Kolme viimase aasta meister laenati Tallinna Kalevile - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nKolme viimase aasta meister laenati Tallinna Kalevile (0)\n03. VEEBRUAR 2018, 15:09 PREMIUM LIIGA\nTallinna FC Flora ründav poolkaitsja Roman Sobtšenko sõlmis algavaks hooajaks laenulepingu Premium liigasse tõusnud Tallinna Kaleviga.\n2015. ja 2017. aastal Floraga ning 2016. aastal Infonetiga meistriks tulnud Sobtšenko liitus valitsevate meistritega mullu poole hooaja pealt ja käis väljakul 11 Premium liiga mängus. Flora spordidirektor Norbert Hurt selgitas Flora kodulehele, et klubisisene konkurents pani Romanile alternatiivi otsima.\n"Roman Sobtšenkot näeme me ennekõike alumise ründajana, kuid sellel positsioonil mängib meil Zakaria Beglarišvili ning lisaks temale näeme sinna järgmiste käikudena ennekõike Martin Millerit või Herol Riibergi. Konkurents sellele positsioonile pani meid otsima Romanile väljundit," selgitas Hurt.\nSobtšenko ise tunnistas samuti, et kuigi talle meeldib Floras väga, tundis ta, et vajab rohkem mänguaega. "Usun, et karjääri seisukohalt on see õige otsus ja samm. Tänan kõiki klubi töötajaid ja soovin meeskonnale edu algavaks hooajaks!"


Jätkusuutlikkus | Tervisliku toitumise informatsioon\nToidusüsteem, nagu iga tootmis- ja tarbimissüsteem, omab mõju elukeskkonnale, tervisele, sotsiaalsele keskkonnale ja majandusele. Selleks, et hoida keskkonda elamiskõlblikuna kõigile nii praegu kui ka tulevikus, peame pöörama oma toidule tähelepanu ka lähtudes keskkonnaaspektist.\nTänapäeval vastutab toidutööstus (sh tootmine, transport, tarbimine) Euroopas ligi veerandi kasvuhoonegaaside tekke eest. Toidu tarbimise mõju keskkonnale on peamiselt seotud toiduks mõeldud toorme kasvatamise, tootmise ja töötlemisega, aga ka inimeste tarbimiskäitumisega.\nMõju avaldavad kasutatava energia ja vee kogus, transport, maakasutuse viis, väetiste ja taimekaitsevahendite kasutamine, loomakasvatusest pärinevad heitmed ning jäätmeteke. Mõju ulatuse poolest väiksem, kuid samuti oluline on otsene keskkonnamõju. Näiteks poodi toidu järele sõitmine, toidu valmistamiseks ja säilitamiseks kuluv energia ning pakendi- ja biojäätmete (sh toidujäätmete) teke.\nJätkusuutlik toidu tarbimine on teadlik, kaalutletud ja mitmekesine tarbimine, mis võtab arvesse toidutootmise efektiivsust, toidu transportimiseks kuluvate toidukilomeetrite pikkust ja toidukadude hulka.\nKuidas toituda jätkusuutlikult?\nvali toit, mis on bioloogiliselt mitmekesine ehk varieeri toite nii toidugruppide vahel kui ka toidugrupi sees\nvali toite, mis pärinevad võimalikult lähedalt, on võimalusel kohalikud ja hooajalised või ise kasvatatud\npiirdu liha ja piima ja neist valmistatud toodete tarbimisel toidusoovitustes toodud kogustega\nväldi toidu raiskamist ja vähenda toidujäätmete teket\nplaneeri, valmista, säilita ja tarbi toitu mõtestatult ning teadvusta endale oma harjumuste laiemat mõju\nLisaks on säästval toidutarbimisel muid eeliseid, nagu mullaviljakuse säilimine, õiglasem palk töötajatele ning jätkusuutliku, mitmekülgse ja kõrge toiteväärtusega toidu tagamine nii praegustele kui ka tulevastele põlvkondadele.\nToidu keskkonnamõju hindamine\nÜks võimalus võrrelda toitude mõju keskkonnale on hinnata, kui palju valke toodetakse ühe kilogrammi CO2 kohta. Näiteks kaunviljade puhul on see ligi 16 korda suurem kui veiseliha puhul.\nBioloogilise mitmekesisuse ja mullaviljakuse säilimiseks on aga olulised hoopis muud faktorid, mille mõju hinnata on keerulisem. Näiteks on teada, et tänapäeval moodustab 80% kogu tarvitatavast taimset päritolu toidust vaid kümmekond taimeliiki, samas kui söödavaid taimeliike on üle 50 000.\nToidu keskkonna mõju täpne hindamine on keeruline, kuna arvesse tuleb võtta erinevaid mõjusid:\nToidu sotsiaalmajanduslikud mõjud võivad olla:\nLihtsustatult on eri toitude keskkonnamõju näha järgnevast tabelist:\nKliimamõju esmasest toidutööstusest: madala, keskmise ja kõrge CO2 heitega toidud kilogrammi söödava toidu kohta.\n< 1 kg CO2e/kg\n1–4 kg CO2e/kg\n> 4 kg CO2e/kg\nKasvuhoonest, mis on köetud taastuva energiaga\nPastatooted (makaronid jms)\nKasvuhoonest, mis on köetud fossiilkütusega\nKaugelt imporditud köögiviljad\nPuuviljad (banaan, melon)\nÕli (oliivi, rapsi)\nTroopilised puu- ja köögiviljad, mida transporditakse lennukiga\nTabelist on näha, et suurima mõjuga on peamiselt loomset päritolu tooted. Erinevates Põhjamaade riikides on leitud, et kuni pool toidutööstuse keskkonnamõjust tekib loomset päritolu toodete tarbimise tõttu. Euroopa Liidu loomatööstuses tekib 13% kogu Euroopa kasvuhoonegaasidest, mis tähendab, et loomsete toitude tarbimisel on väga suur mõju keskkonnale.\nKahjuks on tänapäeval levinud ühekülgsed, energiarikkad ja rohkem loomse päritoluga toidud. Euroopa Liidu keskmine loomset päritolu valkude (eelkõige piimatoodete ja liha) tarbimine elaniku kohta on kaks korda suurem maailma keskmisest ning ka Eestis süüakse liha- ja lihatooteid soovitustest rohkem.\nSamas võib mõningatel juhtudel olla loomade kasvatamine keskkonnale positiivse mõjuga, näiteks kui tegu on mäletsejalistega, kes elavad looduslikel rohumaadel ning kaitsevad sealset bioloogilist mitmekesisust.\nKonkreetsete toitude jätkusuutlikust saad kontrollida Toidufoorist.\nJätkusuutlikuma toidulaua tagab toidusoovituste järgimine. Eesti toitumis- ja toidusoovitused tuginevad peamiselt Põhjamaade omadele. Mitmetes neid järgivates riikides on leitud, et soovitusi järgivate inimeste toitumine on väiksema keskkonnamõjuga. Taanis leiti, et soovituste järgimise kõrval oli veel suurema mõjuga igast toidugrupist madalama keskkonnamõjuga toitude valimine.\nJätkusuutlikuks toitumiseks on oluline toiduvalikute mitmekesisus, mis tähendab valikuid nii erinevatest toidugruppidest kui ka varieerimist ühe toidugrupi sees.\nTänapäeval kasutatakse toidu tootmises suurel hulgal taimekaitsevahendeid, mis võivad olla kahjulikud ümbritsevale loodusele. Toidutootmist, kus sünteetilisi taimekaitsevahendeid ei kasutata, nimetatakse mahepõllumajanduseks.\nMahepõllumajandus aitab säilitada looduse mitmekesisust ja vältida inimeste toodetud kemikaalide sattumist maapõue. Samas on maheviljeluse puhul vaja taimede kasvatamiseks võrreldes muude põllumajandusvormidega suuremat maa-ala.\nSoovi ja võimaluse korral võid eelistada mahetoitu, et vähendada põllumajanduse mõju loodusele. Mahetoidu tunned ära Euroopa Liidu mahelogo või Eesti riikliku ökomärgi järgi.\nEuroopa Liidu mahelogo Ökomärk\nÄra lase toitu raisku\nLisaks toiduvalikutele on väga oluline, et toodetud-ostetud toit ei läheks raisku. Toidujäätmed ja äravisatud toit tekitavad olulist negatiivset keskkonnamõju ning see on ka otsene majanduslik kulu.\nHinnangu järgi moodustab toidukadu (sh toidujäätmed) maailmas 1/3 aastas toodetavast toidust ehk ligikaudu 1,3 miljardit tonni.\nKa Eestis raisatakse toitu kõige enam just kodumajapidamistes. Umbes kolmandik kodusest majapidamisest ära visatavast toidust on (või oleks olnud õigel ajal tarbides) söödav. See teeb leibkonna kohta 63 kg ja rahas ligikaudu 180–220 eurot aastas.\nKõige rohkem toidukadu tekib puu- ja köögiviljadest ning valmistoidust\nToiduraiskamise vältimiseks on vajalik planeerida nii toitu ostes, valmistades kui ka süües. Selleks:\nplaneeri nädalamenüü ning koosta ostunimekiri, et vältida impulssoste\nsäilita toitu pakendil toodud juhiste järgi ja arvesta „parim enne“ ja „kõlblik kuni“ märgete erinevusega\nväldi puu- ja köögiviljade säilitamist kilekotis\nplaneeri toidu valmistamisel koguseid\nkasuta ülejääke järgmiste toidukordade ajal – nt seisma jäänud köögivilju kasuta supi tegemisel (NB! Arvesta sealjuures ka toiduohutusega)\nVeel toidukao vältimise nippe ja infot leiad Keskkonnaministeeriumi teemalehelt ja veebilehelt Tarbi toitu targalt!\nRohkem nippe oma toitumise jätkusuutlikumaks muutmisest leiad kliimasõbraliku toidu veebilehelt.


Harmi külas asuva Veskipõllu katastriüksuse detailplaneeringu algatamine - Üldinfo - Kose Vallavalitsus\n02.12.2021 Kose Vallavalitsus ootab meeskonda MAAKORRALDAJAT\nKose Vallavalitsus ootab meeskonda MAAKORRALDAJAT Sinu põhiülesandeks on maaga seonduvate toimingute korraldamine ja maaküsimuste lahendamine, vallavalitsuse ja volikogu õigusaktide ettevalmistamine. Meie ootused Sinule: Haridus, mis toetab edukat... Loe edasi »\n01.12.2021 Kose Lasteaed töökuulutus - sekretär\n26.11.2021 Kandidaatide esitamine HOLMERi ja maakonna teenetemärgiga tunnustamiseks\n26.11.2021 1.12 muudatused Kose liinide sõiduplaanides\n26.11.2021 22. novembrist - 5. detsembrini toimub taas romusõidukite kogumise kampaania\n23.11.2021 Kose Vallavalitsus kuulutab välja konkursi vallasõbralikumate ettevõtete kandidaatide leidmiseks\n23.11.2021 Kose Vallavalitsus kuulutab välja Kose valla aukodaniku ja teeneteplaatide esitamise konkursi\n23.11.2021 „Särav tegu“ või „Särav tegija“ ja „Särav Noor“\n23.11.2021 Töökuulutus - abivallavanem\n22.11.2021 Alates 1. detsembrist bussiliikluses muudatused\n22.11.2021 Volikogu esimees, vallavanem ja komisjonide esimehed paigas\n17.11.2021 2021. aasta sporditeo nominendid\n11.11.2021 Peremehetu ehitis\n11.11.2021 Kose Vallavolikogu esimehe valimine\n04.11.2021 Kose Vallavalitsus võtab tööle hooldustöölise\n03.11.2021 Valime 2021. aasta kultuuriteo ja sporditeo\n27.10.2021 Kose-Uuemõisa Lasteaed-Kool kuulutab välja konkursi ÕPPEJUHI ametikohale\n27.10.2021 Alates 1. novembrist 2021 on Kose Teataja piirkonna ajakirjanik Ain Alvela\n25.10.2021 Kehtivad piirangud\n21.10.2021 Kose Raamatukogust saab laenata raamatuid kontaktivabalt\n18.10.2021 KOV valimistulemuste protokoll\n15.10.2021 Eelarvestrateegia aastateks 2022-2025\n15.10.2021 HEA AVALIK RUUM Kose ja Sõmeru keskusalade arhitektuurivõistluste tutvustusõhtu. Kose keskus.\n04.10.2021 Naistearst Maike Parve vastuvõtud Kose Tervisekeskuses jätkuvad\n24.09.2021 Algasid Kose ja Sõmeru keskuste arhitektuurivõistlused\nHarmi külas asuva Veskipõllu katastriüksuse detailplaneeringu algatamine\nKose Vallavalitsus otsustas 06.07.2021 korraldusega nr 461 algatada Harmi külas asuva Veskipõllu katastriüksuse detailplaneeringu. Veskipõllu katastriüksuse detailplaneeringu eesmärk on katastriüksuse jagamine elamuehituse eesmärgil ja ehitusõiguse määramine tekkivatele kruntidele. Planeeritava ala pindala on ca 7,1 ha ning see hõlmab Veskipõllu (katastritunnus 36301:001:0361) ja Veskijõe (katastritunnus 36301:001:0371, osaliselt) katastriüksuseid. Detailplaneeringu algatamine ei ole vastuolus Kose valla üldplaneeringuga. Võimalike uuringute läbiviimise vajadus detailplaneeringut algatades puudub. Detailplaneeringu algataja, koostamise korraldaja ja kehtestaja on Kose Vallavalitsus ning koostaja on PAABOR PROJEKT OÜ. Korralduse ja korralduse lisaga (sh planeeringuala piir) on võimalik tutvuda digitaalselt EVALD rakenduses, Kose valla dokumendiregistris, Ametlikes Teadaannetes ning paberkandjal tööajal Kose Vallavalitsuses.


jaanuar 2016 - Nõlva\nOn jaanuar 29, 2016\nTeisipäeva õhtul sain natuke Helsinkis ringi jalutada.\nOn jaanuar 24, 2016\nMeie restoranis käib suhteliselt palju rasvatihaseid, sinitihane annab ka ennast tihti näole, aga salutihased on nii vilkad, et neid pildile saada on päris keeruline. Eile see mul siiski õnnestus.\nOn jaanuar 23, 2016\nIn Jaani koolikraam\nTegime Jaani loomingule eraldi lehe:\nOn jaanuar 19, 2016\nPasknäärid on sel aastal kuidagi tagasihoidlikud ega taha meie restoranis väga sagedased külalised olla. Sellest hoolimata nägi Jaan eile lausa kolme pasknääri meie juures einestamas. Nagu ikka, pildi peale nad kõik koos jääda ei tahtnud.\nÜhel õhtul elasime ennast Jaani vormiõpetuse taieste peal välja. Ei, mitte otse, vaid fotokaameraga. Mind ahvatles kõige rohkem ümarate joontega vorm.\nSeejärel tõi Jaan ühe väljalõigetega vormi lauale ja selgus, et see oli veel palju inspireerivam kui see ümar vorm.\nTäna oli imeilus päikesepaisteline ilm. Seega tuli fotokas uuesti välja otsida ja veel linde pildile püüda.\nKõige nunnum tups on minu meelest sinitihane:\nRasvatihaseid oli muidugi terve hulk:\nVarblased tunnevad end ka meie juures koduselt:\nPasknäärid on tavaliselt julgemad olnud, aga täna sain neid ainult kase otsas imetleda:\nRohevindid on meie restoranis sagedasteks külalisteks:\nTäna käisin jahil\nOn jaanuar 16, 2016\nSaaki sain ka! Jahtisin meie restorani külalisi. Mõned on ikka päris ülbed tegelased.\nÜmmargune on ka vorm!\nKuidas ma poseerin? Kas nii on hea?\nAh, et kes siin boss on? Vaata pilti, saad ju isegi aru


TAUSTALUGU | Kuidas poliitikud enam kui 15 aastat haldusreformiks üksmeelt ei leidnud - Maaleht\nTAUSTALUGU | Kuidas poliitikud enam kui 15 aastat haldusreformiks üksmeelt ei leidnud\nHaldusreformi tort ToompealFoto: Erik Peinar, Riigikogu kantselei\nMiks õnnestus omavalitsuste liitmine 2017. aastal ära teha, kui varem näis see pea võimatu?\nEsimene võimalus Eestis omavalitsuste arvu otsustavalt vähendada libises selle sajandi algul käest. 2001. aasta alguseks oli eelseisvast haldusreformist räägitud juba neli aastat ja põhjalikult. Algust tegid Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse valitsuse ministrid Jaak Leimann, Mart Opmann ja Raivo Vare 1997. aastal ettepanekuga vähendada omavalitsuste arvu ühe kolmandikuni. Kevadeks 2001 näiski, et asi on sama hästi kui tehtud. Siseministeeriumis joonistati kaardid uute linna- ja vallapiiridega, uute omavalitsuste võimaliku arvuna oli arutusel 60-110.\n2002. aasta sügisel olid sobivalt tulemas ka kohalikud valimised, mis võinuks toimuda juba uutes piirides. Siseminister Tarmo Loodus (Isamaaliit) oli selleks ajaks ära teinud peaaegu võimatu töö - sõitnud Eestis ringi ja saavutanud mitmetes omavalitsustes toetuse muudatustele, mis näisid vältimatud.\nKuid võta näpust. 20. märtsil toimus Reformierakonna juhatuse koosolek, millelt poliitikud väljusid seisukohaga, et haldusreformile tuleb tõmmata pidurit. „Me peaksime ausalt eesti rahvale ütlema, et selle valimisperioodi jooksul haldusreformi ei toimu," ütles Reformierakonna toonane aseesimees Andrus Ansip.\nRohkem töökohti maale? Kümnendik riigifirmade töökohti on suurejoonelise operatsiooni käigus kolitud Tartusse (6) 20.05.2018\nTöökohtade pealinnast äraviimise plaan venib ja ei näe eriti kolimise moodi välja (11) 17.05.2018\nOravapartei põhjendas oma vastuseisu avalikult sellega, et nemad ei toeta linnade ja valdade sunniviisilist ühendamist ülevaltpoolt. Parlamendi Reformierakonna fraktsiooni esimees Jürgen Ligi lausus, et partei tahab omavalitsuste ühinemisel rohkem vabatahtlikkust näha.\nOpositsiooni kuuluvad Rahvaliit ja Keskerakond olid nagunii täielikult valitsuse haldusreformiplaanide vastu. Reformierakonna liikumisel vastaste poolele kujunes haldusmuudatuste tegemine suisa võimatuks.\nReformierakond ei tunnistanud avalikult, et otsuse taga on soov mitte kaotada presidendikandidaat Toomas Savi jaoks toetust valimiskogus, kuhu presidendivalimised eeldatavasti pidid jõudma. Vastupidi, oravad olid sõnades poolt - aga mitte sellisel kujul. Mart Laari Isamaaliit oli ajanud justkui mingisugust oma asja, millel valitsusliidu partneritega pistmist polnud. Võimuliitu kuuluvad sotsid jäid küll reformi pooldajaiks, ent sellest otsustamiseks ei piisanud.\nOravapartei põhjendas oma vastuseisu avalikult sellega, et nemad ei toeta linnade ja valdade sunniviisilist ühendamist ülevaltpoolt.\nHaldusreformi pidurdamine Reformierakonna presidendikandidaati Toomas Savi võidule ei viinud. Eesti riigipeaks valiti 2001. aasta sügisel Arnold Rüütel.\nOmajagu skeptiline oli õigupoolest ka president Lennart Meri. 2000. aasta sügisel leidis ta, et haldusterritoriaalsete muudatustega võiks veel oodata. „Mulle meeldiks väga, kui ettepanekud territoriaalreformiks tuleksid inimeste poolt ega sünniks kirjutuslaudade poleeritud vaikuses," sõnas president Meri.\nSeega ei läinud haldusreform tol ajal läbi, sest kahtlejaid kogunes liiga palju. Lisaks tuli muutustest alles tulevikus oodatav kasu ohverdada päevapoliitika eesmärkidele.\nPärast 2001. aastat jäid Eestis haldusreformi ettevalmistused mõneks ajaks soiku. Poliitikutel ei olnud soovi läbikukkunud ettevõtmist taaselustada. Aeg-ajalt muidugi kerkis ka üksikuid ettepanekuid, millest mõned olid üsna kurioossed.\nNäiteks 2009. aasta algul tuli Keskerakonna juhitud Tallinna linnavõim välja otsusega, et pealinn teeb oma haldusreformi. Selleks pidi Tallinn sulgema linnaosavalitsused ja alustama läbirääkimisi pealinnalähedaste valdadega liitumiseks.\nValitsuserakonnad omakorda leidsid, et Tallinn üritab sedasi korraldada Keskerakonnale suuremat häältesaaki eelseisvatel valimistel. Parlamendienamusega keelati kiirkorras Tallinnal kaotada linnaosi valimiste aastal. 2010. aasta kevadeks loobus Tallinn ka ise linnaosade kaotamise kavatsusest.\nOli ka tõsisemaid katseid. IRLi poliitik Siim Valmar Kiisler tegi oma pikal regionaalministri perioodil 2008-2014 korduvalt proovi haldusterritoriaalset reformi surnud punktist nihutada.\nKauane regionaalminister Siim Valmar Kiisler üritas haldusreformi paigast nihutada\tFoto: Anni Õnneleid\n2009. aasta kevadel teatas minister, et juba samaks sügiseks tuleb haldusterritoriaalsed muutused ellu viia. Tal oli konkreetne ajakava. Seadus tuli vastu võtta mai lõpuks, juunis teha omavalitsustes arvamusküsitlused ning juulis pidi valitsus juba kinnitama uued omavalitsuste nimed ja piirid, milles sügisel volikogusid valida.\n„Sel ajal, kui mina töötasin valitsusliikmena, haldusreformi ellu ei viidud," meenutas Kiisler seitse aastat hiljem parlamendis. „Me valmistasime küll ette kaks seaduseelnõu. Esimene lähtus pigem maakondlikust loogikast [---]. Teine eelnõu põhines tõmbekeskuste loogikal."\nKiisleri kava oli entusiastlik, kuid reaalselt elluviidamatu, kuna Eesti ühiskond polnud valmis rutakalt ja pealegi veel suveajal nii suuri ümberkorraldusi tegema. Ministri selja taha ei kogunenud põhjalikuks reformiks tarvilikku poliitilist toetust.\nSee ei tähenda, et reformi üle tol perioodil ägedat debatti ei toimunud. Tugevalt argumenteeritud seisukohavõtt haldusreformi toetuseks oli näiteks riigikontrolör Mihkel Oviiri kiri rahandusminister Ivari Padarile „Haldusreformiga ei saa oodata viimsepäeva laupäevani".\nOviir ütles muu hulgas: „Omavalitsuste piisava haldussuutlikkuse saavutamiseks praegu neile pandud ülesannete ulatuses on vaja moodustada sellise inimeste hulga ja kompetentsusega üksused, kel oleks eeldusi täita neid ülesandeid, mis omavalitsusel on." See on tähelepanuväärne, kuna hiljem, pärast 2015. aasta valimisi kujunes väikeste omavalitsuste nõrkus põhiliseks argumendiks, miks neid tuleb ka sundkorras liita. „Ei maksa unustada, et kogu Eestis elab sama palju inimesi kui ühe normaalse suurlinna ühes linnajaos," teatas riigikontrolör Padarile.\nTegelikult tol sügisel, 2009. aasta kohalike valimiste eel haldusreform siiski suureks kampaaniateemaks ei tõusnud.\nOluline põhjus, miks haldusterritoriaalne reform nüüd erinevalt varasemaist katsetest ellu viidud sai, peitub erakonnapoliitikas.\nPäris elus sai haldusreformi mõtte edenemisel olulisemaks 2004. aasta suvel vastu võetud seadus, mille kohaselt ühinevatele omavalitsustele tuli maksta riigi toetust. Juhan Partsi valitsuse koalitsioonileppes, kus osalesid ka Reformierakond ja Rahvaliit, oli kirjas, et oluline on soodustada ja toetada omavalitsuste vabatahtlikku liitumist. Regionaalminister Jaan Õunapuu juhitud töögrupp töötas välja kohaliku omavalitsuse üksuste ühinemise soodustamise seaduse eelnõu.\nSeaduse järgi tuli maksta ühinemisel toetust 500 krooni iga ühinenud omavalitsuse elaniku kohta, s.o 1,5-3 miljonit krooni omavalitsuse kohta. Ette oli nähtud ka loetelu tegevustest, millele ühinemistoetuse võib kulutada. Eelnõu seletuskirjas oli eraldi nimetatud, mis peab omavalitsuste ühinemisega paremaks muutuma. Toetuskõlblik ühinemine pidi kaasa tooma haldussuutlikkuse kasvu, parema projektitaotluste koostamise, avalike teenuste kättesaadavuse ja kvaliteedi paranemise ning omavalitsuste koostöö tugevnemise.\nÜhinemistoetuse maksmine osutus edukaks meetmeks, mis aitas kaasa mitmetele vabatahtlikele ühinemistele. Aastatel 1997-2008 ühinesid 47 kohalikku omavalitsust 20 omavalitsusüksuseks. 2009. aastaks oli Eestis 227 omavalitsust.\nOma rolli mängis pildi selginemine tehtud uuringute põhjal, sealhulgas uue kohaliku omavalitsuse võimekuse indeksi koostamine, mis näitas Eesti kaardil kätte vähema suutlikkusega vallad.\nKaks suuremat parteid, kes varem olid haldusreformi peamised kriitikud - Reformierakond ja Keskerakond -, tulid eri aegadel üle toetajate paati, kus IRL ja SDE juba ees ootasid. Oravatega toimus see 2015. aasta Riigikogu valimiste järel, kui Taavi Rõivas moodustas oma teise valitsuse ja riigihaldusministriks sai Arto Aas.\nSotsiaaldemokraadist endine Järva maavanem Alo Aasma ütles, et haldusreformi puudutava poliitilise kokkuleppe sünniks oli 2015. aastal lihtsalt soodne tähtede seis. „Ei saa alahinnata ka seda, et omavalitsuste olukord oli üle Eesti kohati väga nutune," nentis ta.\nOma rolli mängis pildi selginemine tehtud uuringute põhjal, sealhulgas uue kohaliku omavalitsuse võimekuse indeksi koostamine, mis näitas Eesti kaardil kätte vähema suutlikkusega vallad. „Kui 25 aastaga on maalt piltlikult öeldes iga kolmas elanik ära kadunud, ega siis avalik haldus ja omavalitsus ei saa olla need viimased, kes muutustega kaasa lähevad," sõnas Aasma.\nRiigihaldusminister aastail 2015-2016 Arto Aas ütles, et parlamendivalimiste järel sündinud võimuliidul oli konkreetne soov haldusreform ära teha. „Tõsi - poliitilises kokkuleppes ei olnud kirjas, kuidas seda teha tuleb. Mil moel, mis ajaks, jäi minu kui ministri välja töötada."\nAasa hinnangul aitas kaasa ka see, et kriitiline hulk Eesti omavalitsusjuhte, ettevõtjaid ja arvamusliidreid, kes tegutsesid väljaspool Toompea siseringi, jõudsid arusaamisele, et haldusreform on möödapääsmatu.\nRiigihaldusministrina töötanud Arto Aast möönis, et ei Siim Kallas ega Andrus Ansip ei olnud suured algul väljapakutud reformivariantide fännid\tFoto: Ilmar Saabas\nReformierakonnas endas aitas kaasa põlvkonnavahetus, kui haldusreformi asjus traditsiooniliselt väga skeptiline esimees Andrus Ansip vahetus Taavi Rõivase vastu. Uus valitsusjuht võttis selles asjas avatuma positsiooni. „Tõsi ta on, et ei Siim Kallas ega Andrus Ansip olnud suured algul väljapakutud reformivariantide fännid," möönis ka Arto Aas.\nEndine regionaalminister Siim Valmar Kiisler leidis, et ilma koalitsiooni kokkuleppeta 2015. aasta kevadel poleks midagi juhtunud.\n„Selliseid reforme ei saa teha alt üles, see on kogu maailma kogemus," sõnas Kiisler. „Kindlasti tegi omavalitsuste ja kohalike liidrite valikud lihtsamaks see, et reform tehti kahes etapis, andes alguses võimaluse vabatahtlikuks liitumiseks etteantud kriteeriumide alusel. Nii tuli keskvalitsus pigem kohalikule tasandile appi, et asjad tehtud saaks."\nTema arvates oli kogu idee pikalt küpsenud ja inimestele omaseks saanud. „Küsitlused näitasid juba mitmeid aastaid, et Eesti elanike hulgas oli toetajaid rohkem kui vastaseid. Ja suur osa ettevalmistavast tööst oli tehtud, võimalikud mudelid olid läbi mängitud 2015. aasta valimisteks."\nPoliitiliselt kirjutaks Kiisler aga mootori rolli oma erakonna nimele.\n„Põhitõuke andis see, et IRL võttis oma üheks põhinõudmiseks saada haldusreform peale valimisi koalitsioonileppesse ja otsustas jätta selle elluviimise au Reformierakonnale, kes sai vastutava ministri koha. IRL mõistis, et kui see koht ei ole Reformierakonna enda käes, jätkub nendepoolne pidurdamine, kas või lõputult," sõnas ta.\n„Pärast seda kokkulepet muutus aga Reformierakonna suhtumine kardinaalselt - jutud täiendavate analüüside vajadusest lõppesid päevapealt ja alustati reformiga," meenutas Kiisler. „Naljaga pooleks - lugedes alguses reformi eest vastutanud ministri Arto Aasa intervjuusid, pidin järele vaatama, ega tegemist pole mõne minu vana intervjuuga. Igal juhul oli see koalitsioonipartnerite jaoks suur samm ja tahan siin neid ka siiralt tänada!"\nKõige kriitilisemad hetked haldusreformi saatuse otsustamisel jõudsid kätte 2016. aastal, kui suvel toimus Riigikogus haldusreformi seaduse teine ja kolmas lugemine.\nOlulist rolli mängisid ka sellesse seadusse sisse kirjutatud omavalitsuste ühinemistoetused. Rõivase valitsus ajas niiviisi omamoodi kommi ja kepi poliitikat: kui seadust täidetakse ja ettenähtud tähtaegadel ise ühinetakse, siis on ette nähtud kopsakas ühinemispreemia. Kui seda ei tehta, otsustab ühendamised valitsus ja preemiast tuleb suu puhtaks pühkida.\nÜhinemistoetus tegi ka omavalitsusjuhtide jaoks lihtsamaks olukorra selgitamise kohapealsetele skeptikutele ja vastastele: reform tuleb nagunii, parem lepime ise kokku, saame raha investeeringuteks ja nii on mõistlikum.\n„Peamine oli selge sõnum: kui te ise ei ühine, siis ühendame teid niikuinii!" meenutas Jüri Ratase valitsuse keskkonnaminister Kiisler.\nÜks põhiline kriitikakoht oli tol ajal väide, et reformi ettevalmistajad mõtlevad ja räägivad linna- ja vallapiiridest, aga ei tegele sellega, mis ülesanded on uutel omavalitsustel või kuidas neid rahastada.\n„Toompealt saadakse küll kätte toonekurg, aga järgnevatel aastatel tuleb hakata varblasega elama," rääkis seaduseelnõu arutelul Keskerakonna poliitik Kersti Sarapuu. Ta viitas sellele, et omavalitsuse tulubaasi küsimus on jäänud lahendamata.\nReformierakonna juhitud valitsus arutas sisuteemasid küll kabinetis, ent enne langemist mingeid uusi lahendusi Riigikogule edastada ei jõudnud.\nTeine otsustav koht poliitikute jaoks saabus 2016. aasta detsembris, mil hinge kinni pidades oodati Riigikohtu otsust haldusreformi seaduse vastavuse kohta põhiseadusele.\n„Kaasuse tuum on ikkagi see, kas Eesti põhiseadusliku korra järgi omavalitsusüksuste liitmine nii, nagu seda näeb ette haldusreformi seadus - esiteks vabatahtlik liitumine ja siis nende puhul, kes vabatahtlikult ei liitu, sunniviisiline liitmine -, on lubatav või mitte," selgitas Riigikohtu esimees Priit Pikamäe pärast 26 omavalitsuselt kaebuste laekumist oktoobris.13\nKõrgeim kohus leidis lõpuks vastuolu vaid ühes sättes - ühinemiskulude hüvitamise 100 000 euro suuruses ülempiiris. Muus osas jäi kogu reform paika, sh võimalus omavalitsuste sundliitmiseks.\nRiigikohtu positiivne otsus võttis argumendid käest ka Keskerakonna poliitikutel, kes olid valmis teistsuguse sõnumi korral haldusreformi teemat uues valitsuses taas avama.\nKeskerakonda jõudis pööre haldusreformi asjus 2016. aasta lõpus, mil erakonna esimeheks valiti Jüri Ratas, kes otsekohe tõusis ka peaministriks. Reformi elluviimise eest seisva riigihaldusministrina hakkas Keskerakonna juhitud valitsuses tööle Mihhail Korb, kuid pärast tema tagasiastumist asus 2017. aasta juunis sellele kohale Jaak Aab.\nEnamikule valdadest on see ikkagi sunnitud abielu, ainult üksikud ütlevad, et liituks ka siis, kui sundi poleks.\nKeskerakonna aseesimees Mailis Reps sõitis 2016. aasta suvel presidendivalimiste kampaaniat tehes läbi Eesti omavalitsusi ja üritas saada ka ülevaadet haldusreformiga toimuvast. See, mida Keskerakonna presidendikandidaat nägi, tegi teda skeptiliseks.\n„Enamikule valdadest on see ikkagi sunnitud abielu, ainult üksikud ütlevad, et liituks ka siis, kui sundi poleks," rääkis ta augustikuus. „Mina presidendina ei oleks haldusreformi seadust sellisel kujul välja kuulutanud. Riigikohtust võib siin tulla veel huvitavaid lahendeid, mis asja üldse tagurpidi keeravad."\nJüri Ratase valitsuse haridusminister Reps meenutas, et ka poliitiliselt sõltus kõik tol hetkel Riigikohtu otsusest.\n„Nii mõnedki arvasid, et Riigikohtust tuleb midagi põrutavat. Meil oli Keskerakonnas kokkulepe, et sel juhul võtame teema uuesti lahti. Aga kui midagi ei tule, siis on rong läinud. Ilma juriidiliste argumentideta ei olnud meil õigust segadust tekitada - enamik omavalitsusi oli oma lepingutega juba lõppfaasi jõudnud. Kõik, kes vähegi asja sees olid, ütlesid, et reformi tagasikerimine tekitaks meeletu kaose."\nMailis Reps tunnistas, et eriti raske oli Keskerakonnal seedida haldusreformi seaduse seda osa, mis lubas omavalitsusi sundliita.\n„See oli väga keeruline. Mul kripeldab siiani südamel näiteks see, mida tehti Lüganuse vallaga Ida-Virumaal - nad olid just läbi teinud väga raske kolmikliitumise ja sellega justnagu leppinud." (2013. aastal ühinesid Ida-Virumaa Maidla vald, Püssi linn ja Lüganuse vald uueks Lüganuse vallaks; 2017. aastal aga sundühendati Lüganuse vald Kiviõli linna ja Sonda vallaga.)\n„Kes olid ise vabatahtlikult liitunud, nende puhul oli emotsionaalset, isiklikku valu vähem. Aga iga liitumise taga on mingi lugu," tõdes Reps.\nKeskerakonna poliitik Mailis Reps tunnistas, et eriti raske oli parteil seedida haldusreformi seaduse seda osa, mis lubas omavalitsusi sundliita\tFoto: Andres Putting\nEndine riigihaldusminister Arto Aas nentis, et omavahelistes vestlustes tulid ka Keskerakonna liikmed juba tema ministriajal õlale patsutama ja ütlema: tegelikult sa teed õiget asja.\n„Kuigi Keskerakond ei ole haldusreformi kunagi päriselt enda omaks pidanud, ei olnud ma väga üllatunud, et nad valitsusse jõudes reformi seisma ei pannud. Õnneks olid ka IRL ja sotsiaaldemokraadid haldusreformi elluviimisega juba piisavalt seotud, et nendelgi oleks olnud imelik seda kõike prügikasti visata," rääkis Aas.\nSotside liige, kuid 2017. aasta kohalikel valimistel Paides Suur-Järvamaa valimisliidus kandideerinud Alo Aasma tõdes, et valitsusse tõusnud Keskerakonnale oli haldusreformi toetamine võimalus näidata end populistide asemel riigimeestena. „Nii-öelda uue põlvkonna juhil nagu Jüri Ratas oli seda võib-olla vaja."\nKuid suurte üleriigiliste reformide õnnestumiseks ongi lõpuks vaja, et kõik oleksid ühes pundis, nentis ta. „Suurte oluliste reformide jaoks on toetuspind palju laiem, kui ainult koalitsioonil hääli on. Võib-olla nii ongi õige."\nSiim Valmar Kiisler omakorda leidis, et Keskerakonna käitumine valitsusse jõudes oli loogiline. „Võimul olles tuleb käituda mõistlikult. Pealegi, see protsess oli selleks hetkeks juba piisavalt kaugele arenenud ja näha oli, et ka kohalikud poliitikud ja liidrid olid selle omaks võtnud."\nPärast Riigikohtu 2016. aasta otsust küttis ikkagi veel kirgi see uutelt valdadelt nõutav 5000 elaniku piir, ent värske valitsusjuht Ratas lubas sellesse suhtuda paindlikult.\n„Kui need numbrid tulevad ühel hetkel valitsuse laua peale, siis lähtun kõigepealt sellest, kas selle elanike arvuga omavalitsus on võimeline oma ülesandeid täitma, kas ta on geograafiliselt loogiline, ja alles siis tuleb numbri küsimus," sõnas Jüri Ratas 2016. aasta lõpus tehtud usutluses.\n„Lõplikud arvud on sellised: meil on 79 kohalikku omavalitsust, 64 valda ja 15 linna," ütles riigihaldusminister Jaak Aab pärast 2017. aasta sügisel toimunud kohalikke valimisi. „Kui enne ühinemisi ja ühendamisi oli Eestis alla 5000 elanikuga omavalitsusi 169, siis peale haldusreformi on neid järel 15."\nSeega lubas valitsus siiski mõne erandi. Mailis Repsi sõnul oleks erandeid ilmselt tulnud rohkemgi, kui IRLi esimeheks oleks saanud juba varem sundliitmistesse kriitiliselt suhtunud Helir-Valdor Seeder. Kuid asjad otsustati enne. Kõige kriitilisemad olid Keskerakonna poliitilised konkurendid Loksa linnale tehtud erandi suhtes.\n„[Omavalitsuse] keskmine pindala oli enne 204 ruutkilomeetrit, nüüd 550 ruutkilomeetrit," tõdes Aab pärast ühendamist.\nHaldusreformi õnnestumisele oli kahtluseta suureks abiks see, et pärast 2015. aasta kevade poliitilist kokkulepet üritas Eesti valitsus kogu protsessi korraldada nii kaasavalt ja avatult kui vähegi võimalik.\n„Me teadsime juba ette, et nagunii lõpptulemus kõigile ei meeldi ja on neid, kes lähevad kohtusse, ja nagunii on parlamendiopositsioon vastu," rääkis toonane riigihaldusminister Arto Aas. „See kõik oli ennustatav."\nVastukaaluks kutsus Aas kokku kohaliku halduse reformi eksperdikomisjoni, kelle laualt käisid läbi kõik olulised otsused ja analüüsid ning kes andsid neile heakskiidu.\n„Meil olid seal teadlased, omavalitsusjuhid, maavanemad, parteide esindajad jt," meenutas Reformierakonna poliitik. „Ministrina andis see hästi palju tuge, et valitsuses või parlamendis käies ei tuginenud ma ainult oma teadmistele ja hinnangutele, vaid kandepind oli palju laiem."\nKõikvõimalikke uuringuid haldusreformi vajalikkuse kohta ei hakatud muidugi tegema 2015. aastal, vaid Aasa sõnutsi olid tal „lauasahtlid neid uuringuid täis ja me saime seda teadmist ära kasutada".\nKogu see eeltöö lihtsustas ka hiljem valitsuse seisukohtade põhjendamist näiteks eelviidatud Riigikohtu arutelul.\nTähelepanuväärne detail haldusreformi seaduses oli hüvitiste maksmine oma kohtadest muutuste tõttu ilma jäävatele omavalitsusjuhtidele.\n„Praegu on pakutud valla- ja linnajuhtidele porgandit: kui nad oma kohalt lahkuvad, saavad preemia," nentis Keskerakonna esindaja Kersti Sarapuu haldusreformi seaduse arutelul.\n„Ka see soovitus tuli tegelikult ju ekspertidelt - inimestelt, kes teadsid, kuidas lähiriikides neid reforme oli läbi viidud," sõnas Aas. „Ma ei arva, et see oleks olnud võluvõti, aga see võttis hulga pingeid maha."\nAlo Aasma hinnangul oli selline hüvitiste määramine aga ülearune, kuna sundliitmise perspektiiv oli juba niigi piisav motivatsioon, et kohapeal vajalikud otsused ära teha.\n„See oli lihtsalt tore preemia, aga oma funktsiooni pole see täitnud," nentis Aasma.\nKokkuvõttes õnnestus haldusreform seekord ellu viia sellepärast, et muutuste poolt saavutati lai poliitiline üksmeel, mis hõlmas ka varem skeptilisi suurerakondi. Selle eeldus oli varasem töö, sh uuringud, mis näitasid reformi möödapääsmatust ja vajalikkust.\nReformi ettevalmistused kulgesid nii sujuvalt, et selle üle imestasid poliitikud eri leeridest. Riigi arsenali võeti juba varem järeleproovitud vahendid, sh ühinemistoetused. Kui muu ei aidanud, oli valitsusel võimalik otsustada sundliitmine, mille edukas vaidlustamine Riigikohtus ei läinud omavalitsustel korda.\nT. Sildam, Reformierakond võtab toetuse haldusreformilt. - Postimees, 21.03.2001.\nReformierakond seiskab haldusreformi. - Eesti Päevaleht / BNS, 23.03.2001.\nU. Klaas, President Meri intervjuu Postimehele. - Postimees, 03.10.2000.\nM. Jürgenson, Mõistlikuma elukorralduse nimel. - Kesklinna Sõnumid, 02.2009.\nU. Seaver, M. Tamm, Kiisler esitas valitsusele haldusreformi koos ajakavaga. - Postimees, 05.03.2009.\nMihkel Oviiri kiri Ivari Padarile, 27.02.2009.\nA. Ideon, Seitse valimishetke. - Postimees, 16.10.2009.\nSeaduseelnõu 359SE ja seletuskiri. - Riigikogu.ee.\nA. Teeväli, Kohalike omavalitsuste sotsiaalmajandusliku arengu seos haldusterritoriaalse reformiga - aastatel 1999-2005 ühinenud omavalitsusüksuste sotsiaalmajanduslike muutuste analüüs. Magistritöö. Tartu, 2009.\nAutori intervjuu Alo Aasmaga detsembris 2017.\nAutori intervjuu Arto Aasaga detsembris 2017.\nAutori intervjuu Siim Valmar Kiisleriga detsembris 2017.\nA. Ideon, Riigikohtu esimees: haldusreformi kohtuotsusega venitamist ei tule. - Maaleht, 06.10.2016.\nA. Ideon, B. Mikovitš, Mailis Reps: valimiskogu lööb poliitilise tagatoa segi ja see sobib. - Maaleht, 04.08.2016.\nAutori intervjuu Mailis Repsiga detsembris 2017.\nA. Ideon, B. Mikovitš, Kaks vaadet Eesti elule - Jüri Toompealt ja Anne Järvamaalt. - Maaleht, 04.01.2017.\nValitsuse pressikonverentsi stenogramm, 26.10.2017.\nArtikkel ilmus esmalt pealkirjaga "Peamised poliitilised hoiakud ja argumendid haldusreformi eel. Miks nüüd õnnestus?" rahandusministeeriumi välja antud artiklikogumikus "Haldusreform 2017" (Tallinn, 2018, toimetaja Sulev Valner).\nSuur-Järvamaa asutaja Alo Aasma: natuke nukker tunne on


18.11.2011 @ 00.00\n[VM] Eesti toetab infrastruktuuri arendamist Euroopa Liidu naabrusriikides\nTeemad: ARMEENIA, ASERBAIDŽAAN, GRUUSIA, , MOLDOVA, , UKRAINA, VALGEVENE, ARENGUKOOSTÖÖ, EESTI ARENGUKOOSTÖÖ, EUROOPA LIIDU ARENGUKOOSTÖÖ, naabruspoliitika\nEesti soovib Euroopa Naabruse Investeerimisrahastu sihtfondi kaudu tugevdada Euroopa Liidu ja tema naabrite infrastruktuuri vastastikust seotust veonduse ja energia valdkonnas ning tegelda keskkonnaprobleemide lahendamisega.\n16.11.2011 @ 00.00\nNoortefoorum rahvusvähemuste rollist Eesti ühiskonnas\nTeemad: AFGANISTAN, ARMEENIA, ASERBAIDŽAAN, , GRUUSIA, MOLDOVA, , , UKRAINA, VALGEVENE, DEMOKRAATIA ja INIMÕIGUSED, rahvusvähemused, MAAILMAHARIDUS, MIGRATSIOON\nAKÜ kutsub osalema noortefoorumil, kus arutatakse rahvusvähemuste noorte rolli üle Eesti elus. Üritus toimub 25. novembril 2011 kell 10:00-16:30 Tallinnas, Õpetajate Majas. Töökeel on vene keel.\n11.11.2011 @ 00.00\n[Riigikogu] Maruste kohtus Kosovo põhiseaduskohtu kohtunikega Teemad: , DEMOKRAATIA ja INIMÕIGUSED\nRiigikogu põhiseaduskomisjoni esimees Rait Maruste tutvustas tänasel kohtumisel Kosovo põhiseaduskohtu delegatsiooniga Toompeal Riigikohtu loomisega seotud probleeme.


Delikaatne ja hooliv romantik — Sirp\nDelikaatne ja hooliv romantik\nRobert Doisneau’ näitus on suurepärane pilguheit romantilisse Pariisi, kuid suudab pakkuda huvi ka professionaalidele ning tõstatab küsimusi tänavafotograafia võimalikkusest reguleeritud maailmas.\nRobert Doisneau’ näitus „Pariisi lood“ Juhan Kuusi dokfoto keskuses kuni 18. VIII.\nHenri Cartier-Bresson, Robert Doisneau, Garry Winogrand, Irving Penn, Robert Frank, Bob Willoughby, Josef Koudelka, Vivian Maier, David „Chim“ Seymour, Robert Capa … Seda nimekirja võiks jätkata veel pikalt. Nad kõik on fotograafid, kelle looming on suuremal või vähemal määral puudutanud pea kõiki praegusaegseid fotograafe. Kellele meeldib üks, kellele teine. Mõnel on nad kõik raamaturiiulis esindatud.\nSamuti on see osake nendest fotograafidest, kelle näitusi soovin vähemalt korra elus külastada. Mis seal salata, raamatutest jääb väheks. Internetist rääkimata. Kuna foto kui meedium on väga sõltuv sellest, kuidas ja kus seda vaadata, siis eelistan näitusi koos välja prinditud fotodega raamatutele või internetile. Paraku tuleb enamasti mujale sõita. Seekord on Juhan Kuusi dokfoto keskus Robert Doisneau’ loomingu koju kätte toonud, seda võimalust kasutamata jätta oleks suisa rumalus.\nDoisneau, Bresson, Ronis – kolmik, kelle nimed hüppavad pähe, kui rääkida 1930.–1950. aastate Pariisi elu kujutavatest fotograafidest. Doisneau on delikaatse ja romantilise, pisut humoristliku ning enamasti kompositsiooniliselt perfektse käekirjaga oma koha klassikute seas igati välja teeninud.\nHoolimine pildistatavast. Juhan Kuusi dokfoto keskuses on väljas tema parimate tööde valik. Seda on ka tunda. Väikesesse ruumi on paigutatud nii palju nauditavat, et kõik oletuslik näituse külastusega seotud ajaplaneerimine lendab aknast välja. Pilte paistab olevat meeletu kogus, neid jagub igasse nurgatagusesse, kuid hämmastaval kombel see ei häiri. Pigem vastupidi. Et fotode formaat on suhteliselt väike, siis tuleb nende üksikasjalikumaks vaatamiseks päris lähedale minna. Fotod sisenevad vaataja isiklikku ruumi ning fotode ja vaataja vahel tekib usalduslik side. Fotod ise on grupeeritud sujuvalt, ühelt teemalt teisele minnakse märkamatult üle.\nOodatult on suur rõhk tänavafotograafial või pigem siis elustiilifotograafial. Doisneau suudab edasi anda eelmise sajandi algusaastate ja keskpaiga Pariisi elu sellisena, nagu ootame. Armsa, kena ja romantilisena. Doisneaulikult. Seda mitte just halvas mõttes.\nRobert Doisneau’ „Preili Anita“ on üks paremaid portreenäiteid: detailide pisivigadest hoolimata tekib portreteerituga (ja selle kaudu portreega) väga tugev emotsionaalne side.\nKunstniku enda tõdemus „ma ei pildista elu sellisena, nagu see on, vaid sellisena, nagu ma tahan, et see oleks“ võtab minu silmis tema – tänavafotograafi – loomingu väga tabavalt kokku. Filmilikkus, isegi muinasjutulisus on tema töödes läbiv. Samuti on selgelt tajutav ka tema suhtumine pildistatavatesse. Näitusel, aga ka kogu tema loomingus, on peaaegu võimatu leida fotot, kus ta oleks keskendunud halvale või üritanud kujutada pildistatavat ebasoovitavas või kompromiteerivas olukorras. Hea näide on ehk tema tuntuim foto „Raekoja suudlus“ („Le baiser de l’hôtel de ville“, 1950), mille tegemiseks oli ta tegelikult palunud noortel poseerida. Tulemus on suurepärane, nagu romantilisest filmist pärit kaader, mis kannab suurepäraselt edasi tolleaegse Pariisi vaimsust või vähemalt meie ettekujutust sellest. Kas foto oli poseeritud või mitte, ei vähenda selle väärtust tänavafotograafia mõistes karvavõrdki.\nHoolimine pildistatavast läbib kogu Doisneau’ loomingut. See, kuidas ja mida on ta võtnud arvesse piltide lõplikul valikul, võiks olla meeles igal fotograafil ka praegu. Detailid, näiteks, et tantsijanna ei paistaks fotol liiga vulgaarne, olid talle määrava tähtsusega. See kipub tihti fotograafidel meelest minema.\nSuurepärane portretist. Rõõmustab, et esindatud on ka Doisneau’ portreede valik. Kuna teda teatakse eelkõige tänavafotograafina, siis võib tulla üllatusena, et ta oli ka suurepärane portreefotograaf. Tema kontseptuaalne portree Picassost „Picasso saiasõrmed“ („Les pains de Picasso“, 1952) on suurepärane näide kontseptuaalsest portreest. Seal on saavutatud portreežanri ja kontseptuaalse fotograafia ideaalne tasakaal. Portreteeritu ei jää idee varju, kuid teose idee kunstniku kätest kui leivateenijatest on lihtne ja mõjus. Teos on loomulikult ka doisneaulikult humoorikas.\nTeine silmatorkav portree on „Preili Anita“ („Mademoiselle Anita“, 1951). Naiselikult õrn kujutis mõjub nii tugevana, et alles süvenemisel jääb silma, et kaadris on ka Doisneau ise. Peegelpildi kujul. See on võte, millest fotograafid üldiselt hoiduvad, kuid mis antud juhul ei häiri, vaid pigem rõhutab fotograafi ja portreteeritava usalduslikku (ehkki juhuslikku) sidet. See on üks paremaid portreenäiteid just sellepärast, et detailide pisivigadest hoolimata tekib portreteerituga (ja selle kaudu portreega) väga tugev emotsionaalne side. Doisneau kujutab Anitat kookonist vabanenud liblikana. Olen selle tõlgendusega täiesti nõus.\nVäärtuslik õppematerjal. Näituse mõneti üllatava osa moodustab video „Kontaktid. Robert Doisneau“ video. Lühifilmide sari „Kontaktid“ (1989–2008) on väärtuslik õppematerjal neile, kes tahavad heita pilku fotograafide sisemaailma.\nKaader kaadri haaval näidatakse valitud fotode saamislugu, fotograaf selgitab, kuidas valik tehtud sai. See on suurepärane lisand, kuhu tuleb süveneda ja vaadata mitugi korda üle. Automaatselt taban ennast mõtisklemas valikute üle, mida Doisneau on teinud, ja nende üle, mida mina oleksin teinud. Oma rõõmuks pean tunnistama, et oleme suhteliselt ühel meelel. Ainus erand on kaadriseeria fotost „Venus“ („Vénus prise à la gorge“, 1964), mille puhul mulle meeldis kaader, kus modelliks olnud naisterahvas kiikab üle õla kaamerasse, kuid saan suurepäraselt aru, et see sobiks William Kleini või Garry Winograndi loomingusse, võimalik et isegi Martin Parri omasse, kuid mitte Doisneau’ piltide sekka. Seega olin pildivaliku osas siiski Doisneau’ga ühel meelel.\nVideo on dokumentaalse lisandina juba iseenesest väärtuslik materjal, näitusel toimib see lausa suurepäraselt. Fotohuvilisele on see kasulik teave, kuid neile, kes fotograafiat õpivad, asendamatu võimalus.\nRobert Doisneau. Vennad, Pariis. 1934.\n„Pariisi lood“ on üks asjalikumaid fotonäitusi, mida viimasel ajal näinud olen. Klassiku näitust niiviisi kokku panna, et pakuks naudingut nii huvilistele kui ka professionaalidele, pole just lihtne ülesanne. Kui huvilistele on see suurepärane retk muinasjutulisse ja romantilisse Pariisi, pilguheit lugude ja unistuste maailma, siis fotograafe kõnetab näitus just fototehnilise ja haridusliku poole pealt.\nVäljapanekuga tõstatatakse ka küsimus tänavafotograafia võimalikkusest praeguses reguleeritud ühiskonnas, kus kestab arutelu inimõiguste ja fotograafi eneseteostusõiguse üle. Doisneau’ näitus ei anna sellele küll ühest vastust, kuid osutab, et teatud tehnikate abil saab suurepäraseid pilte ka siis, kui paluda inimestel spontaanselt poseerida. Paraku ei aita see tabada intiimseid hetki, mille puhul ei saagi luba küsida. Kui paljud kuulsad ja fotoajalukku läinud teosed oleksid jäänud sündimata, kui pildistatav oleks keeldunud? Ükskõik kui tore pilt sellest poleks ka sündinud. Kas nüüd saaksime avaldada fotot, kus kunstipoe akna taga vaatab naine üht kunstiteost, tema mees aga maia näoga hoopis teist, varjatud huvi paljastavat teost? Doisneau’ modellidel on humoorikad näoilmed, mis ei solva pildistatut, kuid kas praegu tohiks ta küsimata pildistada võõraid inimesi? William Klein on arvanud, et selliseid pilte, mida ta kunagi tegi, ei saa praegu teha, sest ühiskonna arusaamades on palju muutunud. Huvitav, mida Doisneau arvaks?\nEva Labotkini näitus „Koridori lõpus oli peegel“ galeriis Positiiv kuni 2. X. Eva Labotkini näitus ei tulnud mulle suure üllatusena. Olen oodanud põnevusega, millal …


Tasakaalus korpuse sagedusloendid:\nTasakaalus korpuse lemmad sageduse järjekorras\nTasakaalus korpuse lemmad tähestikulises järjekorras\nTasakaalus korpuse sõnavormid sageduse järjekorras\nTasakaalus korpuse sõnavormid tähestikulises järjekorras\nSagedusloendid allkorpuste kaupa (iga allkorpus sisaldab 5 miljonit sõna):\nAjakirjanduskorpuse lemmad sageduse järjekorras\nAjakirjanduskorpuse lemmad tähestikulises järjekorras\nAjakirjanduskorpuse sõnavormid sageduse järjekorras\nAjakirjanduskorpuse sõnavormid tähestikulises järjekorras\nIlukirjanduskorpuse lemmad sageduse järjekorras\nIlukirjanduskorpuse lemmad tähestikulises järjekorras\nIlukirjanduskorpuse sõnavormid sageduse järjekorras\nIlukirjanduskorpuse sõnavormid tähestikulises järjekorras\nTeaduskirjanduskorpuse lemmad sageduse järjekorras\nTeaduskirjanduskorpuse lemmad tähestikulises järjekorras\nTeaduskirjanduskorpuse sõnavormid sageduse järjekorras\nTeaduskirjanduskorpuse sõnavormid tähestikulises järjekorras\nKoondloend sageduse järjekorras\nKoondloend tähestikulises järjekorras\nSagedusloend on koostatud statistilise ühestajaga t3mesta morfoloogiliselt ühestatud ning seejärel reeglipõhise meetodiga järelühestatud Tasakaalus korpuse põhjal. Korpuse koostisosadeks on: 5 miljonit sõna ajalehetekste, 5 miljonit sõna ilukirjandust, 5 miljonit sõna teadustekste. Järelühestamist oli vaja t3mesta-ga mitmeseks jäänud vormide ühestamiseks. Järelühestamise protsessi võib jagada kolme suuremasse ossa:\n1) sama analüüsi saanud, aga erinevate lemmadega sõnavormide ühestamine - nt kas sõnavormi talvel lemma on talv või tali. Järelühestamise käigus leiti mitmeseks jäänud lemmadest sobilikum ning see läks ka sagedusloendisse. Sobilikumaks lemmaks peeti seda, mis ühese sõnavormina esines sagedamini samas tekstis või, juhul kui ühe teksti põhjal ei saanud midagi järeldada, siis samas allkorpuses.\n2) nud- ja tud-partitsiipide, mis t3mesta väljundis jäävad mitmeseks verbi ja adjektiivi tõlgenduse vahel, ühestamine, nt kas sõnavorm laulnud lausetes Ta on laulnud ooperis või Ta ei ühinenud kiidulaulu laulnud kriitikute arvamusega kuulub verbide hulka ja tema lemma on laulma või adjektiivide hulka ja tema lemma on laulnud. nud- ja tud-partitsiibid saavad järelühestamise käigus alati verbi analüüsi, olenemata nende süntaktilisest funktsioonist lauses.\n3) ülejäänud mitmesuste lahendamine.\nKokku esines korpuses sõnu 14438223 (ilma kirjavahemärkideta). Enne järelühestamist oli erinevaid analüüse 16610934, pärast järelühestamist 15000562. Kokku esines korpuses erinevaid sõnavorme 997934, neist 580805 esinesid korpuses vaid ühe korra. Erinevaid sõnavorme, mille analüüs jäi mitmeseks, esines järelühestatud tekstis 18996, nendest enamik said pärisnime märgendi (11940). Ülejäänud (7056) mitmeseks jäänud analüüsiga sõnade seas esines mitmuse ja ainsuse vahelist eristamatust (nt kas sõnavorm on on ainsuse või mitmuse vorm), määrsõna ja sidesõna vahelist eristamatust (nt nagu, kui), kirjavigu, võõrkeelseid sõnu ja muud, mis ei mõjutanud lemmade ja sõnavormide sagedusloendite usaldusväärsust.\nSiin on esitatud kolm loendit: lemmade-, sõnavormide- ja nende koondloend. Lemmade sagedusloendis on korpuses 10 või enam korda esinenud lemmad ning sõnavormide sagedusloendis on vähemalt 10 korda esinenud sõnavormid. Koondloendis on ühendatud lemmade ja sõnavormide loendid; on esitatud vähemalt 10 korda esinenud lemma kõik sõnavormid. Lemmade ja sõnavormide sagedusloendid on koostatud ka iga allkorpuse kohta eraldi: ajakirjanduse korpus (5 miljonit sõna), ilukirjanduse korpus (5 miljonit sõna) ja teaduskeele korpus (5 miljonit sõna). Kõigist loenditest on kaks versiooni:\n1) sorteeritud sageduse kahanemise järjekorras.\n2) sorteeritud tähestiku järjekorras.\nMis sagedusloendist välja jäid?\nLisaks eelnevalt kirjeldatud vähemalt kümne esinemiskorra piirile on sagedusloenditest välja jäetud kirjavahemärgid, lühendid, numbriga kirjutatud arvsõnad, rooma numbrid, pärisnimed, genitiivatribuudid (märgend G morfoloogilise analüsaatori väljundis) ning märgenditega 'kokkukleepunud' sõnad, st korpuse märgendusvead. Lisaks sellele on saadud loenditest hiljem käsitsi eemaldatud võõrkeelseid sõnu ning ka pärisnimesid, mis olid morfoloogiliselt analüsaatorilt saanud muu st mitte-pärisnime analüüsi.


6 testitud viisi, kuidas aidata oma Instagrami kontol pääseda oma esimeste 1000 jälgija juurde 2020\n6 testitud viisi, kuidas aidata oma Instagrami kontol pääseda oma esimeste 1000 jälgija juurde\nKui soovite tõesti õpilaste ja vanematega ühendust luua, on Instagrami konto omamine hädavajalik.\nSiin on miks. 2018. aasta juuni seisuga oli Instagrami kasutajate arv jõudnud 1 miljardi aktiivse kasutajani, võrreldes 800 miljoni aasta taguse kasutajaga. (Statista) Enam kui 90 protsenti Instagrammeritest on alla 35-aastased, see on paljude sõltumatute koolide sihtrühm.\nInstagram on fotode jagamise, pealdiste ja kommentaaride ümber üles ehitatud sotsiaalne võrgustik. Fotode üleslaadimine ja nende kiire redigeerimine on lihtne, et need oleksid kvaliteetsed või annaksid filtrite abil ainulaadse ilme. Instagrami üheks suureks plussiks on hashtagide laialdane kasutamine, mis muudab potentsiaalsete jälgijate teie konto leidmise hõlpsamaks.\nInstagram on koolidele eriti asjakohane sotsiaalne platvorm kolmel põhjusel.\nVanemad on tunginud Instagrami\nPaljud õpilased peavad Instagrami aegunuks ja moetuks, peamiselt seetõttu, et just seal vanemad veedavad. Kuigi endiselt leidub teismelisi, kes naudivad fotode postitamise kogemust, eelistatakse vanemate seas üha enam Instagrami kasutamist.\nSaate oma kooli tutvustada\nInstagram on koht, kus saate piltide ja lühivideote abil näidata, kui erilist teie kool kasutab. Sisuliselt võite oma kooli erakordsete omaduste kohta näidata, mitte öelda.\nSaate kogukonna üles ehitada\nPäringute ja registreerumiste kogumine on seotud inimestega suhete loomisega. Luues koolipõhise rühma või kasutades selleks määratud hashtagi, saate oma pilte ja videoid jagada õpilaste, õpetajate ja vanematega. Proovige jagada pilte kooliüritustest, lõpuaktustest, õppekäikudest, klassitoimingutest ja muust. Võite isegi paluda oma kogukonnal osaleda, postitades neile oma pildid.\nEnamik turundajaid ütleb teile, et teie Instagrami konto kasvatamiseks 1000 või enamaks jälgijaks on kõige olulisem hea sisu.\nInstagram on väga visuaalne platvorm ja eduka konto omamine sõltub teie võimest avaldada pilkupüüdvaid ja kaasahaaravaid pilte. Kuid ahvatlevad pildid on vaid osa võrrandist. Paljud koolid avaldavad suurepärast sisu, kuid jätavad tähelepanuta mõned võtmetähtsusega taktikad, mis aitavad neil publikut tavapärasest kiiremini üles ehitada.\nSiin on kuus strateegiat, mille abil saate oma esimesed 1000 jälgijat Instagrami saada.\nStrateegia nr 1. Reklaamige oma kontot ka teistel kanalitel\nSee võib tunduda mõttetu, kuid üllatav arv kooli Instagrami kontosid unustab veenduda, et reklaamivad oma Instagrami kontot oma veebisaidil ja teistes sotsiaalsetes võrgustikes. Looge igihaljas tüüpi postitus, mida saate regulaarselt oma sotsiaalvõrgustikes uuesti avaldada, mis kutsub inimesi teiega Instagramis liituma.\nStrateegia nr 2. Vahetage „Shout Out for Shout Out” (S4S) teiste kontodega\nS4S on lühend, mis tähendab Instagramis “Shout Out for Shout Out” või “Share for Share”. Siin reklaamite mõnda teist kontot oma Instagrami voogus ja helistate teisele üksusele, et nad saaksid teene tagasi. Parim viis S4S-i vahetamiseks on saata teistele kontodele privaatsõnumeid ja küsida, kas nad oleksid huvitatud teiega karjumise vahetamisest.\nKas soovite luua ühenduse teiste Instagramis asuvate koolidega? Teiste sõltumatute koolide jälgimiseks Instagramis klõpsake siin.\nStrateegia # 3. Korraldage Instagrami võistlus\nKonkursid on tõhus viis oma kooli teadlikkuse tõstmiseks, kaasamiseks ja tõsiselt investeeringutasuvuse suurendamiseks. Siin on mõned võistluse näited, kuidas alustada:\nKonkurss „Märgi sõber”\nMäärake tähtaeg ja määrake auhind, mida inimesed tõesti soovivad. Andke neile juhised sisenemiseks. Näiteks „Kuidas siseneda: meeldib see foto @ sildista 2 sõpra”.\nKonkursi „Esita foto”\nKutsuge jälgijaid fotot postitama (valite foto kategooria). Looge määratud räsimärk ja juhendage osalejaid teie silti kasutama. Foto, millel on kõige rohkem meeldimisi, võidab, nii et sildistage oma sõbrad ja öelge, et nad hääletaksid teie foto poolt. Andke inimestele teada, milline peaauhind saab, ja kaaluge auhindade jagamist II ja III koha võitjatele.\nKonkurss “Koguge raha hea põhjuse nimel”\nKaaluge raha kogumist kohaliku kooli heategevuse või stipendiumi jaoks. Kutsuge osalejaid:\nJälgige oma kooli Instagrami kontot\nJäädvustage foto, mis näitab, kuidas neil (ja nende perekonnal) on positiivne erinevus\nPaluge neil lisada teie määratud hashtag\nKutsuge neid üles eesmärki toetama\nSee on hea viis partnerluse loomiseks kohaliku kaupmehega, kes hoolib teie koolist. Kutsuge osalejaid üles postitama oma toodet või toodet, mida teie kohalik kaupmees müüb, ja määrake võidukriteeriumid. Näiteks paluge kohalikul juuksurisalongil tasuta stiili muutmine uute järgijate vastu. Määrake konkursi hashtag ja kutsuge inimesi üles esitama pilt endast ja sellest, milline oleks nende unistuste juuste stiil, kui nad võidaksid. Nõuda, et nad märgistaksid vähemalt 2 sõpra, kes võivad nende arvates juuksurisalongi sagedamini käia. Võidab inimene, kellel on kõige rohkem hääli!\nOsalised tutvustused on suurepärased! Need suurendavad kaasatust ja võimaldavad teil luua suhteid kohaliku ettevõttega. Ristreklaam on kasulik teie koolile ja kaupmehele.\nValige retseptide kategooria, mis sobib teie kooliga (st retsepti järgi saavad lapsed süüa teha või ühe, mida saate perena valmistada). Paluge neil oma lapse või perega koos pilte teha. Osalejad peavad esitama retsepti ja lapse või pere toiduvalmistamise pildi selleks määratud hashtagi abil. Andke neile teada kriteeriumid, mida kohtunikud võidu hindamisel kasutavad. Andke auhind, mis julgustab perekondi koos küpsetama, näiteks köögimasin.\nKonkurss “Näita meile oma XX”\nSee on lõbus võistlus, kus valite midagi - näiteks perekondlik tegevus, koolitegevuses osalev pere või perekondlikku tervislikku suhtlemist soodustav ruum (peresõbralike raamatute riiul, muusikatuba, õuemänguala jne) - ja paluge inimestel üles laadida pilt, mis kajastaks teemat. Nad peavad teie kooli jälgima, lisama määratud hashtagi ja sildistama muidugi vähemalt 2 sõpra. Saate lisada boonustegevusi, et aidata haakumist veelgi levitada ja saada rohkem jälgijaid. Võitjad saab juhuslikult valida või võite ka kriteeriumid kehtestada.\nSeadke kordusperiood (st igal reedel) ja korraldage GIVEAWAY REEDAY võistlus. Jagage sagedamini väiksemaid auhindu, hoides oma publikuhuvi kõrge ja makstes suhteliselt madalad. See on veel üks hea viis kohaliku kaupmehega partnerluse tegemiseks. Tehke sisestamine lihtsaks, näiteks:\nLIKE seda fotot\nTAG 3 sõpra\nVõitjad kuulutatakse välja järgmisel teisipäeval XX / XX / XXXX.\nEksklusiivne TASUTA boonus: laadige alla pdf-fail 6-st testitud viisist, kuidas aidata oma Instagrami kontol pääseda oma esimeste 1000 jälgija juurde, et saaksite seda tulevikus kasutada ja / või jagada oma kooli kolleegidega.\nStrateegia nr 4. Kasutage tegevusele kutset (CTA)\nInimesed reageerivad, kui ütlete neile, mida soovite. Kas soovite, et neile meeldiks teie postitused? Kas märgistada nende sõbrad? Parim viis inimeste tegutsemiseks on öelda neile, mida soovite, et nad teeksid.\nStrateegia nr 5. Muutke pealdise pikkust\nEnamik kontosid kasutab Instagramis lühikesi ja magusaid subtiitreid, kuid see pole nõue. Võite võtta lisaaega ja kirjutada mini-ajaveebi tüüpi pealdisi teema jaoks, mis on teie vaatajaskonnale tähenduslik - näiteks võib-olla lapsevanematega seotud teema, mille kohta võiksite nende arvates vaeva näha. Kujundage huvitav pilt või video, et minna koos eriti pika postitusega ja vaadata, kas soovite sellega rohkem tegeleda.\nStrateegia nr 6. Kasutage populaarseid ja asjakohaseid räsimärke\nRähikud on suur osa Instagrami kultuurist. Hashtagreid ehk lühidalt „silte” kasutatakse nii otsingu kui ka punkti rõhutamiseks. Sellised saidid nagu Hashtagify.me või Tagboard aitavad teil leida kõige populaarsemaid räsimärke ja neid, mida tasub kõige rohkem kasutada. Klõpsake siin, et saada lisateavet sotsiaalmeedia räsimärkide uurimise kohta ...\nInstagramil on uhke miljard aktiivset kasutajat kuus; Sellel on iga päev 500 miljonit Instagrami kasutajat. Nupule Meeldib klõpsitakse keskmiselt 4,2 miljardit korda päevas ja 63 protsenti teenib aastas rohkem kui 50 000 dollarit. Pole ime, et enamik iseseisvaid koole kasutab seda rikkalikku ressurssi, jagades oma lugusid ja suheldes oma publikuga.\nOlen kindel, et saate ülaltoodud kuue strateegia abil oma Instagrami kasvatada 1000 ja enama jälgijani. Selle saavutamiseks peate siiski tegutsema. Nii et olge hõivatud - ja jälgige, kuidas teie Instagrami konto vaatajaskond kasvab!\nKas soovite rohkem SchneiderB Media Instagramiga seotud sisu? Vaadake neid populaarseid postitusi:\n4 viisi oma kooli jälgijate saamiseks Instagramis\n8 parimat Instagrami rakendust koolidele\n10 viisi oma koolile atraktiivse Instagrami voo kujundamiseks\nFacebook Live VS Instagram Live: Kuidas kasutada otseülekannet nende täiel potentsiaalil\nÜlim juhend oma kooli kasvatamiseks Instagramis\nKuidas kasutada Instagrami videot oma kooli abistamiseks sotsiaalmeedias\nMillised on teie lemmik Instagrami vaatajaskonna loomise strateegiad? Millised strateegiad oleksin pidanud sellesse postitusse lisama, kuid mitte? Kommenteerige palun allpool ja aidake ülejäänud kooliturunduse kogukonnal kasvatada nende Instagrami kontod 1000-le ja üle selle!\n6 katsetatud viisi, kuidas aidata oma Instagrami kontol pääseda oma esimeste 1000 jälgija juurde Canva esitluste kaudu\nMillised oleksid majanduslikud tagajärjed sundides Facebooki sotsiaalmeedia ettevõtteid (Facebook ja Instagram, mitte WhatsApp) sulgema?Miks ma ei saa oma lugu Instagrami salvestada ja üles laadida? Kas ma rikkusin Instagrami reegleid? Kui kasutan oma telefonis mõnda muud kontot, saab see video üles laadida.Kuidas veebis Instagrami otseteateid saata ja vastu võtta?Mida teevad brändid / ettevõtted Instagramis, mis on uuenduslikud?Kuidas panna minu WhatsApi profiilipilt kestma kauem kui 24 tundi?Kui ma tahan asju Indias Instagramis müüa, siis mida kõike pean tegema?Kas ma saan lisada uusi kontakte WhatsApi gruppi töölaual?Mul on probleem, mida pole Instagrami abikeskuses. Kas on e-posti, millega saan ühendust võtta?\nEnda tundmaõppimine Facebook Messengeri kaudu (ja mitte ainult kogutavate andmetega)Ärinõuannete Instagram.Snapchat: surnud või elus?Motiveerige end nende WhatsApi oleku inspireerivate tsitaatidegaKas WhatsApp hävitab Facebooki?TikToki sisulooja juhendInstagram vs Youtube: milline on teie kaubamärgi jaoks sobiv mõjutajate turundusplatvorm?Minu mõtted teemal “WhatsApp, sõnumsiderakendused ja digitaalse tervise tulevik Ühendkuningriigis”


Täna 18.novembril kohtus Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon Riigikogus Eesti Gaasiliidu esindajatega. Gaasiliidu poolt olid kohal Teet Eelmere, Hardi Sui, Andrus Laur, Roman Bogdanovitš ja Tõnis Kukk. Gaasiliit rääkis, et gaas on energeetikapor...\nEKRE fraktsioon kohtus Eesti Haigekassa juhtidega\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon kohtus 23.03 Eesti Haigekassa juhatuse esimehe Tanel Rossi, juhatuse liikme Mari Mathieseni, tervishoiu- ja kommunikatsiooniosakonna juhataja Katrin Romanenkoviga. Haigekassa juhid andsid ülevaate ameti vas...\nSinine Äratus piketeeris Tartus rollimängude ja ajupesu vastu koolides\n17. jaanuaril korraldas EKRE noorteühendus Sinine Äratus Tartus Haridusministeeriumi ees piketi, et seista vastu soovitusele hakata koolitundides läbi viima pagulasteemalisi rollimänge ning teisi väärtuspõhist kasvatust õõnestavaid tegevusi. Si...\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna volikogu koguneb laupäeval 25.03 Paides\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) volikogu koguneb laupäeval, 25. märtsil kell 12 Paide kultuurikeskuses. Päevakorras on erakonna esimehe Mart Helme ettekanne poliitilisest olukorrast Eestis ning vastu võetakse poliitiline deklaratsioon. Samut...\nKonservatiivne Rahvaerakond on valmis osalema uue ja eestimeelse valitsuse loomises, kuid erakond ei pea selle nimel võimalikuks taganeda oma kesksetest programmilistest seisukohtadest. Avaldame volikogu avalduse täismahus: Eesti Vabariigi valitsuse vah...\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) esitles Estonia Talveaias kohalike valimiste Tallinna programmi. EKRE Tallinna linnapeakandidaat Martin Helme kirjeldas seda kui moodsat ja selgelt tulevikku vaatavat. „Me tahame, et Tallinnasse ei tuldaks vaatam...


Nissan - City Motors / City Motors Lasnamäe 24H iseteeninduskapp\nCity Motors Lasnamäe 24H iseteeninduskapp on inimkontaktivaba, mugav ja kiire lahendus:\nKuidas City Motors Lasnamäe iseteeninduskapp töötab?\nBroneerige aeg teenindusse siin või telefoni teel 638 9290 ja me saadame SMS sõnumina Teie telefonile iseteeninduskapi uksekoodi, millega saate vajalikud toimingud teostada.\n1. Broneeri aeg teenindusse siin ning märgi broneeringuvormil, et soovid kasutada City Motors Lasnamäe 24H iseteeninduskapi teenust. (Tööpäeva jooksul võib teenuse käivitada ka hooldenõunikule helistades või kohale tulles.)\n4. Too auto City Motors Lasnamäe esindusse Tallinnas Osmussaare 10 ning pargi City Motors Lasnamäe märgisega parkimisalale.\n5. Otsi välja Sinu mobiilile saadetud iseteeninduskapi uksekood.\n7. Sisesta uksekood sõrmistiku abil iseteeninduskappi.\n8. Iseteeninduskapi sahtel avaneb, jäta võtmed sahtlisse ning sulge sahtel.\n1. Kui auto on valmis, saadame SMS sõnumina teavituse koos uue iseteeninduskapi uksekoodiga.\n2. Tule autole City Motors Lasnamäe esindusse järgi Sinule sobival ajal.\n3. Otsi välja mobiilile saadetud uus iseteeninduskapi uksekood.\n5. Sisesta uksekood sõrmistiku abil iseteeninduskappi.\n6. Iseteeninduskapi sahtel avaneb, kus sees on Sinu auto võtmed ja vajadusel allkirjastamist vajavad dokumendid.\n7. Võta dokumendid ja võti ning sulge iseteeninduskapi sahtel\n8. Allkirjasta vajadusel dokumendid ja postita iseteeninduskapi kõrval olevasse postkasti.\n9. Võta auto võtmed ja välju. Auto leiad City Motors Lasnamäe märgisega parkimisalalt.


TalTechi laborid ootavad marjakasvatajaid, et ehitada päikeseenergiaga jahutusseade - Maaleht\nTalTechi laborid ootavad marjakasvatajaid, et ehitada päikeseenergiaga jahutusseade\nTallinna Tehnikaülikool avab sel neljapäeval, 23. mail Tallinnas oma laborite uksed, et demonstreerida, kuidas lahendatakse tootearenduse probleeme ning genereeritakse uusi tarku ideid.\nMaasikad. Foto: Argo Ingver\n„Kutsume ettevõtteid Mereakadeemia laboritega tutvuma. Meil on kala töötlemise labor, külmatehnika labor, laevasimulaatori keskus ning pneumaatika ja hüdraulika labor,” rääkis Vahur Valdna TalTech Eesti Mereakadeemiast.\nLisaks merenduse ja kalandusega seotud ettevõtetele oodatakse ka põllumajandusettevõtteid, et arutleda külmutusseadmete teemal. Mereakadeemias on ka külmatehnika eriala, kuna laevadega transporditakse külmutatud tooteid. „Tahaks koos maasika- ja vaarikakasvatajatega maha istuda ning arutada päikeseenergial põhineva külmaseadme teemal, mida on piltlikult öeldes võimalik panna põllul vao otsa,” selgitas Valdna.\nJuunis-juulis, kui väljas on 30 kraadi sooja, on vaja põllul kokku korjatud maasikad enne külmhoidlasse viimist vaheladustada. Selleks, et Mereakadeemia teadlased saaksid välja töötada põlluservas kasutatava ja päikeseenergial toimiva jahutusseadme, oleks vaja marjakasvatajatega eelnevalt asja arutada.\n„Üritame Mereakadeemias n-ö kastist välja mõelda. Need rakendused, mis esmapilgul tunduvad olevat mõeldud meresektorile, võivad leida rakendust ka väga edukalt põllumajandussektoris,” rääkis Valdna. Seetõttu kutsutakse avatud uste päevale ka teisi ettevõtjaid.\nNäiteks kala töötlemise laborist sai tuule tiibadesse temperatuurisensor Timey, mis võistleb sel nädalal Ajujahi finaalis kolme parima äriidee hulgas. Tegemist on sensoriga, mis on mõeldud külmletitoodetele ja näitab kas toodet on tootmisest poodi transportides õigel temperatuuril hoitud. Spetsiaalne kleebis muudab vale temperatuuri korral värvi rohelisest punaseks.\nEttevõtluse aluste aine raames tuli tudengitel välja mõelda äriidee ja sellele äriplaan ehitada, rääkis tänavu TalTechi lõpetav Martin Möllits Timey saamisloost. „Selle käigus saime aru, et tegemist on reaalse probleemiga, mis vajab lahendamist ja meil oli ideid, kuidas seda teha.”\nTa kiitis kala töötlemise laborit, kus on olemas kõik nende jaoks vajalikud töövahendid ja väga head tingimused. „Seal laboris tegime oma esimesed prototüübid valmis. Praegu testime sensorit Eesti ettevõtetega nende transpordiahelas,” selgitas ta. Testitakse piima- ja kalatoodete valdkonnas näiteks LaMuu jäätiste ja M.V.Wool kalatoodete peal. Suve jooksul tahetakse Eesti ja Skandinaavia turul kanda kinnitada ja siis edasi liikuda.\nTimey temperatuurisensor LaMuu jäätisekarbil.\nTimey OÜ käis ka Eesti äridelegatsiooniga Namiibias, mis on üks suurimaid kalapüüdjaid riike maailmas. Seal kohtuti ettevõttega, mis kuulub maailma kümne suurima kalapüüdja hulka ja arutati võimalust panna Timey sensor transportides kalakasti või kala saba külge, kontrollimaks, kas kala on kogu tarneahela jooksul säilitatud õigel temperatuuril.\nMereakadeemia kala töötlemise laboris on terve seadmepark, mida on vaja kala töötlemise protsessis – keetmine, kuumutamine, fileerimine, paneerimine ja külmkuivatus\n„Põllumajandsettevõtted võivad tulla uudistama marjade külmkuivatamist,” kutsus Vahur Valdna. „Marjad säilitavad selle käigus oma ilusa välimuse, säilivad kõik kasulikud ained ja on neid võimalik turustada Aasia riikidesse. Seal on kasvav turg ja tahetakse tooteid Eesti ökoloogiliselt puhtast keskkonnast.”\n23. mail on avatud üle neljakümne labori TalTechi linnakus ja Eesti Mereakadeemias Tallinnas ning TalTechi Virumaa Kolledži Põlevkivi Kompetentsikeskuses Kohtla-Järvel. Registreerida saab SIIN.


Kiiksu lugemisarhiiv: E. Donoghue "Tuba"\nE. Donoghue "Tuba"\nTaaskord soovitus minu rohejuukseliselt sõbrannalt. Surus mulle raamatu pihku ja ütles lihtsalt "Selle sa pead läbi lugema". No kuidas ma siis ütlen ei?!\nLugu algab sellest, et Jack ärkab üles ning tal on sünnipäev. Tema ema on küpsetanud koogi ning nende elu läheb tavapäraselt ehk nad teevad oma Toas sporti, söövad, vaatavad veidi telekat ning lähevad õhtul magama. Loo arenedes aga selgub, et Tuba ongi kogu Jacki maailm, sest ta ei teagi, et väljaspool on midagi muud. Ainus side välismaailmaga on Vana Pagan, kes käib vahel öösiti külas ja kes toob eluks vajalikke asju. Pärast mitmeid vintsutusi räägib Emme aga Jackile välismaailmast ning veenab poisikest põgenema. See ka õnnestub neil, kuid nüüd ilmnevad hoopis omapärased raskused, millele Ema pole mõelnud. Noor Jack on ju terve elu ainult Toas elanud ja sestap ei oska ta tsivilisatsioonis elada. Sellised lihtlabased asjad nagu poes käimine või mänguväljakul mängimine on tema jaoks midagi täiesti uut ning selle uudse olukorraga ei pea mitte harjuma ainult Jack vaid terve pere alates Emast ning lõpetades onu ja vanaisaga. Lugu lõppeb aga sellega, et Jack ja Ema lähevad veel korraks tuba vaatama, aga maailm on Jacki jaoks muutnud - kui varem oli Tuba suur ja võimalusi täis, siis nüüd tundub see väike, hall ning piiratud.\nMa olen selle raamatu reklaami mitmeid kordi ajalehtedes näinud, kuid see pole kunagi olnud piisavalt kutsuv, et ma selle vabatahtlikult kätte oleksin võtnud. Siit ka loo moraal - ära hinda raamatut selle kaane järg, sest see raamat lõi mu küll pahviks. Ma lugesin selle otsast lõpuni läbi ja nautisin igat järgnevat lehekülge.\nMõtteid raamatuga seoses oli mitmeid, kuid neid lähemalt analüüsida oleks ilmselge eneseületus, sest siis poleks tegu enam raamatu ülevaatega, vaid juba referaadiga. Aga lühike ülevaade mõtetest teile siiski :) Esiteks see, et kui kedagi tõesti ühiskonnast eraldada, siis tõepoolest - kuidas tagada talle kõige valutum resotsialiseerimine. Samuti see, et millise piiri pealt läheb emaarmastus ehk siis kehtib tõepoolest Ema intervjueerinud saatejuhi küsimus, mille sisu oli selles, et kui sa tead, et sa ei suuda oma lapsele parimat võimalikku elu pakkuda, siis miks sa ei loobu lapsest, kui sa tead, et tal võib minna palju paremini? See küsimus langeb minu jaoks eetika ja sisetunde konfliktide valdkonda, kus ei ole võimalik mustvalget vastust anda. Samuti see, et kui laps on seotud nii tugevalt ühe inimesega, siis kui eluterve see on? Aga samas on Jackil see tähelepanek meie moodsast elust õige, et kuigi täiskasvanud ütlevad, et lapsed neile meeldivad, ei leia nad aega lastega tegeleda.\nKokkuvõtvalt meeldiv ja meeldejääv üllatus. Väga mitmekülgseid arvamusi tekitav ning huvitav lugemine. Soojalt soovitatav.\nPosted by kiiks kuubis at 11:14 AM\nLabels: Areeni bestseller, Emma Donoghue, Iiri, ilukirjandus\nM. C. Beaton "Teenijanna surm"


Kui Erle läks aastaks Ameerikasse...: Sain paar tööotsa\nÜks päev sain Facebookis sellise kirja:\nDan Dkp-photography Kempf April 5 at 10:59pm\nhey! You got some very nice work on ur facebook albums, i get home on the 20th from shooting a wedding in mexico, talk to miranda, were going to get some fun shots in. Ill bring a bunch of my studio lighting to and we can sync it in with your camera, so bring your camera 2 lol! Man you could of made some $$$ while in town, i was dieing for some wedding help probably the whole time you were in cedar rapids, or do you live here for good now? nice to meet you ( lol )\nDan Kempf Photography\nSee fotograaf on tuttav ühe mu sõbranna Mirandaga. Ükspäev mina ja Miranda klõpsisime üksteisest pilte ühes pargis (polegi veel neid pilte blogisse lisanud). Miranda lisas mõned pildid endast Facebooki. Too fotograaf nägi neid pilte ja mõtles, et need on Miranda professionaalsed senior pictures, mida need tegelikult ei ole, eksole. Dan nägi ka mu Facebookis albumit minu klõpsitud piltidest ja niisiis ta kirjutaski mulle. Üsna pea kutsus ta mind üheks õhtuks abifotograafiks. Haarasin võimalusest kinni ja ütlesin jah. Toimus see reedel, 29. aprillil. Royal weddingu teema. Niiöelda suurte inimene pidu. Pidin lihtsalt mööda pidu ringi kõndima ja inimestest pilte tegema. "Excuse me, can I take a quick photo?" *inimesed poseerisid mulle, mina tegin klõpsu* "Nice! Thank you!" Ja nii lasingi terve õhtu ringi. :D Õhtu lõpus olid mõned juba täitsa napsused. :D Ajasin igasuguste inimestega peo käigus juttu. Mitmed teadsid mind läbi mu hostvanemate. Lisaks olid mulle kõik snäkid, joogid, sissepääs jne tasuta - võta, mida tahad. ;) Poole 5ks läksin kohale ja kell 10 sain lahti. Seejärel läksin omasuguste peole. :D Järgmisel reedel, 6. mail kutsus ta mind jälle (mis on minu jaoks hea märk sellest, et ta jäi mu tööga rahule). Seekord Martini (kokteili) pidu. Inimesed tulid kohale, et erinevaid Martinisid proovida. Kella 7ks kohale ja pärast 10 sain lahti. Seejärel jälle minek omasuguste peole. :D Kahe õhtuga teenisin 90 dollarit. Kas saab enam lihtsamat rahateenimist olla?\nJagan teiega mõningaid pilte, rohkem detailidest.\nRoyal wedding party:\nNendega tegin koostööd. Dan ise on parempoolne.\nDan ise tegeles peo jooksul sellega. Pani väikese stuudionurga püsti, tegi pilte, lasi kohe spetsiaalsest printerist välja ja müüs 10 dollariga.\nToo keskmine oli päris huvitav. Iga kord, kui temast hiljem möödusin, ütles, et ma olen talle 10 dollarit sees pildi tegemise eest. :D\nPosted by Erle at 9:00 AM\nMerlin May 9, 2011 at 2:36 PM\nSul on väga põnev blogi. Hiljuti sain selle aadressi ning huviga tulin iga päev koolist koju, et seda jälle lugeda. Lugesin 2 päevaga kõik läbi. Nii põnev. Olen ka ise tahtnud minna vahtusõpilaseks ja aina enam ma seda tahan, lugedes sinu blogi.\nTahaksin ka su pilte näha rohkem. Mis su fb on ? :)\nDiana May 9, 2011 at 2:43 PM\nSellise raha teenimise vastu poleks mul endalgi midagi!\nSul võimalusi aina avaneb seal, ikka tõeliselt on vedanud kõigega. Nagu meil on ka vedanud, et sa enda blogi hakkasid kirjutama ja et meie seda lugeda saame :) Jätka samas vaimus.\nHei, väga vedas sul, selle tööga! ;)\nAga ma tahtsin küsida, et palju sul raha selle peale läks, et vahetusõpilaseks saada ja kas sa pidid selle raha kõik korraga ära maksma vms?\nsiis on veel selline küsimus, et kui palju sul ameerikas raha kulub?\nole tubli. :)\nErle May 9, 2011 at 6:49 PM\nMu fb on Erle Kaasik. ;)\nOsalustasu YFU-le oli 105 000 krooni (uuest aastat on kyll aga hind t6usnud), lisaks sellele viisa- ja sevismaks umbes 5000 krooni + muud pisikulud, nt arstikulud. Osalustasu saab tasuta mitut moodi, tuleb vaid YFU-ga kokku leppida. Me maksime kahes osas. Aga ma tean, et saab ka j2relmaksuga. Ameerikas ikka kulub seda raha, aga see on niiv6rd individuaalne asi, oleneb, kui palju s6pradega v2ljas s66mas k2ia, kui tihti shopata jne. Hospere on tegelikult sinu eest kohustatud maksma ainult elamise ja toidu eest. Aga kui ma k2in s6pradega v2ljas, siis v2hemalt mina maksan enda raha eest. Ytleks, et aasta alguses l2heb vast rohkem raha. Ja vast nyyd l6pus ka, peab hakkama suveniire ja muud staffi ostma.\noeh... räigem lucky ...\nohissand kui suur summa! Kas siis vanemad ainult maksavad või kogusid ise ka raha vms?\ntal maksid ju vanemad kogu summa ise ära, ta on seda kusagil varasemates kommentaarides juba öelnud ;)\nErle May 14, 2011 at 5:40 PM


⓵ Rasedus ja seks\nHome » Informationen » Rasedus ja seks\nEnam ei vaadelda üle. Aga praegu guugel annab nii võra linna, olgu tänavate nimed on muudetud, kareiviu on jänud. Androcur vähendab testosterooni ( androgeen) taset veres. Keskealine, mantliriie eesti mees vägivaldne meesšovinist? Dermtest ( digitaalne dermatoskoopia ) 3 neevus: 50,00 ynamic teipimine: 15,00 Kinesioteipimine: 10,00 Füsioteraapia individuaalteenus 30 min. Konjunktiviiti esineb kõikjal maailmas ning. Aga vahest ka siis kui me koos mängime või raamatut vaatame. Kiiremad spordiuudised, kommentaarid ja tulemused erinevatelt aladelt üheskoos! 688 Followers, 476 Following, 113 Posts - see instagram photos and videos from enne yes_enne). Kliinik püdleb selle poole, et võita vähihaigust, ja kasutab kõiki kaasaegseid ravimeetodeid. Google reader has been discontinued. Kolmapäeval (105) tundsin alakõhus pisematsorti valu, selline pakitsus nagu. DryNites imavad püksid aitavad voodilinu ja öriideid kaitsta ja laps ei häbene ja karda, et ta võib voodisse pissida. 15:00-16:00 (Viasat Sport Baltic) naiste epee võistkonnavõistlus, 16 tartus tabel. I sisehaiguste osakond; ii sisehaiguste osakond; Sisehaiguste polikliinik ; Residentuur.\nKirjutage Alexanderi tehnika (mitte. 80-90 inimestest tunneb oma elu jooksul seljavalu. Find, audi, nearby with Autotrader.\nmuutusi, mida palja silmaga ei näe. Konjunktiviit on sageli esinev silmamuna eesmist osa ja silmalaugu seestpoolt katva sidekesta ehk konjunktiivi. Kaks-kolm aastat tagasi hakkasin ühtäkki täheldama, kuidas mu juuksed olid peale korduvate värvimise, värvi eemaldamise. Jaanuar kell 08:00 Kordus 3 (Viasat Sport 2) -. A rsti vastuvõtt ja üksikasjal ik seletus. 4)Kas vanemaaelised mehed, kelle testosterooni tase on langenud ja langeb ju neil kõigil, peaksidki testosterooni võtma? Ja siis tema ütles mulle nii, et enne võistlusi treener annab nendele testosterooni.\nKontsert Pahad poisid.05 kell.30 Freddy tomingas ja riff.05. Kogus pakendis, 6 rent x 1,0L. Crémant de bordeaux Brut Rose vahuvein 11,5 750. Ei ole valus pissida, ja ei ole tundunud, et ka noku oleks teistsugune (punetav. Eesti pank on kehtestanud nõuded nende teenuste toimepidevusele. Kolmapäeval jagasime naisteka lugejatega parimaid vastuseid, mis naised on andnud meestele, kes on öelnud, et nemad kondoomi kandes ei seksi. Ja kuidas sa targutaja sellelt lingilt aru saad, mis kellani siis ikkagi röntgen tötab. Kommertspankade hinnangul rahuldab praegune pankadevaheliste ülekannete kiirus kliente ning Eesti panga kriitika pole asjakohane.\nErinevate pankade teenustasusid nii pangasiseste kui pankadevaheliste ülekannete tegemisel saad vaadata teenustasude võrdlustabelist. Kohati tundus, et ma ise olen seal ja kuulan, kuidas üks mees oma lugu rägib. Avaleht; Blogi; Hing; Hingestatud loodus; ravimtaimed; Rohukapp; Alternatiivravi; Tervisemured. Ja mis tunne mul endal on).\nIlmselt saad siis liiga vähe rauda. Kood: Hind: 12 eelpesu. Kogu lugu algas k lmetusega umbes kolm n dalat tagasi, s mptomid olid. Erinevate pankade teenustasusid nii pangasiseste kui pankadevaheliste ülekannete tegemisel saab vaadata teenustasude võrdlustabelist. Autorenditeenus vs rong Euroopas reisimisel: kõrvalmõjud plussid ja miinused. Kontaktid: sekretär (hooldusravi naine patsientide. Epikutaantestid (eesti ja vene.\nKliinik, sõbra 54, hingamisruum oü, riia 15b, tartu, tel. Elektrooniline isikutuvastus pikemalt artiklis Elektrooniline identiteet. Aasta veebruarist lähevad kõik euroopa pangad üle uuele süsteemile, mis võib kaasa tuua eesti-siseste maksete kiiruse vähenemise. Jaanuaril jõustub uus tövaidluste lahendamise seadus (edaspidi tvs.\nKollegen um einen guten Rat zu bitten das kann doch wohl nicht so schwer sein. Kas ta pole sönud või joonud midagi mis pissile värvi teevad- peet,aroonia,sõstrad jne. Kas kõik on korras? 1-tökeskkonna riskianalüsi eesmärgid-millised töandja tegevused-järgnevad peale riskianalüsi tötajate suhtes- tervisele ja nende tövõimele. Kahused, tuhmid ja kahjustatud. Aastani 2014 võttis ühest pangast teise raha kandmine poolteist tundi, nüd umbes 3-5 tundi. Jaanuar kell 21:25 Kordus 1 (Viasat Sport 2) -. Hea võimalus: küsi spetsialistilt hpv vaktsiini kohta toitumisnõustaja: toidu. Kontrollige katkestuste ja seisakuaegu g suite i oleku juhtpaneelil. Adelia ilusalong - viimased uudised keywords: Adelia ilusalong Open archive description view view only by titles 152.\nAafrika unehäired - sümptomid, patogeen, ravi - medicine health\nDünaamilist jälgimist võimaldab efektiivselt digitaalne dermatoskoopia. Kombineeritud lihase ja perifeerse närvi kahjustuse ehk neuromüopaatia all kannatavad sageli inimesed, kes tötavad väljas ja külmetuvad sageli. Abort on embrüo või loote iseeneslik väljumine või tehislik väljutamine emakast enne sündi, mille tagajärjel katkeb rasedus. Aga ma tahtsin öelda, et ära selle maitse pärast väga muretse, et kas kõigile ikka meeldib. Kombineeritud näidikutepaneel - lapsel ohusümbolite tähendused.\nDigitaalne dermatoskoopia on uuring, mis võimaldab neevuste (sünnimärkide) ja naha pigmenteeritud uudismoodustiste diagnoosimist, salvestamist ja dünaamikas. Konjunktiviit on sageli esinev silmamuna eesmist osa ja silmalaugu seestpoolt katva sidekesta ehk konjunktiivi põletik. Iseloomulik on hommikune selja jäikus, mida aitab leevendada hommikune aktiivne võimlemine, vähendades nii valu kui ka jäikust. Jaanuar kell 14:15 Kordus 4 (Viasat. Digitaalne dermatoskoopia, digitaalne dermatoskoopia on uuring, mis võimaldab neevuste (sünnimärkide) ja naha pigmenteeritud uudismoodustiste diagnoosimist. Erakorraline abi anestesioloogiakliinik diagnostikakliinik järelravi kliinik kirurgiakliinik onkoloogia- ja hematoloogiakliinik psühhiaatriakliinik sisehaiguste kliinik tagasiside toimetajale. Kohv, vein ja kaneel - relvad diabeedi vastu. Ja rannahooajale mõeldes loobud liharoogadest? Allergia (allergia) ehk ülitundlikkus on organismi häireseisund, mille korral mõni iseenesest kahjutu aine kutsub esile spetsiifiliste antikehade tootmise. Briti nimi feh täpne tähendus pole teada. Komplektis püksid ja softshell.\nArstid ja vastuvõtt, perh - regionaalhaigla\nBotox - 100ühik 1tk ravimid Üle 2400 ravimi tutvustuse\nAllergia - vikipeedia, vaba entsüklopeedia\nQewej , Thu, February, 08, 2018\nJa rannahooajale mõeldes loobud liharoogadest? Ilmselt saad siis liiga vähe rauda. Sel juhul sö ube - neist.\nRoqyv , Thu, February, 08, 2018\nOn hea meel, et eesti keelses ja meeles leidub väikestele surfajatele huvitavaid materjale. Ei ole olemas kasutusjuhendit eluks. Abort on embrüo või loote iseeneslik väljumine või tehislik väljutamine emakast enne sündi, mille tagajärjel katkeb rasedus.\nUjodyces , Thu, February, 08, 2018\nViide: runid Ennustamine tähendused 1 f fehu nimi : Hilisem skandinaavia oma - fe ( Fa) omand toit, kari. Briti nimi feh täpne tähendus pole teada.


Seadmete ümberkolimise tõttu on kahenädalane tööseisak, millised on minu õigused? - Tööõigus - vastused.ee\nSeadmete ümberkolimise tõttu on...\nKüsimus: Seadmete ümberkolimise tõttu on kahenädalane tööseisak, millised on minu õigused?24.11.2011\nEttevõttel on planeeritud 2-nädalane tööseisak, kuna uue tootmishoone valmimisega seoses kolitakse enamus tootmisseadmeid ümber. Kui ma ei soovi sel ajal puhkust välja võtta, siis millised on minu õigused? Kas mind saab saata sundpuhkusele ja kuidas on see tasustatud?\nTeie õigused sõltuvad mitmetest asjaoludest, eelkõige sellest, millal on kolimine plaanitud. Kui tegemist on käesoleva aasta puhkusegraafiku muutmisega, siis seda saab teha üksnes poolte kokkuleppel. Juhul, kui Te ei nõustu kinnitatud puhkuse ajakava muutma, tuleb tööandjal tööseisak Teile kinni maksta. See on koht, kus ilmselt ÕIGUS ja ÕIGLUS ei ole omavahel tasakaalus.\nHoopis teine on olukord, kui kolimine toimub uuel aastal. Vastavalt seadusele peab tööandja koostama töötajate puhkuste ajakava, pidades silmas töökorralduse huvisid ja võimalusel arvestades töötajate soovidega. Seega, kui tööandja kavandab kolimise uude aastasse ja planeerib selleks ajaks kollektiivpuhkuse, tuleb sellele alluda.\nVastastikust lojaalsust soovides:


Vabariigi 99. aastapäev Trüki- ja Paberimuuseumis – TYPA trüki- ja paberikunstikeskus\nVabariigi 99. aastapäev Trüki- ja Paberimuuseumis\nIga-aastase traditsioonina hoiab Trükimuuseum iseseisvuspäeva puhul uksed kõigile lahti, toimuvad tasuta ekskursioonid ning külastajad saavad omale trükkida mõne ajaloolise trükise. 24.02.2017 oli trükipressile valmis laotud “Perno Postimehe” avanumbri stiliseeritud esikülg koos Johann Voldemar Jannseni ehk Postipapa pöördumisega lugejate poole. Miks see trükis Eesti ajaloos nõnda märgiline on, loe järgnevast kokkuvõttest:\nKuni 1840. aastate lõpuni kasutati trükisõnas ennekõike sõnu maarahvas ja maakeel. Siinne põlisrahvas identifitseeris ning nimetas end kas väiksemate piirkondade järgi (seto, võroke, saarlane, harjakas, virulane jne) või lihtsalt maarahvas, maamees, talomees… Sellised lihtsad omanimetused on olnud levinud ka mõnedel teistel sugulasrahvastel, nt: Kuramaa liivlaste kalāmi (kalamees), lätlaste mōmi (maamees), maride mari (inimene/mees/abielumees).\nEestlasteks siinne põlisrahvas end enne 19. sajandit ei kutsunud. Nimetused Eesti ja Eestimaa olid rahvale tuntud küll juba 17. sajandil, ent siis kasutati neid Põhja-Eesti ala nimetamiseks (18. sajandil Eestimaa kubermang). Samas polnud eesti sõna rahvale täiesti tundmatu. Väljendeid nagu eesti pruuk, eesti rahvas, eesti põli, eesti pojad jms leiab trükisõnast juba 18. sajandi alguseski, ent need polnud väga levinud.\nSeetõttu ei saa, öelda, et Jannsen oleks olnud esimene, kes trükisõnas eesti rahvast nimetas. Küll aga oli ta esimene, kes selle nimetuse oma ajalehega sedavõrd suure lugejaskonnani viis: 05. juunil 1857. aastal Perno Postimehe avanumbris pöördus ajalehe asutaja ja toimetaja Johann Voldemar Jannsen ehk Postipapa lugejate poole sõnadega: “Terre, armas Eesti rahwas!”.\nSelles, mida täpselt Jannsen ‘Eesti rahva’ all silmas pidas, keegi muidugi kindel olla ei saa. Ning tegelikkuses läks veel mõnda aega, enne kui maarahvas end ka ise “Eesti rahvaks” kutsuma hakkas. Konkreetselt “eestlaste” nimetus tuli laialt käibele veelgi hiljem. Maarahva nimetust kasutati 19. sajandi lõpuni, ent selle kasutamine jäi aina harvemaks.\nJannseni pöördumist “Eesti rahva” poole ja seda ajalehenumbrit peetakse siiski Eesti rahva saamise loos märgiliseks.\nVaata lähemalt üritust Facebookist või Kultuuriakna lehelt.


See kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Rootsi_Kunn_eksiilis" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nKuidas saada eestlaseks? Aga palun:\n.../Anita Smirnova (25) on eksootilise välimusega. Korea juured tulevad emapoolsest suguvõsast, slaavi omad isalt. Kui vaja, saab Anita kehastada asiaati, puhtas vene keeles rääkides lööb välja aga tema slaavi veri. Ise peab ta ennast eestlaseks ja on uhke oma juurte üle./...\nAga ega's nüüd polegi enam oluline see, kellena sündisid, vaid see, kelleks end pead:\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Krat Haapsalust" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "Meie aeg" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nMaailm mind lihtsalt napakaks pidada ja kusagile teiste selliste sekka peita...\nMeie jaoks pole õnneks tähtis kelleks neiu ennast peab, või Kõlvart või Ossinovski. Ma võin ju ennast kasvõi Rooma Paavstiks pidada ja ise seda uskuda ka. Ainul parem on seda oma teada hoida, muidu võib ülejäänud kristlik maa


Vooremaa Puidu- ja mööblitööstuse firmad keskenduvad koostööle\nPuidu- ja mööblitööstuse firmad keskenduvad koostööle\nJõgevamaal tegutseb puidutöötlemise ja mööbli tootmise valdkonnas ligi nelikümmend ettevõtet, mille juhid peavad seda sektorit konkurentsivõimeliseks ning suuremaks mureks nimetavad kvalifitseeritud tööjõu nappust. Sihtasutus Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus (JAEK) aitab kaasa puidu- ja mööblifirmade vastastikusele koostööle ja suhete arendamisele kutseõppeasutustega.\nPõltsamaa vallas tegutseva tahvleid tootva firma TK Team Eesti AS juhataja Ants Reinumägi kinnitas, et hea kvaliteediga toodetele on turu leidmiseks mitmeid võimalusi. “Infotehnoloogia ajastul on selleks kõige efektiivsem kasutada internetti. Meil on nii oma ettevõttel kui ka tütarfirmadel koduleheküljed. Koostöös Põltsamaa firma osaühinguga Vali Press valmib igal aastal tootekataloog, mida jagame oma klientidele,” lausus ta.\nStabiilsus ja muutlikkus turul\n“Meie firmale tuleb puidutoodete tellimusi sedavõrd rohkesti, et nende täitmiseks tuleb väga intensiivselt tööd teha ja seda ratsionaalselt korraldada. Kõige nõutavamateks toodeteks on uksed ja puitaknad,” ütles Jõgeva firma Juta & Kaido tootmisjuht Rauno Lehtla. “Meil on välja kujunenud stabiilne oskustööliste kaader. Tegeleme puidutööstuse laiendamisega, tootmisvõimsus kahekordistub,” lisas ta.\nJõgeva firma Valmeco juhatuse liige Raul Taul tõdes, et turgu puidusektoris võib mõneti võrrelda ka n-ö ameerika mägedega, mille alt ära kukkumist ei oska alati prognoosida. “Valmecos valmistatavate freesprussmajade müügiks on siiski välja kujunenud enam-vähem stabiilne turg Euroopas. Müüme Saksamaale, Hollandisse ja Prantsusmaale. Ühtlasi tuleb aga arvestada turustamisvõimaluste sõltuvusega ilmastikust. Näiteks mullusel jahedal kevadel freesprussmajade müük vähenes. Sama võib juhtuda ka väga kuumade ilmadega, kui soojakraade on 30. Siis võivad inimesed keskenduda muudele ostudele,” lausus ettevõtja.\nJõgeva maavanem Viktor Svjatõšev kinnitas, et puiduettevõtetel on piisavalt potentsiaali ekspordiks ja need võimalused suuresti ka realiseeruvad. “Samas on tooted populaarsed ka sisetutrul. Näiteks suvel ostsin ma koduaeda kokkupandava aiamaja. Tutvusin eelnevalt mitmete pakkumistega, aga otsustasin Valmeco toote kasuks,” ütles ta.\nMitmekülgsed võimalused väljaõppeks\nEttevõtja Ants Reinumägi sõnul on firma käekäigule väga oluline tänapäevase väljaõppe saanud oskustööliste olemasolu. “Põltsamaa ametikoolis on välja kujunenud tasemel õppebaas, mis loodetavasti püsib ja areneb ka võimalike ümberkorralduste korral kutseharidussüsteemis. Küllap säilivad ka traditsioonid ja järjepidevus.”\n“Minu hinnangul on puidusektor tänases Eestis üks konkurentsivõimelisemaid majandusharusid, mille tõestuseks on ka mitmete puidufirmade turuletulek. Põltsamaa ametikool on huvitatud lepingute sõlmimisest ettevõtjatega, et meie õpilased saaksid firmades praktikakohti. Ühtlasi saame anda oma panuse väljaõppe korraldamiseks ettevõtetes,” ütles õppeasutuse direktor Andrus Kompus.\nKompus esines ettekandega ka Jõgevamaa Arendus-ja Ettevõtluskeskuse korraldatud puidu ja mööbli tootmise ettevõtete ümarlauas, kus rääkis koostöösvõimalustest Põltsamaa ametikooliga.\nSelle sektori firmajuhtide mõttevahetusel osales ka Võrumaa kutsehariduskeskuse puidutöötlemise ja mööblitootmise kompetentsikeskuse tootearenduse arendusjuht Mart Nilson, kes andis ülevaate keskuse tegemistest ja teenustest puiduettevõtjatele. JAEKi juhataja Tiit Urva ütles, et ettevõtjate küsimustes jäi kõlama vajadus puiduerialasid tundvate spetsialistide järele, kes oleksid võimelised juhtima väikest rühma, olema nii-öelda eestöölised.\n“Mõnegi töövahendi kasutamiseks või tööoperatsiooni selgeks õppimiseks on perspektiivikam korraldada väljaõpet ettevõttes,” märkis Raul Taul.\nMaavanem Viktor Svjatõšev tõdes, et puidu- ja mööblitööstusettevõtete huvide, probleemide ja ettepanekute kaardistamine on igati vajalik. “Kutsusime selle valdkonna ettevõtteid ka Luua metsanduskoolis peetud rahvusvahelisele ettevõtjate ja omavalitsuste kontaktseminarile.” Jõgevamaa Ettevõtlus-ja Arenduskeskuse juhataja Tiit Urva sõnul on kavas puidu- ja mööbliettevõtjad varsti taas kokku kutsuda. Kohtumine võiks toimuda kas ühe või mitme ettevõtte ühise külastamisena. Vastastikuste sidemete arendamine ja tugevdamine aitab tulevikus välja kujundada kõnealuse sektori firmade koostöövõrgustikku või klastrit. Tarvis on ka ettevõtete toetusvajaduste selgitamine, lähtudes Euroopa Liidu aastate 2014-2020 rahastamisperioodist,” ütles ta.


Liitu meiega | Businesscare\nTere tulemast Businesscare’i perekonda\nBusinesscare’i liikmena saad sa oma oskuste ja teadmistega kaasa aidata, et teiste tööpäev oleks tervislikum ning effektiivsem. Me anname sulle ruumi kasvamiseks ja asjatundjana on sul oluline osa firma arengus.\n"Töötamine Businesscare'is tähendab ka teadmist, et te saate midagi muuta – anda teistele tööpäevad, mis on turvalisemad "\nBusinesscare’is tähendab müümine sageli nõustamist. Me loome pikaajalisi suhteid ja toetame oma kliente nii teadmiste kui teenindusega. Sinu analüüs oma kliendi olukorrast aitab meil välja arendada uusi unikaalseid tooteid.\nBusinesscare on üks mitmest spetsialiseerunud kaubamärgist Rahmqvist Groupis ja täna on meil ligi 250 edukat müüjat.\n"Kümme aastat tagasi võeti mind kohe tööle. Täna olen ma esmaabi vanemspetsialist ja Rootsi Businesscare’i juht. Businesscare näitab, et kõik on võimalik." - Sebastian Nilsson, Sales Manager, Businesscare\nIgaühel on Businesscare’is oma ainulaadne lugu, ka sinul. Koos meiega saad sa kasvada, ükskõik kust sa ka tuled. Et sa oleksid müügitöös edukas, anname me sulle oma isikliku mentori ja pakume pidevalt uusi koolitusi Rahmqvist College’is ning müügituge.\nTeised räägivad vabadusest koos vastutusega. Meie räägime vastutusest koos vabadusega. Businesscare’is saad sa suured eesmärgid, aga ka palju vabadust nende saavutamiseks.\nBjørn-Ove Emaus - Rahmqvist College’i direktor\nKõik meie müügiinimesed läbivad meie põhikoolituse. Seal õpid sa kunsti, kuidas saab lihtsamini müüa. Meie koolituste lahutamatu osa on seos praktikaga ja kõik meie treenerid tegelevad müügiga igapäevaselt.\nTerved töötajad on ka õnnelikud\nMe tahame, et sul oleks terve tasakaal töö ja vaba aja vahel. Seepärast investeerime me palju tervislikesse üritustesse. Näiteks osaleme me igal aastal Lindigöloppeti maratonil ja organiseerime muid spordiüritusi.\nMapungubwe looduspargis asub meie konverentsikeskus Lõuna-Aafrikas. Siin me premeerime oma kolleege, kes on saavutanud eriti väljapaistvaid tulemusi ja same inspiratsiooni fantastilisest ümbrusest. Seal saad sa kogeda kogu Aafrika metsikut loodust.


Miks Normal Software Uninstalls ei kustuta registrist kõiki asjakohaseid väärtusi? / kuidas | Parimad veebiarenduse õpetused.\nKoduleht » kuidas » Miks Normal Software Uninstalls ei kustuta registrist kõiki asjakohaseid väärtusi?\nMiks Normal Software Uninstalls ei kustuta registrist kõiki asjakohaseid väärtusi?\nProgrammi desinstallimisel on mõistlik ootus, et kõik selle jäljed eemaldatakse teie süsteemist, kuid see ei ole sageli nii. Miks nii? Tänase SuperUser Q&A postitusel on vastused uudishimulikule lugeja küsimusele.\nWandersicki (Flickr) viisakohustus.\nSuperUser lugeja Mark Boulder soovib teada, miks mõned registri väärtused jäävad alati pärast tavalist tarkvara eemaldamist:\nSuperUser'i teema laiendamine Kuidas eemaldada registrist eemaldatud tarkvara jääkjäljed, miks see on alati, kui programmi eemaldan ja seejärel seda RegEditi kaudu otsida, on see ikka veel olemas?\nMiks kavatsevad enamik Windowsi rakendusi jätta registrisse väikesed väikesed jäljed? Kas viga on Windowsi või arendajatega?\nMiks on registri väärtused tavaliselt pärast tarkvara tavapärast eemaldamist maha jäänud?\nSuperUser'i toetajad Lukas Rieger ja Keltari on meile vastuseks. Esimene üles, Lukas Rieger:\nSest see on võimatu. Registril on mitu juursõlme, kuid ainult kaks huvitavat: LocalMachine ja CurrentUser. Tavaliselt kirjutab häälestus väärtused LocalMachine'i ja jooksev programm kirjutab ainult CurrentUserisse (tegelikult, kui häälestus ei luba õigustega, ei saa jooksev programm kirjutada LocalMachine'i).\nHoides jääkide jääke LocalMachine'isse, on see laiskus (nagu on märgitud teiste vastustega), ei ole võimalik praegust kasutaja osa puhastada.\nKui programm on paigaldatud masina kohta (mis on kõige enam) ja mitu kasutajat seda kasutavad, siis mida peaks desinstaller tegema? See võib praeguse konto kasutaja seaded ohutult eemaldada, kuid jooksev konto ei pruugi teie konto olla. See juhtub siis, kui alustasite desinstallerit mitte-administraatori kontolt ja sisestasite seejärel administraatori konto volikirjad, nüüd töötab see konto, mitte esimene konto.\nAga teised kasutajad? See võib proovida loetleda kõik kasutajad, kuid nende registrivõtmed ei pruugi olla laetud (Windows on laisk ja laadib ainult vajalikke asju).\nAga te ei peaks seda isegi proovima. Kui kasutate rändlusprofiile (s.t terminaliteenuseid) ja seejärel kustutate kõik desinstallimise seaded, võite tõesti segadusse panna ja kustutada asjad, mis on tegelikult veel kasutusel. Terminaliserver on põhimõtteliselt üks Windowsi masin, kus mitu kasutajat sisse logivad samaaegselt ja kasutavad rakendusi. Ütle, et teil on kaks terminaliserverit, kus töötab üks rakendus. Sa eemaldad rakenduse TS1-lt, nüüd on kõikidele kasutajatele seaded TS2-s kadunud, kuna teil on rändlusprofiilid. Vabandust.\nSama kehtib ka failide kohta kasutajakataloogides. Oma ettevõtte programmide seadistamisel kustutan masina kohta midagi, kuid ärge puudutage kasutaja-kraami, mitte isegi kasutaja, kes praegu häälestab.\nJärgneb Keltari vastus:\nSellisel juhul on palju põhjuseid, kuid see ei ole Microsofti ega Windowsi operatsioonisüsteemi süü.\nJärgnevalt on toodud mõned juhtumid ja põhjused, miks registrikirjed jäetakse maha:\nHalb programmeerimine - Arendaja ei kirjutanud rakenduse desinstallijat korralikult ja registrikirjed jäetakse maha. Lisaks sellele ei pruugi desinstallija registri kirjete eemaldamiseks kasutada / kasutada õigeid õigusi. Võib ka olla, et neid võtmeid kasutab mitu rakendust. Näiteks kaks sama arendaja rakendust, kes kirjutavad samadele klahvidele.\nVasakpoolne eesmärk - Nagu üks märkus mainis, oleksid need kirjed jäetud otstarbekaks. Mõnel rakendusel on prooviperiood ja pärast seda perioodi võite rakenduse eemaldada. Kui otsustate rakenduse uuesti installida, annavad need võtmed rakenduse andmed selle installimisel. Lisaks sellele võivad mõned arendajad jätta need võtmed välja, kui soovite rakenduse uuesti installida. Kui arendaja kasutas oma kohanduste salvestamiseks registrivõtmeid, võivad nad need seal jätta, nii et rakenduse uuesti installimisel jäävad kõik teie kohandused püsima. Asjade suure skeemi puhul võtavad registrivõtmed vaid paar baiti.\nKas võtmed tuleks eemaldada? See oleneb. Windowsi register on ohtlik koht, kus sattuda. Saate oma süsteemi kogemata murda. Väliste võtmete jätmine ei kahjusta süsteemi. Mõned inimesed ütlevad, et registri puhastamine / defragging kiirendab teie süsteemi, kuid seda on korduvalt tõestatud.\nKui sa tõesti tahad nendest programmidest lahti saada, on mõned desinstalli töriistad, mis võivad eemaldada programmi kõik jäljed. Need programmid vaatavad teise programmi paigaldajat ja salvestavad kõik failisüsteemile ja registrile tehtud toimingud ning eemaldavad need toimingud täielikult. Üheks probleemiks nende tööriistadega on see, et on võimalik, et nad saavad eemaldada asjad, mida soovite säilitada.\nMiks viivad vanad mängud kaasaegsetel arvutitel liiga kiiresti?\nMiks operatsioonisüsteemidel on sulgemisvõimalus?\nMiks minu Windows Vista fondid vaatavad kohutavalt?\nMiks näevad vanad mängukonsoolid tänapäeva televiisoris nii halvasti?\nMiks uued mängud võtavad nii palju kõvakettaruumi?


Enim lahkuti EMTst - Äripäev\nEnim lahkuti EMTst\n02. august 2011, 15:48\nKadrin Karner 02. august 2011, 15:48\nTehnilise Järelevalve Ameti statistika põhjal on juulis 2011 kõige enam mobiiltelefonikliente lahkunud EMTst - 1480 klienti ning kõige enam on kliente juurde saanud Elisa - 1054.\nElisa tulemustele jäi alla Tele2 – ettevõttega liitus juulikuus numbriliikuvuse teel 438 klienti.\nElisa juhatuse liikme Andrus Hiiepuu sõnul annab klientide eelistustele kinnitust nii Elisa kliendibaasi hoogne kasv kui ka Tehnilise Järelevalve Ameti numbriliikuvuse statistika.\n„Juulikuu keskel avalikustatud Elisa majandustulemused näitasid, et Elisa kliendibaas püsib pidevas kasvus. Poole aastaga kasvas Elisa klientide arv 25 000 võrra. Lisaks numbriliikuvuse teel võidetud klientidele on Elisaga liitunud ka hulga värskeid kliente, kes on otsustanud Elisa kõnepaketi, kõnekaardi või MiNT mobiilinterneti kasuks,“ ütles Andrus Hiiepuu.\n2011. aasta seitsme kuuga on Elisaga numbriliikuvuse teel liitunud 12 545 klienti, Tele2-ga 381 klienti ning EMT-st on lahkunud kokku 12 902 klienti.\nTavatelefoninumbrite liikuvuses kaotas kõige enam Elion Ettevõttes AS - 164 klienti, Elisa Eesti AS - 14 klienti ja Progroup Holding OÜ - 8 klienti. Kõige enam võitsid kliente juurde AS Starman - 68, Linx Telecon - 53, AS STV - 47 ning teised.\nTehnilise Järelevalve Ameti statistika kohaselt liikus juulis kokku 5889 numbrit, millest 5553 olid mobiiltelefoni- ja 336 tavatelefoninumbrid.\nJuulis tühistati kokku 2670 numbri teisaldamise avaldust, millest 2090 olid mobiiltelefoninumbri ja 580 tavatelefoninumbri teisaldamise avaldused.\n02. August 2011, 15:49