimudesse. Aga mitte see ei olnud oluline. Mulle läksid rohkem korda märjal asfaldil vuravad mustad taksod või oma valgeid õisi laotavad puud. Aga see ka ei ole oluline.\nLaupeval käisin (käisime) Oxfordis. See linn jääb mind tükiks ajaks piinama.\nSoojad kevadpäevad teevad mu toa juba liiga soojaks. Mis veel suvel saab, ei tea. Tegelikult moonduvad need soojad kevadpäevad päikesekiirte vahel lausa varasuvepäevadeks, mis mind armast eesti suve igatsema panevad ja rahutult tulevikule mõtlema sunnivad. Aeg hakkaks nagu juba otsa saama. Pühapäeval läheb Mari ära. Ei taha ma uskuda, et me enam neljapäeva öösiti kusagil Notting Hilli müüri peal veine ei lahenda ega tema kodus süüa ei tee. Mälestused jooksevad juba neisse hilissügisepäevadesse, kui me ainult kahekesi siin olime. Nii palju on muutunud.\nMuidu juhtuvad sellised väikesed armsad asjad nagu kiri kaugelt sõbralt, ööhämaruses korstna otsas askeldav rebane või siis, jah, näiteks seesama raadio.\nTäna veidi sadas, aga see oli hea sadu.\nMõteles Elo umbes kell 22:44 3 kommentaari :\non Notting Hillil toimuv igalaupäevane kõigeturg. Miskipärast iga kord, kui ma seal käinud olen, on sadanud taevast pussnuge, sestap pole ma varem pilte teha saanud. Kui sul on vaja antiikset juukseharja, vinüülplaate, narmaid, sibulat, kalmaare või limaseid pallikesi oma vaasi sisse osta, siis on Portobello ainuõige koht. Muidugi tuleb end pidevalt turistidemassist läbi murda.\nArmas kohvik imehea teevalikuga. (Ma olen natuke pulstunud nagu siin olen nüüd hakanud välja nägema. Viimase moe järgi.)\nMõteles Elo umbes kell 14:08 3 kommentaari :


Olivie Desert Miracle Kõrbe Ime, eksklusiivne ultra-preemium kvaliteediga extra virgin oliiviõli 250 ml @ Tervis Sinu kätes!\nEsileht » Olivie Desert Miracle Kõrbe Ime, eksklusiivne ultra-preemium kvaliteediga extra virgin oliiviõli 250 ml\nKui kõrbes tekib maagilisel kombel oaas 300 000 oliivipuuga, mis kingivad kuldset nektarit, võib seda tõesti nimetada imeks.\nOptimaalse kasvutingimused - pinnas, väga puhas vesi, tiheda struktiiriga puud, madal saagikuse määr ja kõrgekvaliteetsed oliivid, kõrbe tuula ja päike - see kõik loob Desert MIracle, kõrbe ime.\nDesert Miracle on ultra-preemium kvaliteediga ja unikaalse pehme maitsega ekstra puhas neitsi-oliiviõli, mille maksimaalne happesus on 0.2°.\n100 % ultra preemium klassi puhas orgaaniline neitsi oliiviõli\nKasutada nii toidu valmistamisel, profülaktikaks paari lusika kaupa päevas ja naha hooldamiseks.\nSäilitada kuivas ja pimedas, eemal otsesest päikesevalgusest ja kuumast.\nTootekood: 140130\t, Laoseis: 2\nTootekood: 156412\t, Laoseis: 16


VAIOga näeb näpuvaeva\nSony VAIO arvutite seeriast on saamas mõiste, mis on peaaegu võrdväärne nimetustega Mac või PC.\nSelle konkreetse masina mõõtmed - 10×15×4 sentimeetrit - on muljetavaldavad nagu ka mass 454 grammi. VAIO UX-i esimest korda kätte võttes üllatun seadme mõõtmetest ning seejärel tõmban nina krimpsu, sest pisiarvuti on üpris kobakas ja inetu, kuid väikeste mõõtmete nimel võib selle möönduse vist teha.\nArvutiga on kaasas vöövutlar, kuhu paigutatult võib mõnesajagrammise kaaslase kaalu poolest vabalt unustada. Samas telekamängu pulti meenutava kuju tõttu punnitab ta vööl ning raskendab kohati liikumist ning kisub pükse alla.\nViskame VAIO aga seljakotti ning asi lahendatud.\nArvuti tehniliste näitajate järgi võib sellega tavaline kontoritöötaja tööd teha küll. Probleemiks osutuvad klaviatuur ning osutusseadmed, mis on küll heal tasemel, kuid lauaarvuti klaviatuurile ja hiirele jäävad kindlasti alla.\nSeega, kui on soov nautida kuni gigabaiti operatiivmälu, mitukümmend gigabaiti kõvaketast ja 1,2gigahertsist säästliku voolutarbimisega Core Solo protsessorit, tasub mõelda ka eraldi kaasaskantava klaviatuuri ja hiire peale.\nKuna aparaat on tinglikult ka ületuunitud pihuarvuti-telefon, saab selle sisse panna ka oma SIM-kaardi ning kasutada seda seadet WiFi alas internetti pääsemiseks või GPRS-andmeside jaoks.\nErinevaid lisaseadmeid ning -tarkvara on arvutil palju - WiFi haldamiseks, pildistamiseks, filmimiseks ja mitmeks pisiasjaks veel. Palju tarkvara on omamoodi hea, kuid tõsine probleem, mis võib tavakasutajale sellest tekkida, on arvuti aeglustumine.\nOtsustasin lisatarkvara mitte välja lülitada ning seetõttu käivitus iga kord Windows aeglaselt. Liiga aeglaselt. Samuti hangus kogu kupatus kohati, kui VAIOga filmisin või pildistasin. Õnneks mitte liiga tihti.\nEkraan on VAIO-l selge ja terav, uskumatult terav ja pisiarvutile saab lisada ka välise monitori ning klaviatuuri, muutes selle lauaarvutiks. Sedasi ongi ehk mõistlik VAIOt kasutada.


Moskvas protestisid taas rahvuslased - Tänane leht\nMoskvas protestisid taas rahvuslased\n5. november 2013, 0:00 3 min lugemist\nEilne vaade Vene marsile, kus paljudel osalejatel olid käes keiserliku valitsuse must kolla valged trikoloorid. See on ainus lipp, mille all Venemaa pole pidanud vastu võtma ühtegi kaotust. FOTO: Reuters/ScanPix\nEile kogunesid Moskvas ja veel mitmes teises Venemaa linnas tuhanded rahvuslased, kes väljendasid rahva ühtsuse päeva tähistades oma viha moslemitest sisserännanute vastu. Protestijate sõnul on migrantide seas palju kuritegevust, pealegi võtavad nad venelastelt ära töökohad.\nMoskva tänavatel marssis politsei andmetel 8000 ja marsi korraldajate sõnul 20 000 meeleavaldajat, kes kandsid Vene impeeriumi lippe ning loosungeid, nagu «Noored tolerantsuse vastu» ja «Täna mošee – homme džihaad».


Kassu321 postitused - E30 COMMUNITY\nKõik, mis Kassu321 postitas\nIkka otsin ja suht kiire\nVaja siis pealkirjas mainitud osa. Ise asun Tallinnas ja kontakti saab 58194696. Kaspar\nHei! Kas kellegil leidub siduri hoovale klambrit Tallinnas. Asjaga suht kiire ja ehk aitab keegi välja hädast. Kontakt 58194696.\nO: G260 kasti\nIkka veel vaja käigukasti. Kaspar\nKassu321 vastas kasutaja alvarpoiss7 teemale asukohas Tuuningurubriik\nSiduri kohapealt siis endale nelja labaga ketas ja SRE korv. Täitsa kiirelt saadaval näiteks autoeksperdi poes. Ise hankisin Ladu24ja kaudu . Kaspar\nUut g260 kasti veel vaja kiirelt! 58194696\nKas keegi Tallinnas tahab/soovib mõistliku tasu eest rullile MS-i juhtmestiku teha (endal krooniline ajapuudus). Garaaz koos vajalike tööriistadega olemas?\nTeen selliseid asju igapäevaselt ja e30nele suudan teha ka ilma autota ning saata.\nIseasi kas korraliku juhtmestiku hind ikka vastuvõetav on\nKassu321 vastas kasutaja m20b20 teemale asukohas Rullide kokkutulekud\nKaas osutus utiiliks, mille lasen kunagi hiljem korda teha seega kaane teema uuesti päevakorras. Kaspar\nM: M20 torukollektor 100.-\nAjutiselt hind 100.- .


Sitsi ja Kopli tänava ristmikul jätkuvad tööd | Tallinn\n“Sitsi tänav läbib mastaapset uuenduskuuri ja tööd toimuvad ka maa all: ehitatakse välja vee- ja kanalisatsioonitorustik. Enne lahtikaeve tegemist polnud täpselt teada, mis seisus torud ja kaablid. Nüüd on teada, et tööde plaani tuleb mägratavalt täiendada ja seepärast veetrasside ehitamine ja elektrikaabli tööd Sitsi ja Kopli tänavate ristmikul võtavad planeeritust rohkem aega,” selgitas Põhja-Tallinna vanem Manuela Pihlap.\nLinnaosavanem lisas, et ehitustööd ei mõjuta jätkuvalt ühistranspordi liiklust, kinnistute omanikele on liigipääs tagatud. “Muu liiklus on suunatud Erika ja Sõle tänava kaudu. Praeguse kava järgi jääb ristmik suletuks kolmapäeva, 22. juunini.”


RMK istutab metsa praegu rohkem kui eales varem ja tegeleb ka järjest suuremas mahus metsahooldusega, et tulevikus oleks oodata eriti kvaliteetset puitu. Juhatuse esimees Aigar Kallas loodab, et RMK strateegiad aitavad Eestis puidukasutust veelgi enam laiendada. RMK tootmismahud on alates 2008. aastast kasvanud poolteist korda, mis peegeldub ka nii käibe- kui ka kasuminumbrite muutuses. Tootmismahtu on kasvatatud vaatamata sel-\nEestis on metsaga kaetud ligi pool maismaast ehk 2,2 miljonit hektarit, millest umbes 40% kuulub riigile. Neid metsi hoiab, kasvatab ja majandab RMK. Enam kui 800 töötajaga RMK ülesannete hulka kuulub riigimetsa kaitsmine ja valvamine, uue metsa istutamine ja kasvatamine, metsatööde korraldamine, puidu müük, metsateede korrashoid ja tuleohu jälgimine. 1999. aastal loodud RMK on oma vormilt riigitulundusasutus, mis annab lepingute alusel töö mitmele tuhandele eestimaalasele. RMK koosseisu kuuluvad Elistvere loomapark, Sagadi metsakeskus, Tartu puukool ja 70% Eesti-Soome ühisettevõttest Eesti Metsataim.\nlele, et turud on olnud pidevas muutumises ja stabiilset müügitulemust on õnnestunud saavutada vaid valitud kaubagruppide puhul. Samas oleme suutnud investeerida tootmise laiendamisse ja taganud sellega oma pikaajaliste kohustuste täitmise – mets peab säilima ka tulevastele põlvkondadele. Oma põhitegevuses, metsa kasvatamises, oleme tubli sammu edasi astunud. Istutame metsa rohkem kui kunagi varem, ka selle hooldamiseks tehtavate raiete maht on läbi aegade suurim. Süvenev konkurents puiduturul nõuab kulude kokkutõmbamist ning parim viis selleks on täpne ja õigeaegne kauba toimetamine kliendini. Seetõttu tuleb meil senisest paremini korraldada tootmise plaanimist, mis omakorda algab juba meie käsutuses oleva metsaressursi hindamisest. Viimaste aastate suuremad muudatused olemegi teinud tootmise korraldamises – väiksema inimeste arvuga teeme rohkem. Ühtlasi püüame tagada paremat teenindust. Siiski oleme püüdnud ka veidi oma tootevalikut suurendada, näiteks toonud turule energia tootmiseks kasutatava hakke. Samas on sellised tootegrupid nagu kasvava metsa müük ja lankidelt mahalangenud puude kogumine oluliselt suurendanud inimeste võimalusi endale\nRIIGIMETSA MAJANDAMISE KESKUSE tulemused 2011\nsoodsamalt küttepuitu varuda.\nLähiaja plaanide hulka kuulub metsateede ja -kuivendussüsteemide rekonstrueerimine.\nNõukogude aja lõpus rajatud teede- ja kraavivõrk on aja jooksul amortiseerunud ning vajab\nMetsamajandus on ikka olnud stabiilsusele ja kindlale mahule orienteeritud äri. Viimased aastad on siiski tõestanud, et ka siin kehtivad samad põhimõtted nagu mujalgi. Klient peab saama täpselt selle kauba ja täpselt sellisel ajal, nagu tal tarvis on. Ka metsamaterjalide\nPuhaskasumi muutus (2010=100) Omakapitali tootlikkus\n31 993 119,8% 3,0%\ntootjad peavad sellega arvestama ja oma tootmise selle võrra paindlikumaks muutma.\nTootlikkus 1 töötaja kohta\nViimaste aastate suurimateks võitudeks on investeeringud vineeritööstusesse (UPM\nKymmene tehase laiendus Otepääl ja hiljutine Kohila vineerivabriku ost Euroopa suurimalt kasevineeri tootjalt Latvijas Fineriselt) ja tselluloositööstusesse (Horizon Pulp and Paperi tehase moderniseerimine Kehras). G Ettevõtluse auhind •


09:19, 16. juuni 2012\nkammoon, miks vana naine peab teie vana suhte energiast edasi elama. Talle oli ka vaja uut algust, seega hävitas kõik ära, mis vana suhet meenutab. Ise teeks samamoodi. Näha et sina j'tsid naise maha, tal ju raske, miks peaks mingit pildid seda kõike meenutama, mis kärna sa talle keerasid. Äge tont oled ikka küll, ise võtsid uue aga tahad et vana sind taga nutaks - said mis tahtsid nüüd-ei nuta sind keegi taga.\n10:10, 16. juuni 2012\nMa ei näe mitte ühtegi põhjust, miks eks peaks alles hoidma neid pilte. Temal on ka õigus elada ja mitte minevikus. Ise kustutasin ka kõik pildid eksist ja meist ära, aga ta küsis neid endale peale lahkuminekut ja need ta ka sai. Ja see, et sa aasta hiljem avastasid, et sul pole neid pilte...puhtalt sinu enda viga! Siin ei saa küll kedagi peale enda süüdistada.\n11:20, 16. juuni 2012\nmida teeb mees eelmise elu piltidega? Milleks uue naise koju eelmisi pulmapilte viia? imelik mees,\n11:47, 16. juuni 2012\nVanad pildid on exnaisega, keda sa ju lükkasid eemale, mileks neid veel vaja?\n11:57, 16. juuni 2012\nHaaahhaaahaaa ! Tegin väikse arvestuse - 68 aastal abiellusite , ehk siis abielus olite 43 aastat , terve elu , kui nii võib öelda . Leidsid uue ja noorema naise , vana viskasid prügimäele , kui kasutatud vana panni . Samas lootsid , et vana naine hakkab sind taga nutma elupäevade lõpuni . Vaatab heldinult teie pulmapilte , suudleb su fotot ja nutab lahinal See kuulus su täiusliku uue elu pilti , aga tutkit brat , naine hävitas kõik , mis teda sinuga sidus , lõikas läbi lõplikult need sidemed ja vot see sulle ei sobinud . Nõidus ära !? lubage naerda . Naudi nüüd oma täiuslikku uut elu ja käi ikka arsti juures ka , kui su tervis selle teadmise peale jupsima hakkas .\n13:29, 16. juuni 2012\nmiks see nii on,et mees tahab peale lahkuminekut veel pilte,endal sama lugu,eriti pulmapiltidega.Samamoodi jättis mind maha teise naise pärast,väitis veel,et tal on õigus pooltele piltidele-olevat mälestuseks,mida kuradit,kui kõik siis kõik,mida sa mälestad enam,ela oma elu teisega ja ole õnnelik.Mehed on tõesti imelikud!\n14:14, 16. juuni 2012\nMis te tahtsite vanu fotosid uuele väljavalitule näidata või? Ei ole vanu mälestusi uude suhtesse vaja kaasa vedada. Uus algu olgu ikka puhtalt lehelt\n14:41, 16. juuni 2012\nMinu mees tõi suure karbitäie pilte enda eelnevast elust, sättis selle kenasti riiulisse nähtavale kohale ja kui keegi külla tuli, siis eksponeeris neid suurima mõnuga. Juhtus ka nii, et mul kästi neid pilte külalistele näidata. Ei ole just meeldiv tutvustada, et näe - see on minu mehe naine (kuigi endine). Lõpuks läks meil ikka raginaks kätte ja karp maandus kappi, kust seda enam ei tahetudki välja võtta ja seisab seal juba palju aastaid.Arvan ka, et kui on uus elu, siis pole mõtet vanade värkidega uues elus liputada, nii rikud uue ja vana on läinud nagunii...\n15:19, 16. juuni 2012\nVanamees tahtis uuele näidata, et ta kunagi noor ja ilus olnud. Ma ka kunagi pulmapildid pooleks lõiganud ja eksi pooled ära põletanud. Elus ja terve teine siiani. Kui ikka julmalt maha jäetud, siis pole vaja neid vanu fotosid ka.\n17:18, 16. juuni 2012\nMis kõik kommenteerijad on siin eided või? Mida te kurat õigustate takka, asi polnud ainult pulmapiltides, väärikas eas härrasmehe fotograafiliselt jäädvustatud mälestuste kallale ei ole kibestunud eksnaisel õigust kallale minna. Arvake, mis suhtumine oleks kommentaariumil siis, kui mees oleks sarnaselt naise varaga käitunud? Tibinad oleksid igasuguseid diagnoose juba välja mõelnud ning kirunud, et tegu on väärakaga ja vaimselt ebastabiilse mehega. (Ning ütleksid, et õigesti tehti, et naine mehe maha jättis)Retoorika on sama, mis juhtumil mees jättis naise maha-naine jättis mehe maha. Esimesel juhul on mees idioot, kes ikka nii toreda neiu julmalt maha jättis ning teisel juhul on naine õige, et edasi liikus ja luuserist lahti sai.\n18:15, 16. juuni 2012\nParas. Oleksin seda isegi teinud, sest milleks siis seda mälestustki enam vaja on, kui juba mindi teise naise juurde.\nka mahajäetud naine,\n18:46, 16. juuni 2012\nEga mehe pildi väljalõikamisega elatud elu olematuks ei tee. Minul kõik pulma- ja perepildid ilusti alles. Paljudel piltidel on isa koos lastega, kuidas neid siis lõikuma peaks?Lisaks sellele hoian ka mehe lapse- ja koolipõlve pilte. Senini pole ta neid endale küsinud.\n20:48, 16. juuni 2012\nSelline käitumine on tüüpiline naistele. Esmalt tegutseb, siis mõtleb. Ega piltide hävitamine ei muuda elu olematuks. Samas pole endal aastaid hiljem puruks rebituid pilte huvitav vaadata. Aga kui ta tunneb vara hävitades end hästi. las siis olla. See nagu nõude lõhkumin kui hüsteerias naine pillub taldrikuid põrandale. evi,\n11:07, 17. juuni 2012\nsee naine tegi õieti, et pildid puruks tõmbas.Kui mees tahtis minna teise juurde siis mingu ilma piltideta.Pole vaja teisele tõestada, et see mees kunagi noor oli. Vana mehega noor naine kaua koos ei püsi, varem või hilje hakkab enda vanust või nooremat otsima ja siis on see vana mees endise naise juures tagasi.\n16:02, 17. juuni 2012\nSee näitab vabanemisest minevikust. Ja, loomulikult, tema on kibestanud, kui sina vastavas olukorras laulad hosiannat, sinu probleem. Lisaks peab juuksed maha lõigata.\n19:39, 17. juuni 2012\nHahahaa..mis sa arvad et kui pildid puruks rebid, siis jätad tükis alles w??? Puruks rebimise all mõtlesin mina äraviskamist. Aga jah, kui mees tahtis niiväga pilte, siis oleks võinud ju kaasa võtta kui läks, mis sa enam tagasi tuled otsides põhjust tüli üles kiskuda...Kui mina jätsin mehe maha, siis ei tahtnud ma mingeid pilte temast enam, tehku mis tahab, jätku alles või visaku minema..mina liikusin ju edasi, mulle pole neid vaja.Mehed pidid jah rohkem olema minevikust kinnihoidjad ja sellised, kes võtaks vana exi tagasi kasvõi seksiks. Naised mitte.\n21:27, 18. juuni 2012\nIlmselt siis tüüpiline käitumine lahkumineku puhul.Minul sai sellega hakkama mees....:D Ja mitte vaid pulmapiltidega,vaid kõigi muude piltidega ka.Pidi ikka tahtmine olema sellist kogust hakkida:D\n01:09, 19. juuni 2012\nVedas vanamehel - kui ta uus naine oleks näinud teda rahulolevana laekuvat vana naise piltidega ja kes teab äkki sätib ka teistele näitamiseks, siis oleks vana ilmselt traumas praegu, mitte ei kirjutaks halina-kirju siin:))) Rumal mees ikka!:) Ei ole siiani sellest aru saanud, mida vanale naisele tegi ega saanud ka sellest aru, mis tunnet need fotod uues naises tekitaks:DDD Peab ikka isekas sell olema:)\n09:32, 19. juuni 2012\neri nõme mees ikka! oh aeg :D ikka mega irw vana ju\nto kurat küll,,\n10:06, 19. juuni 2012\nkus sa siin väärikat härrasmeest näed ??? Tainas kommenteerijad ,\n19:51, 19. juuni 2012\nei pea olema eided-aga iga inimene peaks tänapäeval aru saama-saama fotole-pole mingi auasi!!.Minu vanaema ütles alati, otsi igasuguseid võimalusi, et mitte pildile jääda---iial ei tea, kes sind seal vaatab..Tal oli õigus, mõtle ise edasi\n18:05, 29. juuni 2012\nlaske kunagi oma eelmise abielu fotosid ja asju kaasa tuua, sest need hakkavad varem või hiljem häirima. Fotod võiks anda eelmisest abielust lastele. Minu mees hoiab aga siiani oma esimese abielu noorusarmastuse kirju ja fotosid meie uues kodus. Tunnen,et see häirib mind. Viskaks need lihtsalt tulle, kuid sellest tuleb suur skandaal. samas läbi tule hävitamine oleks kõige õigem. Kui ta siiani ei ole osanud neid õigesse kohta anda, siis ka meie kodus pole nende koht. Kommenteeri\nPeigmees saadab pruudile kirja: "Kallis Mary! Lubasin sulle jõuludeks naaritsa kinkida, ja sa saad selle. Palun ainult üht: toitma hakkad teda ise!"