See artikkel räägib Tartu sillast; Budapesti silla kohta vaata artiklit Vabadussild (Budapest).\nVabadussild. Vaade Kroonuaia sillalt\nDroonivideo Emajõest, kus näha ka Vabadussild\n2 Uus raudbetoonsild\n2.2 Äramärgitud kavandid\n2.3 Silla mõõtmed ja konstruktsioon\nEsimesed kirjalikud andmed Tartus Vene värava juures paiknevast Vene sillast pärinevad aastast 1554.\nPeeter I lasi 1704. aastal Tartu vallutamisel Vene väravast veidi ülesvoolu oma vägede ületoomiseks ehitada ajutise parvsilla.\n1772. aasta Tartu plaanile on projekteeritud Laia tänava otsa kivisild, kuid projekti ellu ei viidud, sest plaanidele tõmbas kriipsu peale Tartu 1775. aasta suur tulekahju.\n1810. aastal ehitati üle jõe puitsild, mis amortiseerus üsna kiiresti. 1823. aastal see lammutati ning aastal 1826 rajati uus puitsild, mille projekti autor oli linna ehitusmeister Georg Geist.\nRajatud sild pidas vastu peaaegu terve sajandi, kuni läks 22. juunil 1923 arvatavasti aktsiaselts Kütteveole kuulunud jõeaurik Sulevi sädemest põlema. Aktsiaseltsi juhatus mõisteti 3. oktoobril 1924 kohtus õigeks.\nEt sõjaministeerium nõudis tugevat ja laia silda, siis otsustati ehitada sild raudbetoonist.\nKuulutati välja rahvusvaheline kavandite võistlus. Esitatud tööde hulgast valiti kõige sobivamaks Tallinna ehitustehnika kontor Estorussi pakkumine. Projekti autor oli insener Konstantin Zeren. Leping sõlmiti 1924. aasta maikuus. 4. jaanuaril 1926 avati sild liiklusele.\nRaudbetoonist sild kestis 1926–1941\nVabadussilla pikkus oli 64,5 meetrit ja laius 13,6 meetrit (10 meetri laiune sõidutee ja kaks kõnniteed). Sild ehitati eelmisest puitsillast kõrgemale. Silla otstesse ehitati jalakäijatele mõeldud trepid ja platvormid ning kindlustati jõekaldaid. Silla konstruktsioon oli kolmeavaline raudbetoonist talasild. Vabadussilla ehitus läks maksma 24,8 miljonit marka. Vabadussild oli esimene Eesti Vabariigis ehitatud raudbetoonsild.\nNõukogude okupatsiooni ajal 17. septembril 1940 nimetati, Tartu Linnavalitsuse poolt Tartu Linnavolikogu ülesandeis, Vabadussild ümber Võidusillaks. Silla algne nimi taastati Tartu linnapea otsusega 25. novembril 1941 (tagasiulatuvalt 10. juulist 1941).\nSilla purustasid Punaarmee väed 10. juulil 1941. Saksa riiklik ehitusfirma Organisation Todt alustas 1942. aasta alguses silla taastamist algse projekti järgi. Puidust käsipuudega sild valmiski 1943. aasta kevadeks, kuid 25. augustil 1944 õhkisid taanduvad sakslased silla.\nÜle poole sajandi ei kulgenud Laia tänava ja Vene tänava vahel üle Emajõe silda.\nRaudsild[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Raudsild\nVabadussild aastal 2006 jalakäijate raudsillana. Vaade Võrtsjärve suunas. Taamal paistab Kroonuaia sild\n20. sajandi lõpus hakati ehitama jalakäijatele mõeldud silda. Dvigateli endises sõjatehases valmistatud detailidest silla kokkumonteerimise lõpetas sillaehitusfirma K-Most 3. juunil 1993. Sild oli tervikuna terasest ja musta värvi. Sild ehitati ainult jalakäijatele, kuna tollal oli Tartu Linnavalitsusel piiratud rahalised ressursid.\nRaudsild eemaldati 2007. aastal seoses uue silla ehitusega ja ladustati Emajõe kaldale Supilinna piirkonnas. Eemaldatud sild kaalus 92 tonni, selle pikkus oli 86,3 meetrit ja laius 5,5 meetrit ning algselt kaaluti selle paigaldamist Marja tänava ja Lubja tänava vahele Supilinna.\nUus raudbetoonsild[muuda | muuda lähteteksti]\nProjekteerimistingimused[muuda | muuda lähteteksti]\nSillale projekteerida kolm sõidurida, jalgrattatee ja kahepoolne kõnnitee, silla liikluskorralduslik lahendus peab vastama jaotustänavale esitatavatele nõuetele. Silla arvutuslik koormus leida vastavalt nendele näitajatele ja lähteandmetele, arvestada raskeveokite liikluse võimaldamisega.\nLaevaliikluse tagamiseks peab silla kõrgusgabariit olema 16,0 m laiuselt absoluutse kõrgusarvuna minimaalselt 36,0 m ning tagatud peavad olema muud ohutu laevatuse nõuded (nähtavus, sügavus, signalisatsioon). Ette tuleb näha meetmed kevadise jäämineku ohutuks läbilaskmiseks.\nSilla lahendus peab tagama jalakäijate autodest täielikult eraldatud läbipääsu silla alt mööda jõe kallast (va suurvee ajal), ning haakuma kaldakindlustuste projektidega. Lahendused peavad olema kooskõlas majandus- ja kommunikatsiooniministri 28. novembri 2002. a määrusele nr 14 "Nõuded liikumis-, nägemis- ja kuulmispuudega inimeste liikumisvõimaluste tagamiseks üldkasutatavates ehitistes". Esitada kuritegevuse riske vähendavad meetmed.\nÄramärgitud kavandid[muuda | muuda lähteteksti]\nEsitatud töid hinnanud komisjoni kuulusid TTÜ sillaehituse professor Siim Idnurm, samas kohas asunud jalakäijate raudsilla arhitektuurse osa autor arhitekt Andres Lunge, Turusilla arhitektuurse osa autor arhitekt Roman Smuškin ja linnaarhitekt Tiit Sild. Komisjoni tööd juhtis abilinnapea Hannes Astok.\nVäljakuulutatud konkursile laekunud töid vaagides otsustas komisjon, et kõige parema kavandi pakkus välja konkursitöö "Vikerkaar-2", mida premeeriti 100 000 krooniga. Kavandi autorid olid Stanislav Šulman ja Oleg Samohhin Peterburi firmast Transmost. Kuid Igor Örd avaldas meedias arvamust, et väljapakutud kavand sobib pigem tööstusrajooni kui elurajooni\nTeise koha ja preemia 64 000 krooni võitis töö märgusõnaga "Allee", mille autorid olid arhitektid Maarja Kask, Karli Luik, Ralf Lõoke ja insener Taivo Kurg arhitektuuribüroost "Salto".\nLinnavalitsus jagas välja kolm ostupreemiat töödele "Lai-2", "Vikerkaar-1" ja "Vesilennuk"; igaüks neist pälvis 15 000 krooni.\nSilla mõõtmed ja konstruktsioon[muuda | muuda lähteteksti]\nSilla kogupikkus on 90 meetrit. Sõidutee ja rattateede laius on kokku 13,35 m, neile lisanduvate kõnniteedega on silla üldlaiuseks 18,75 meetrit. Mõlemale poole Emajõge ehitati sillaalused kaldapealsed läbipääsud laiusega 4 meetrit. Silla konstruktsiooniks on kaldasammastele toetuv eelpingestatud raudbetoonist sillaplaat, mis on ühendatud nelja vandi abil silda kandva kaarega. Vandid on valmistatud sünteetilise kihiga kaitstud terastrossidest, mille läbimõõt on 25 cm. Üheksast sektsioonist kokkumonteeritud kaar on valmistatud terasest ning kaetud korrosiooni eest kaitsva värviga. Kaare otsad toetuvad vaivundamentidega kaldasammastele. Raudbetoonist vaiad on 21 m pikkused ning ulatuvad tsementeerunud liivakivi kihti.\nSilla ehitamiseks kuulutati välja riigihange. Hankedokumendid võttis välja 10 firmat ja pakkumise esitas 5 firmat. Hankekonkursi võitis Läti firma SIA Tilts. SIA Tiltsi pakutud maksumus oli 166,3 miljonit krooni. Sild pidi valmima 2008. aasta 20. detsembril. Tegelik avamistseremoonia toimus 29. juulil 2009. Silla nimeks kinnitati "Vabadussild". Silla tegelikuks maksumuseks kujunes 161 miljonit krooni (161 045 951 krooni).\nJuuli 2008. Silla ehitustanner Emajõe paremal kaldal\nSillaalune[muuda | muuda lähteteksti]\nEt Vabadussild on rajatud 1920.–1940. aastatel üle jõe kulgenud raudbetoonsilla asemele, mis teise maailmasõja ajal kaks korda õhiti, lebavad silla all Emajõe põhjas suured betoonkamakad. Ent kuna silla all asub ühtlasi üks sügavamaid kohti Tartu piires – tervelt 9 meetri sügavune auk – siis veeliiklust ja ujujaid need siiski ei sega.\nSilla alaosa betoonpindadele tehakse tihti grafitit.\n↑ Romeo Metsallik, Alari Vaino: "Iidne sillakoht" Tartu linna koduleht, 17. mai 2004\n↑ Lilian Lukka: "Vabadussilla ajalugu" Tartu linna koduleht, 26. märts 2007\n↑ "Vabadussilla seletus" ARC Projekt OÜ, 2005\n↑ Tartu Emajõe puusilla põlemise protsess. Postimees, 5. oktoober 1924, nr 230, lk 4\n↑ 9,0 9,1 9,2 "Vabaduse autosilla rajamise projekteerimistingimused" Tartu Linnavalitsus, 15. november 2005\n↑ "Tartu valis välja Vabaduse autosilla arhitektuurse eskiisi" Äripäev Online, 25. oktoober 2005\n↑ Tartu Linnavalitsus: "Tartu uue autosilla ideekonkursi võitis Transmost" Äripäev Online, 31.oktoober 2005\n↑ Igor Örd: "Jõgede ja sildade linn Tartu" Postimees, 9. november 2005\n↑ Kristo Mäe. ""Tartu rae teostunud visioon"". Tartu linna koduleht. Tartu: Tartu Linnavalitsus. Vaadatud 02.12.2010. Eesti.\n↑ "Väljavõte silla ehitusprojektist". Failitüüp: pdf. Vaadatud 04.09.2007. Eesti/vene.\n↑ "Tartu Vabaduse silda hakkab ehitama Tilts" Eesti Päevaleht, 18. jaanuar 2007\n↑ Tartu Linnavalitsuse pressiteade 29.07.2009. Täna avatakse Tartu uus autosild\n↑ Tartu Linnavolikogu pressiteade 30.07.2009. Uus sild sai nimeks Vabadussild\n↑ Tartu uus sild: kaua tehtud kaunikene\n↑ Risto Mets: "Tuuker võrdleb Kaarsillalt hüpet enesetapuga" Tartu Postimees, 28. mai 2010\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Vabaduse sild\nVabadussild Tartu linna kodulehel\nVabadussilla ajalugu Tartu linna kodulehel\nRisto Mets "Ajahädas sillaehitaja süüdistab linna" Tartu Postimees, 28. oktoober 2008\nDorpat.ru: Деревянный мост (Puitsild)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vabadussild&oldid=5937927"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 06:53, 1. august 2021.


Kui lasen isa käest lahti kord fincacorasol.be\nfincacorasol.beKui lasen isa käest lahti kord\nMa näen kui lasen isa käest lahti kord et teha ise sammud siin maailmas ja õrnalt puudutada kõike seal mis näib nii ahvatlev ja veel tundmata. Näen aias kivi mille all uskusin on peidus mees kes salaja jälgib mind kas olen küllalt hea et täita soov …\nKui suureks sain siis ja tuli aeg lahkuda mind kurvalt mänguasjad jäid ootama Nüüd alles taipan kuidas seovad mind kõik asjad millega ma siis mängisin on nüüd vaid mälestus see. Refr.: Ma näen kui lasen isa käest lahti kord et teha ise sammud siin maailmas ja õrnalt puudutada kõike seal mis näib nii ahvatlev ja veel tundmata.\nKui suureks sain ja tuli aeg lahkuda, mind kurvalt mänguasjad jäid ootama. Nüüd alles taipan, kuidas seovad mind kõik asjad, millega ma siis mängisin. Ma näen, kui lasen isa käest lahti kord, et teha ise sammud siin maailmas ja õrnalt puudutada kõike seal, mis näib nii ahvatlev ja veel tundmata. On saanud paljud asjad nüüd selgemaks,\nKui käes on loojang, metsast tõuseb kuu, ma seisan uksel kodu ees. Siit ükskord läksin väravast välja, üksi suurele teele.. Nii puhas taevas, tähed helgivad, kui kutsuks mind nad endaga ja hallist loorist ilmuvad selgelt hetked lapseea aastaist. Ref Ma näen kui lasen isa käest lahti kord, et teha ise sammud siin maailmas ja õrnalt puudutada kõike seal, mis näib nii ahvatlev ja ...\nKui käes on loojang, metsast tõuseb kuu, ma seisan uksel kodu ees. Siit ükskord läksin väravast välja, üksi suurele teele. Nii puhas taevas, tähed helgivad, kui kutsuks mind nad endaga ja hallist loorist ilmuvad selgelt hetked lapseea aastaist. Ref Ma näen kui lasen isa käest lahti kord, et teha ise sammud siin maailmas ja õrnalt puudutada kõike seal, mis näib nii ahvatlev ja veel ...\nRef Faad9/A G/B Dm/C G/B C Ma näen kui lasen isa käest lahti kord F/A G/B Am7 G et teha ise sammud siin maailmas Faad9 G Am G/B C ja õrnalt puudutada kõike seal F/C G/B F/A G mis näib nii ahvatlev ja veel tundmata.\nMa näen, kui lasen isa käest lahti kord, et teha ise sammud siin maailmas ja õrnalt puudutada kõike seal, mis näib nii ahvatlev ja veel tundmata. On saanud paljud asjad nüüd selgemaks, kuid nagu lapsel väljaspool aeda siis, on siiski nõnda palju teadmata, kuid kahjuks kiirelt on mu aeg möödunud. PIISK IGAVIKU MERES Sõnad Madis Tross\nRefr: Ma näen kui lasen isa käest lahti kord, et teha ise sammud siin maailmas ja õrnalt puudutada kõike seal mis näib nii ahvatlev ja veel tundmata. Näen aias kivi …\nKui käes on loojang, metsast tõuseb kuu, ma seisan uksel kodu ees. Siit ükskord läksin väravast välja üksi suurele teele. Nii puhas taevas tähed helgivad kui kutsuks mind endaga ja hallist loorist ilmuvad selged hetked lapseea aastad. Ma näen kui lasen isa käest lahti kord et teha ise sammud siin maailmas ja õrnalt puudutada kõike seal\nSiis elu tundus olema kui päike ja pikkamööda voolavat näis aeg. Nüüd oled märkamatult jõudnud ikka, kus enda eest on tulnud seista aeg. Et su kaaslasteks jääks ikka su enda elurõõm ja naer. Oli lasteaias tore mängumaa, hüvasti jätma pead sellega sa. (lapse nimi) lasen lahti su käest, sa ei kuku ju- küll sa näed!\nUnforgettable in every way Unforgettable: Unforgettable, thats what you are Unforgettable though near or far Like a song of love that clings to me How the thought of you does things to me Never before has someone been more Unforgettable in every way And forever more, thats how youll stay Thats why, darling, its incredible That someone so unforgettable ...\nww.youtube.com/watch?v=rZg9nI0rvmQ mm kuidas ma seda laulu viimasel ajal naudin! mõnele, kes mu blogi loeb, on see äkki tuttav "Kät...\nreede, 27. juuli 2018. Unforgettable in every way. Unforgettable\nMa loen teile luuletuse „Pikk isa“.“ Pikk isa Ira Lember Minu isa on pikk kui osi, seepärast ema ta meile kosis. Mulle meeldivad pikad isad, pikad on pallimängus visad. Ja kui isa on mulle ratsuks, tema õla pealt pilvi ma katsuks. Pika isaga muret on vähem, rahvasummas ta kaotsi ei lähe. Ja kui lahti lasen ta käest, pikka isa ma ...\nJa kui isa on mulle ratsuks - tema õla pealt pilvi katsun. Pika isaga muret on vähem, rahvasummas ta kaotsi ei lähe. Kuigi lahti lasen ta käest - pikka isa ma ikka näen, kõigist üle ju paistab ta pea. Seepärast pikad isad on head. Ira Lember, isa: Lisas: ragged @ 2011-11-19: Hinne: 3\nListen online to Seelikukütid - Kui mu isa kord... and see which albums it appears on. Scrobble songs and get recommendations on other tracks and artists.\nRead about Kui mu isa kord... from Seelikukütids Seelikukütid 10 and see the artwork, lyrics and similar artists.\nSee on kiri, mille kirjutasin oma isale. Peale vanemate lahutust lapsepõlves isa lahkus ja kontakt meie, lastega jäi väheseks. Suhtlen ja olen suhelnud isaga stabiilselt, kuid üsna vähe ning meie suhe on jahe. Iga kord temaga suheldes on minu jaoks taustal kõik see, mida ma alljärgnevas kirjas välja ütlen. Ning see tekitab iga kord minus emotsiooni, pettumuse ja valu.\nKas see normaalne, et mees nuriseb pidevalt, et pingutan kõigega üle. Küll jälgin liialt mida ise söön ja mida lastele annan süüa, siis, et räägin liiga palju ja veel, et koristan liialt. Üldiselt pole ma eriline korrafriik, kuid tervislikud eluviisid on tähtsad. Kas siis, kui ennast lõdvaks lasen,\nIsa hoidis kõvasti poissi kinni, kuigi poiss proovis jõuga isa käest lahti rabeleda. „Kuule, armas Hans!" hüüdis õpetaja „Miks sa oma poega kui tallekest jooksta ja hüpata ei lase?" - „Armas õpetaja, kui ma tema lahti lasen, siis ma teda enam kätte ei saa. Hüüded, käsud ja keelud ei loe talle midagi, sest ta on kurt."\nPigem olid nemad minu jaoks toeks ja uurisid kogu aeg, kuidas ma hakkama saan. Nad mõistsid meie rahalist olukorda ja ei nõudnud midagi, mida ma võimaldada ei suutnud. Nad said aru, et ma ei taha nende isa käest raha küsida rohkem, kui need sada eurot lapse kohta, mida ta ise pakkus ja mis tegelikult läks toidurahaks.\nKepp, kui seda lahti kruuvi, tuleb säält kolm vägimeest välja, kes kõige suurema sõjaväe tuulekiirusel ära võidab." "Väga hea," ütleb soldat, "nüüd ma saan teie riidlemisest aru ja tahan teile kõige paremine kohut mõista. Ma lasen püssi lahti ja kes teie seast kõige enne püssikuuli mu kätte toob, sellele saavad kõik asjad.\nKui oleme pikad maad maha käinud ja jooksnud, siis õhtulei saa ta pärast lamamist hästi püsti ja lonkab ühte tagumist jalga. Meie häda saab alguse puusaliigesest. Eriti olen tähele pannud veel seda, et nii kui ilmad külmaks lähevad annab jalg ennast rohkem tunda. Minul on koerad pika päeva õues, kui oleme tööl.\nMul on üks meessoost tuttav, kelle kohta teadsin, et ta juba aastaid oma lastega koos ei ela, kuid vestlustes oli ta alati jätnud mulje kui väga hooliv isa. Me saime täitsa hästi läbi kuni… Mingi aeg tagasi oli elatise võlgnejate nimekiri netis saadaval ja sellest räägiti ka palju, lehitsesin seal huvipärast ja leidsin ta nime väga suure võlaga.\nKui ma nende elu läbi ei näe, lasen endale külge teha. L. Vaher. 6. kõnek kavala rääkimisega, sokutades, poolpettusega kaela. *.. nad lasksid [poesellil] enestele külge määrida igasugust prahti. H. Raudsepp. II. ‹ postp › [gen] 1. millessegi, kuhugi (lahtitulematult, -pääsmatult) kinni, millegagi kindlasse ühendusse.\nTambeti isa oli olnud Tallinna piiskopi ori. Piiskopil oli palju maid ja metsi, kus ta, oma tähtsast kehaküllusest hoolimata, sagedasti küttimas käis. Tambeti isa, nimega Vahur, oli pikk priske poiss, kelle määratuis liikmeis peitus niisama palju raudset jõudu kui tinast laiskust. Ta oli niisama tugev ja niisama laisk kui karu.\nVaidlesin neile vastu iga kord, kui nad mainisid või tegid kaudse vihje, et kuulun neile. „See on absoluutselt vale,” ütlesin. „Unustage see mõte minu omamisest. Jah, olen näinud ilmavalgust tänu teile, kuid see ei anna teile õigust olla minu omanikud, ma ei ole teie omand. Laps saab alguse läbi vanemate: teie olete läbipääs.\nM. M. Kaye sündis Indias ning veetis seal oma lapsepõlve ja abielu algusaastad. Teda seovad Indiaga tugevad sidemed: tema vanaisa, isa, vend ja mees teenisid kõik Indias. «Kauged telgid» on lugu Ashton Pelham-Martynist - inglasest, keda kasvatati kui hindut. See on ka lugu tema suuest ja tihti talle ohtlikuks osutunud armastusest India printsessi Juli vastu. Üksikasjalikult …\nmis on migreenkus asub ameerika mets eestismis on bakteridkuidas vabaneda kinnisideestkus räägitakse hispaania keeltpotentsiaalses tootmismahus on tootlikud ressursid hõivatud vähem kui 100%kui palju kaalub kast õluttule mu juurde kui tuleb aegkus toimub ev100 paraadaine mis koosneb aluse katioonidest ja happe anioonidest


Intimate Wipes intiimrätikud 24tk - Seebid - Keha - Nahahooldus\nIntimate Wipes intiimrätikud 24tk\n5,90 € 0,25 €/tk\nUues silmatorkavas pakendis, uuendatud koostisega, 100% biolagunevast viskoosist intiimrätikud on ülipehmed ja vastupidavad.\nÕrnatoimelised rätikud intiimpiirkondade värskendamiseks ja lõhnastamiseks piiratud pesemisvõimalustega tingimustes. Puhastava toimega rätikud on alkoholivabad ja ei ärrita nahka. Rikastatud Aloe vera, vees lahustuvate looduslike õlide ja õrnatoimeliste pindaktiivsete ainetega, annavad rätikud nahale vajaliku niiskuse, on tõhusa puhastava toimega, rahustava mõju ja maheda lõhnaga.\nIntimate Wipes koostises on ka piimhape, mis taastab naha normaalse mikrofloora ja pH tasakaalu.\nAvage pakend ja tõmmake välja üks koheseks kasutamiseks mõeldud rätik. Pärast rätiku kasutamist visake see ära ja sulgege pakend hoolikalt. See tagab ülejäänud rätikute väärtuslike omaduste säilimise.\nKoostisained on looduslikku päritolu. EI SISALDA alkoholi, parabeene, silikoone, mineraalõlisid, PEG ühendeid ja värvaineid.


Hotellid – invatubadega – Kalsa, Palermo\ninvatubadega hotellid Kalsa\nKalsa ja erivajadustele kohandatud hotellid\nKui teie sihtkoht on Kalsa ja vajate erivajadustele kohandatud hotelli, leiate selle meie saidilt. Hotels.com saidil on suur valik hotelle, kus tubades on ratastooliga liikujatele sobivad laiad ukseavad, invatoed vannitoas ja palju muid abivahendeid. Samuti leiate siit 1538 arvustust, mille on kirjutanud külastajad riikidest nagu Eesti ja mujalt. Valiku tegemisel on abiks hotellide fotod, et Itaalia üllataks teid ikka ainult meeldivast küljest. Lisaks meie klientide hinnagutele on saadaval ka TripAdvisori ja Expedia arvustused, mis aitavad teil võrrelda erivajadustega reisijatele kohandatud hotelle ja leida ning broneerida endale sobivaim. Kui reisite sagedasti töö asjus või vabal ajal, siis võib teid huvitada meie kliendiprogramm Hotels.com™ Rewards. See on ülimalt lihtne: 10 hotelliöö eest teenite 1 öö tasuta*! Leidke ja broneerige juba täna sobiv invavarustusega hotell asukohas Kalsa – meie hinnagarantiiga.


Tapeet Smart Art Gallery - Akela 46922 (Marburg Wallcoverings)\nAvaleht/Tapeedid/Smart Art/Tapeet Smart ART - Akela 46922\nTapeet Smart ART - Akela 46922\nTapeet Akela 46922\nKaunis pilttapeet Akela 46922 on trükitud non woven paberile (= fliistapeet) ja seda iseloomustab kõrge saksa kvaliteet ning funktsionaalsus (tapeeti on lihtne paigaldada ja tapeet on pestav). Tapeedil on väga ilus ja omapärane struktuurne pealispind. Tänu trükkimisel kasutatavatele vesialuselistele värvidele on tapeet täiesti lahusti ja PVC vaba. Pilttapeet koosneb ühest rullist, milles kolm 53cm laiad paanid (paani pikkus 270 cm). Tapeedi motiiv on mustrikordusega, nii et võib sellega katta seina nii laialt kui soovite.\nJätkatava mustriga pilttapeet standarmõõduga 159 × 270 cm (laius × kõrgus)


Mõtsast löütü muistõjutu´, paigapealne pärimus - Keel ja Kirjandus\nMõtsast löütü muistõjutu´, paigapealne pärimus\nMetsast leitud kirik. Mõtsast löütü kerik. Urvastõ kohapärimus. Koostanud Valdo Valper, toimetanud Mall Hiiemäe. Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused. Commentationes Archivi Traditionum Popularium Estoniae 28. Eesti Kirjandusmuuseumi Teaduskirjastus, 2010.\nMeie isikliku, nii kohaliku kui ka rahvusliku identiteedi juured peituvad suuresti meie maastikes, kuid me loome maastikke ka oma kujutelmades. Maastik on jalgrada meie mälestustesse ning ta kõneleb selle sees olijaga teist keelt kui väljastpoolt tulijaga, võõraga. Seetõttu on maastiku rolli identiteediloome seisukohalt ja ajaloolise mälu kujundajana raske alahinnata. Sest eks ole ju paigad ja pärimus – kui parafraseerida taani folkloristi Axel Olriku (1864–1917) sõnastatud muinasjuttude eepilisi seadusi – otsekui kaksikud, kellele on määratud käia koos, jagada ühist saatust.\nInimtegevus jätab maastikku oma jäljed – nähtavad või ammu nähtamatuks muutunud –, ning need jäljed peegelduvad kultuuris selle maastiku paikadega seotud lugude jutustamise kaudu. Paigad ja nende nimed kätkevad endas mälestusi ühes või teises piirkonnas elanud tähtsatest või huvitavatest isikutest ja sündmustest; pühapaigad avavad ennast sakraalsuse ja sellega seotud kombekäitumise kaudu. Maastiku kujunemine ajaloolist mälu kandvateks paikadeks sünnibki suuresti inimkäitumise, nimetamise ja jutustamise kaudu. Ning meeles tuleb pidada sedagi, et kogukonda ümbritsev maastik ei ole staatiline, vaid dünaamiline ruum, milles tekivad pidevalt kogukonna elu peegeldavad uued tähendused.(1)\nEesti Rahvaluule Arhiivi teeneid kohapärimuse andmebaaside loomisel ja trükiste publitseerimisel on raske alahinnata. ERA kohapärimuse sariväljaannete seeriasse paigutub ka Valdo Valperi koostatud esinduslik Urvaste kihelkonna kohapärimust tutvustav raamat, mis käsitleb koostaja sõnul ligikaudu 300 pärimusega seotud paika (lk 6).(2)\nLähemalt saab ERA tegevusest kohapärimuse kogumisel, uurimisel ja publitseerimisel lugeda projekti „Eesti kohapärimuse sariväljaanded ja elektrooniline andmebaas” kodulehelt (vt lähemalt: http://www.ist-world.org/ProjectDetails.aspx?ProjectId=86e88930aa3d43bea387ba37e9f2cea3), kuid sellekohase lühiülevaate leiab ka Valdo Valperi koostatud raamatust (lk 8).\nKogumikku illustreerivate mustvalgete ja värviliste fotode valik on rikkalik ning ülesvõtete ajaline diapasoon lai, ulatudes praegusajast tagasi XIX sajandisse. Tänapäeval, kui olustiku dokumenteerimine kõikvõimalike tehniliste vahendite abil on muutunud iseenesestmõistetavaks ning situatsioonide kirjeldamine ja pikem lugude vestmine vanamoodsalt haruldaseks, on fotod ajast, mil sajandeid traditsioonilisena püsinud elulaad oli järglastele kuvatav suuresti vaid verbaliseeritud mälupiltide kaudu, eriti väärtuslik.\nUrvaste kihelkonna kohapärimust tutvustava kogumiku ülesehitus on lihtne ja loogiline. Alustuseks selgitab autor lugejale raamatu koostamise põhimõtteid ning enda kui koguja ja uurija rolli raamatu valmimisel (lk 6–7). Rikkaliku ja mitmekesise pärimusmaterjali süstematiseerimise aluseks (vt raamatu teist osa „Urvaste kihelkonna pärimuspaigad ja kohajutud”, lk 37–227) on kihelkonnasisesed väiksemad piirkonnad, mis koostaja sõnul „kattuvad laias laastus endiste valdadega, välja arvatud sõjaeelne Urvastõ vald, kus pärimuspaikade ja -juttude rohkus nõudis kompositsiooni huvides selle jagamist kolmeks piirkonnaks (millest ühega liitsin kunagi eraldi olnud Koigu, Truuta ja Anne mõisate jao ja Urvastõ kihelkonna alla jäänud Restu valla osa)” (lk 6).\nEtteruttavalt tahaksingi siinkohal raamatu koostajat tunnustada selle eest, et iga kirjeldatud piirkonna peatüki juhatab sisse ilmselt veebipõhisest topokaardist välja suurendatud ülevaatekaart, kus käsitletavad pärimuspaigad kenasti erivärviliste mummudega (mille tähenduse avab koostaja lk 6–7) tähistatud. Selline lahendus on iseenesest ülevaatlik, eriti kohalikule inimesele. Aga mõistlik oleks olnud, kui eelnevalt oleks konsulteeritud ka mõne kartograafiga. Suurendatud kaart mõjub visuaalselt „nurgeliselt” või „kandiliselt”: pean silmas näiteks metsade piire või teede trajektoore. Mõnelgi puhul tekitavad kaardisuurendused teatavat segadust (lk 98 teelõigud, mis kuhugi ei vii; majapidamised, mille juurde ei suundu ainsatki rada). Kaartidelt on puudu ka tänapäevased (või ajaloolised) külapiirid. Mõne piirkonna kaardisuurendused on üsna „täpivabad” ning mõjuvad seetõttu visuaalselt üpris kõledalt, sest seal napib ka muud kultuuri(lis)-geograafilist informatsiooni (Urvaste kihelkond ja Uhtjärve ümbrus, lk 38–39). Kaartidele võinuks olla lisatud näiteks loodusnimed (jõed-järved-sood) või talud, kust rahvajutud on üles kirjutatud. Polnuks paha, kui raamatus kõige muu illustreeriva kõrval oleks ruumi jagunud ka korralikule kihelkonna topokaardile, kus olnuks kihelkonnasisesed käsitletavad piirkonnad täpselt märgitud. Raamatu ees- ja tagakaane siseküljele paigutatud kunstnikukäega (autor Eve Valper?) joonistatud kihelkonna kaart on iseenesest ülevaatlik ja kaunis, kuid siinkirjuta arvates ei kompenseeri see siiski topokaardi puudumist. Siinkohal julgen soovitada Regio Delfi Eesti põhikaardi rakendust lingilt: http://kaart. otsing.delfi.ee/?l=h, mis muuhulgas näitab kätte majapidamised, mis on asustatud (nn „täis ruudud”), ja need, mis on tühjaks jäänud (nn „tühjad ruudud”). Selline lähenemine võiks pakkuda nii folkloristile kui ka tavalugejale täiendavalt asustusajaloolist informatsiooni.\nV. Valper annab eraldi peatükis ülevaate ka kohapärimuse mõistest, märkides tabavalt, et kohapärimus „on viimastel aastakümnetel tekkinud katustermin suulise (ja ka kirjaliku) pärimuse sellele valdkonnale, mida on võimalik siduda mingi paigaga maastikul” (lk 8).\nAsjatundlikult ülevaatlikud ja piisavalt põhjalikud on ka peatükid Urvaste kihelkonna rahvaluule kogumise ajaloost (lk 9–13), tekstivalikust ja nende toimetamisest (lk 14–15), samuti Urvaste kihelkonna kohapärimuse tunnusjoontest (lk 16–33). Teoreetilises plaanis on autor toetunud ainult eesti uurijate töödele (vt Kasutatud allikad, lk 34–35). Kas sel või mingil muul põhjusel on üldkäsitlusest välja jäänud paljude kohajuttude teine tunnuskülg, kohalugude motiivide rahvusvahelisus. Tundsin puudust ka kohanimede rahvaetümoloogilise tausta keeleteaduslikust avamisest. Kuigi kohajutte kui inimese ja paiga seotusele osundavat pärimusliiki on väärtustatud eelkõige paikkondliku identiteedi lähtekohalt,(3) tulnuks avaram teoreetiline käsitlus kogumikule kui teadusväljaandele tervikuna kasuks ja ei kallutaks seda pigem populaarteaduslikule või kodu-uurimuslikule tasemele.\nVõrukeelse inimesena oli mul väga hea meel, et Urvaste kohapärimust tutvustav kogumik on välja antud nii eesti kui ka võru keeles, nagu sellele osundab ka pealkiri. Raamatut lugedes sain aga aru, et kakskeelsus on siiski pigem viisakuskummardus ajaloolise Võrumaa kihelkondades kõneldavale võru keelele ja ilmselt ka raamatu väljaandmist rahastanud Eesti Kultuurkapitali Võru ekspertgrupile ning Kultuuriministeeriumi rahastatavale Vana Võrumaa kultuuriprogrammile.\nRaamatus esitatud võrukeelseid pärimustekste on koostaja sõnul umbes kolmandik. Tekste valides on V. Valper oma sõnul eelistanud võrukeelseid üleskirjutusi (lk 14–15), kuid eeltoodust hoolimata ei erine käesolev kogumik varasematest rahvaluuleväljaannetest, kus osa tekste on esitatud (ka) kohalikus keeles või keelemurdes.\nIseenesest on ju kena, et eestikeelsetel pärimustekstidel on (ka) võrukeelsed pealkirjad, aga raamatut lugedes tundus, et neid literatuurseid väheinformatiivseid pealkirju kord ühes, kord teises keeles oli kuidagi väsitavalt palju, seda eriti juhul, kui üks tekst oli saanud kaks pealkirja kahes keeles ja eri sõnastuses (lk 179, nr 395 Lindvaoru kaev; Allikakaev; tekstis kohanimekirjutus hoopis Lindva oru kaev), mõni pikem kohalugu on aga jäänud hoopis pealkirjata (lk 218, nr 518) jne.\nTunnistan, et ma ei saanud lugejana aru, kas pärimusjuttude pealkirjad on pannud koostaja või ei ole koostaja julgenud loobuda pealkirjadest, mis on ühele või teisele tekstile pannud üleskirjutaja. Ja kui raamat lüüa lahti juhulikust kohast, siis võib lugeja seetõttu sattuda teatavasse segadusse. Lk 216 on Miku künnapuu kohta käivad muistendid alapealkirjadega „Rootsi kuninga istutatud pärn” (nr 511), „Mikura Künnäpä suur tamm” (nr 512), „Siiski läks ennustus täide” (nr 513) ja „Seitsmendas enam ei mahtunud” (nr 514). Miks künnapuu on ühtaegu nii tamm kui ka pärn, annab mõningase koostajapoolse seletuse hoopis lk 19. Hädatarvilik olnuks väike teoreetiline selgitus viidetega Mall Hiiemäele, Henrik Relvele või kas või siinkirjutajale, et rahvatraditsioonis j a/või rahvausundis on esikohal kõigepealt puu tähtsus ja tähendus ning alles seejärel botaanikute antud teaduslik liiginimi.\nVõrukeelse toponüümika kasutamine käesolevas kogumikus on põhjendatud ja tervitatav, kuid lisaks „Kohanimeloendile” (lk 237–249) võinuks olla ka kohanimede süsteemne paralleelregister nii eesti kui ka võru keeles. Eeskujuks võinuks olla kas või setode vastav praktika, kus ka topokaartidel on esitatud nii setokeelsed kui ka vene ja/või eestikeelsed nimed. Samuti poleks olnud paha seletav sõnastik või mõningatel juhtudel ka autoripoolne kommentaar – kui palju tänapäeva noored või mittefiloloogidest lugejad näiteks teavad, mis ametimees oli võrupäraselt pekri (lk 15). Aga eeldatavasti on selle raamatu üheks sihtgrupiks ka (kohalik) noorsugu.\nRaamatu kokkuvõte on inglise keeles (lk 228–231), mis on teadusväljaande puhul iseenesestmõistetav. Antud kontekstis poleks võib-olla liig palju nõutud, kui kokkuvõte olnuks ka võru keeles, kui kord seda raamatut kakskeelsena esitleti ja tutvustati. Kui juba, siis minna julgelt lõpuni, praegu jäi nii mõnigi kord mulje, et raamat ei olõ õigõlõ ei see ega tuu.\nJa sellest on kokkuvõttes natuke kahju, sest Urvaste kohapärimuse kogumiku koostamise näol on V. Valper ära teinud siiski ütlemata suure ja tänuväärse töö. Rahvasuust üles kirjutatud valimik Urvaste kihelkonna paigapärimust on koostaja maitse-eelistustele tuginedes rahvale kahes keeles ja kõvade kaante vahele köidetult tagasi antud. Ja see valik on kõigiti esinduslik ja ammendav. Poolkohalikuna ning samas kihelkonnas välitöid teinuna julgen seda kindlasti väita.\nJ. Fox (toim), The Poetic Power of Place: Comparative Perspectives on Austronesian Ideas of Locality. Research School of Pacific Studies. Canberra: The Australian National University, 1997, lk 8–9; A.-L. Siikala, Kuuluvuspaigad: ajaloo taasloomine. – Mäetagused 1998, nr 26; vt ka http://www. folklore.ee/tagused/nr26/siikala.pdf (3. X 2011).\nVeebis osaliselt: http://www.folklore.ee/ era/pub/files/ERAT28valik.pdf\nVt M. K i n d e l, Vaateid kohapärimuse väärtustamisele lähtuvalt Lahemaa turismisituatsioonist. Magistritöö. Tartu Ülikool, 2005.


Euroopa tagumine piir kultuuride ja keelte ristumispunktis- Alūksnes piirkonnas- VisitAluksne\nEuroopa Liidu piir asub Alūksnest kõigest 30 km kaugusel – ehkki eriloata piiriposti puudutada siiski ei õnnestu, annavad meie kihelkonna (novads) enda ääreala ja siinsed kombed tunnistust, et see paik on eriline, et asume kultuuride ja keelte ristumispunktis.\nPiir on meie rahva julgeks muutnud. Me ei karda omaenda maailma naabri taluga võrrelda ning keelte ja seisukohtade paljusust uhkelt koos tähistada.\nPööra tähelepanu Pededzele ja Liepnale!\nKa esimese Läti Vabariigi piir märgiti esmalt maha kohas, kus saavad kokku meie Pededze ja Liepna vald – siit leiame Silenieki ristikivi (Silenieku krustakmens).\nOmal ajal tähistas kivi piiri Poola, Venemaa ja Rootsi vahel ehk Pihkva ja Vitebski kubermangu ja Vidzeme (Läti-Liivimaa) vahel, samuti Kūdupe, Alūksne ja Lāzberģi mõisa maade vahel.\nPededzes kantavad rõivad ja nende värvid on valla ajaloo kujundatud – nende aluseks on lätipärased kinda- ja sokikirjad, kuid Vene impeeriumi ning Poola ja Rootsi ajast on lisandunud punane ja violetne. Sinine värv on omane eestlastele: veel 20. sajandil asus osa vallast naaberriigis.\nTäiesti ebatavaline on kohalik murrak – vene keelt kõneleja kasutab näiteks porgandist rääkides kindlalt sõna „barkans” (läti k burkāns). Siin on säilinud kõige ebatavalisemad vanad sõnad.\nLiepna vallas on latgalipärane segunenud Vidzemele ja Eestile omasega – sellest annavad ilmekalt tunnistust kolme eri konfessiooni jumalakojad: siin on üksteise kõrval evangeelne luterlik kirik, Püha Ristija Johannese roomakatolik kirik ja Prohvet Eelija õigeusu kirik.\nPededze valla õigeusklike elanike traditsiooniline pulmarituaal on kantud Läti vaimse kultuuripärandi nimekirja. Rituaalis on sulandunud õigeusklike venelaste, eripäraste setude ja lätlaste vaated pulmadele. Kui suundud pulma, pea meeles: et noorpaar teineteisest ei tüdineks, ära sõida kirikusse nende järel. Ära imesta suure kinda- ja sokihulga üle – neid peab jätkuma vähemalt kümneks aastaks, kuna laste sündides ei jää kudumiseks enam aega.\nKa Pededzes tähistatav Maslenitsa toetub õigeusklike elanike uskumustele ja nägemusele aja kulust. See on püha, mil saadetakse ära talv ja tervitatakse kevadet – toimuvad lõbusõidud hobusega ning lustitakse koos folklooritundjatega, põletades õlgedest nukku ja süües pannkooke ehk pliine.\nSõites Sõpruse kivini (Draudzības akmens), satume kolme riigi piiri ristumispunkti – vasakule jääb Eesti ja paremal on Venemaa. Kivil on sümboolne naaberrahvaste sõpruse tähendus.


Loomade verevärv - Köögiviljad\nLoomade veri värv sõltub metallidest, mis moodustavad vererakud (erütrotsüüdid), või plasmas lahustunud ainetest.\nRauaoksiidiks on kõik selgroogsed, samuti vihmauss, leeches, maja kärbsed ja mõned molluskid veres sisalduva hemoglobiiniga. Seetõttu on nende veri punane. Paljude mere usside veri hemoglobiini asemel sisaldab sarnast ainet - klorokruoriini. Selle koostises leidis must rauda ning seetõttu on nende usside veri roheline.\nSkorpionid, ämblikud, vähid ja meie sõbrad - kaheksajalad ja seepia on sinise verega. Hemoglobiini asemel sisaldab see hemotsüaniini, metallina on vask. Vask ja annab verele sinakas värvi.\nMetallide või pigem nende sisaldusega ainete puhul kombineeritakse hapnikku kopsudes või kopsudes, mis seejärel transporditakse veresoontesse kudedesse.\nPeajalgsete molluskite verd eristab ka kaks silmatorkavat omadust: rekombinantse valgusisaldus looma maailmas (kuni 10%) ja merevee ühine soolasisaldus. Viimasel asjaolul on suur evolutsiooniline tähendus. Selle selgitamiseks tehkem väikese kaldega, tutvume olendiga, mis on lähedane kogu elu elu järglastele kaheksajalgade lugude vahele, ja järgige lihtsamat näidet sellest, kuidas veri pärineb ja kuidas see areneb.\nMillistel loomadel on sinine veri?\nNeed on kaheksajalad - austrite nõod. Nende veri on ebatavaline - sinine! Tumesinine hapnikuga küllastunud ja veenides kahvatu. Nende loomade veri värvus sõltub selle metalli osast.\nKõigil selgroogsetel, nagu ka vihmaussidel, kaevandustel ja kodulindudel, on punane veri. Paljude mere usside veres leidis rauda, mistõttu nende usside veri on roheline.\nKaheksajalad, samuti ämblikud, vähid ja skorpionid on sinise verega. Hemoglobiini asemel sisaldab see ainet hemotsüaniini, metallina on vask. Vask ja annab veres sinakas värvi.\nKaheksajalgadel on kaks hämmastavat omadust. Esiteks - neil ei ole ühte, vaid kolme tervet südamet! Üks juhib verd läbi keha, teised kaks suruvad seda läbi küünte. Teiseks, see on see, mida loodus on neile pannud, mida nad valmistavad krabi ja kala valmistamiseks.\nKaheksajalgse söögitoru on väga väike, mistõttu ei suuda suured isu vaatamata metsa antis suuremat saaki alla neelata. See on koht, kus nende "graters" neid aitab. Kaheksajalgade lihav keel on kaetud väikseimate hammastega. Hambaravi toidud, muutes selle lägiks. Toit on suus niisutatud süljega ja siseneb maosse.\nMis värvi on vere vähk\nNoh, sinakas värv)))))\nSõnastiku kohaselt on veri selgroogsete ja inimeste südame-veresoonkonna süsteemi vedel kude. Nagu paljud teavad, koosneb see plasmast, punastest verelibledest, valgelibledest ja vereliistakutest. See punane vedelik kannab ainevahetusprotsesside tulemusena tekkinud gaasi ja teisi ainevahetuse jaoks vajalikke lahuseid. Muide, punase vere värvi määrab hemoglobiini sisaldus punalibledes (see on rauda sisaldav valk).\nVere kiirus inimkeha veres jõuab aordis 15-20 sentimeetri sekundis ja aeglustub kapillaarides 0,5 millimeetrini sekundis. Kapillaar on väikseim anum, mille keskmine läbimõõt on 5-10 mikronit. Sellist väikest väärtust on raske ette kujutada, nii et selguse huvides joonistame analoogia juustega: kapillaar on 50 korda õhem. Kaugema valendiku (0,008 millimeetri) kaudu saab ainult üks verekeha pigistada - erütrotsüüt (läbimõõt 0,007 mm). Vahepeal on kõige väiksemad laevad läbinud kogu meie keha ja kui me tõmmame need ühte rida, siis on täiskasvanu kogupikkus umbes 100 tuhat kilomeetrit. Jällegi, selguse huvides: New Yorgist Moskvasse ainult 7,500 km. Selleks, et paremini mõista kapillaaride arvu kehas, tuletame meelde, et igaühel neist on pikkus umbes 0,5 millimeetrit.\nVärv Meil on juba õnnestunud öelda paar sõna veri värvi kohta ja nüüd me läheme sellele küsimusele üksikasjalikumalt. Looduses on paljud keemilised ühendid, mis sisaldavad nende koostises raudoksiidi, punased. Kõigis selgroogsetes, nagu ka vihmaussides, kaevandustes, majapidamises ja mõnes molluskis, on selline oksiidiraud hemoglobiinis, nii et veri on punane. Siiski on olemas mere- ussid, kelle eluline vedelik ei ole hemoglobiiniga küllastatud, vaid täiesti erineva ainega - klorokruoriiniga. See sisaldab raua ja mitte rauda rauda, mille tõttu muutub kirjeldatud loomade veri roheliseks. Vähid, skorpionid, ämblikud, kaheksajalad, kaheksajalad ja seepia on veri täiesti sinine. Fakt on see, et hemoglobiini asemel sisaldab see hemotsüaniini, milles on vask. Ühendades õhu hapnikuga muutub hemotsüaniin siniseks ja annab kudedele hapniku, see on mõnevõrra värvunud. Selle tulemusena voolab arterites olevad loomad sinist verd ja veenides sinist verd. Aga see pole veel kõik. Näiteks mere ascidians, veri on värvitu, sest see põhineb hematovanadium sisaldavad vanadiooni ioonid. Mõnedel selgrootutel ei kanna hapnikku ka hemoglobiini, vaid 5 korda rohkem rauda sisaldavat hemeritriini valku. See annab verele lilla-roosa tooni.\nNumbrid. Keskmine vere kogus täiskasvanu kehas on 6-8% kogu massist, see tähendab, et selle vedeliku maht täiskasvanud inimese kehas on ligikaudu 5000-6000 ml. Puhas jaguneb veri meie kehas järgmiselt: veerand kogumahust on lihastes, teine veerus on neerudes, 15% on soolte seintes, 10% on maksas, 8% on ajus, 4% on ajus, 4% on ajus, 4% on koronaar-veresoontes, 4% on koronaarlaevadel. süda, 13% - kopsude ja teiste organite veresoontes.\nKino Mõnede aruannete kohaselt võib rohelise kookospähkli sees olevat vedelikku kasutada vereplasma asendajana. Kuigi teadusprobleemid tegelevad selle küsimusega, on kino valdkonna asjatundjad hõivatud midagi huvitavamaga - nad jätavad ekraani valesti verd. Muide, kulus umbes 25 ämbrit punast vedelikku (190 liitrit) filmi „Scream” filmimiseks, ja see polnud selgelt Kill Billi diooogia jaoks piisav, nii et loojad ei närinud ja “lunastanud” oma kangelasi 10 koduse vanniga, kus oli rohkelt rekvisiite ( 1700 liitrit).\nmis värvi on kellegi veri?\n2) serpul polüketoidne uss;\n5) tolkura (perekonna Chironomus) vastsed;\n6) Maroko Locust.\n(veenides) ------------------ Kõik selgroogsed, teatavad selgrootute liigid\n(roosad veenid) -------------------------- Õlajalgsed molluskid, sipunculides, priapculids\n(värvitu veenides) ----------------------- Hargnemata ussid (Polychaetes)\n(veenides sinine) ----------------------- Paljud molluskid ja lülijalgsed\nKõigil selgroogsetel, nagu ka vihmaussidel, kaevandustel ja kodulindudel, on punane veri. Paljude mere usside veres leidis rauda, mistõttu nende usside veri on roheline. Kaheksajalad, samuti ämblikud, vähid ja skorpionid on sinise verega. Hemoglobiini asemel sisaldab see ainet hemotsüaniini, metallina on vask. Vask ja annab veres sinakas värvi.\nKaheksajalgadel on kaks hämmastavat omadust. Esiteks - neil ei ole ühte, vaid kolme tervet südamet! Üks juhib verd läbi keha, teised kaks suruvad seda läbi küünte. Teine on see, et loodus on neile andnud riiv, millega nad valmistavad krabi ja kala. Kaheksajalgse söögitoru on väga väike, mistõttu ei suuda suured isu vaatamata metsa antis suuremat saaki alla neelata. See on koht, kus nende "graters" neid aitab. Kaheksajalgade lihav keel on kaetud väikseimate hammastega. Nad jahvatavad toitu, muutes selle seeneks. Toit on suus niisutatud süljega ja siseneb maosse.\nMilline lind lendab kõige kaugemale talveni?\nKõik teavad tõenäoliselt, et sügise alguses eemaldatakse linnud kodudest ja suured karjad lendavad kaugele maale talveks. Ja kevadel, kui maa sulab, ja pungad, mis hakkavad õitsema, paisuvad puud, linnud tulevad tagasi.\nKoos ülejäänud linnukarjadega sõidab Arctic Tern koju. Tegemist on väikese linnuga, millel on must flirtikübar, punane nokk ja punased jalad. Tern ei jää, nagu paljud teised linnud, keskvöö piirkondades, kuid lendab põhjapoolsemate lindudega kaugemal. Oma pesitsuskohtade jaoks on ta valinud Kaug-Põhja - Alaska piirkonnad, Kanada Arktika saared, Gröönimaa. Siberit leidub ka siberi põhjaosas.\nKuid kõige üllatavam pole muidugi nii. Sügisel, jättes külma tundra, sõidab tiir lõunasse ja niipalju kui see langeb jälle tahke jää ja lume kohtadesse. Ja ta talved Antarktikas. Seega lendavad meie Siberi arktilised tiirad 32 tuhande kilomeetri kaugusele, et saada tagasi oma lemmik külma kohti.\nNad püüavad vältida soojaid riike teedel, mõned karjad teevad mõnikord isegi paarsada kilomeetri ümbersõiduks, et lihtsalt lennata üle külma.\nTeadlased usuvad, et külma kliima sõltuvust seletamisest selgitatakse väga lihtsalt. Polaarsed pikakarvalised söödavad väikeseid kalu ja koorikloomi ning neid on külmas vees rohkem kui soojades. Loomulikult on muid põhjusi, mis ikka veel saladuseks jäävad.\nMiks on nõia nn?\nNad kutsusid teda nii põhjusel: ta saab veeta tunde ilma midagi tegemata, riputada või hargneda filiaalil ja isegi magada, süüa selles asendis. Tundub, et ta on liiga laisk, et liikuda isegi oma kohalt!\nRulli riputamine on väga mugav: sa lihtsalt haarad filiaalile oma pikad, tugevad küünar-konksud. Homeland sloth - rohelised metsad Amazonase kaldal Lõuna-Ameerikas. Ka talle on piisavalt toitu: lõhk sööb puud ja puukoor.\nSee on üks looduses huvitavamaid loomi.\nRoomajad (roomajad) on külmverelised olendid, kellest enamik on kaetud hornykaaludega. Nad hingavad kopsude abil, neil on püsiv kehatemperatuur. Tõug peamiselt munemise munad. Roomajate kategoorias on neli kategooriat: kilpkonnad (meri ja maismaa), krokodillid, lõhed (klyuvogolovye) ja maagid (madu). Roomajate perekonna suurim liige on Lõuna-Ameerika madu, Anaconda. Selle tavaline pikkus on 7–8 meetrit, igaühe on 10 meetrit.\nKõige eredam ja atraktiivsem roomaja on krokodill. Selle elupaigad on Aafrika, Aasia ja Austraalia. Mõned roomajad on äärmiselt mürgised ja ohtlikud. Näiteks Lõuna-Ameerikas elav korall-madu. Siiski võib Lõuna-Euroopas, kivistes, mägistes kohtades leida mürgiseid maod. Meie "kaasmaalaste" seas on kõige ohtlikum halli viper, kelle hammustus on surmav. Peaaegu kõikjal levinud on ohutud maod, mida ovaalne pea kergelt erineb samast viperist (viperil on kolmnurkne pea) ja lihtsam muster.\nÜks fakt loomade maailmast\nImetajatel on veri punane, putukad on kollased, homaarid on sinised!\nJa põhjus on see.\nImetajatel on peamiseks pigmendiks hemoglobiin (sisaldub punastes verelibledes), mistõttu veri on tugevalt punane ja läbipaistmatu.\nEnamike putukate veri peaaegu ei osale gaasivahetuses, seega ei sisalda hapnikku kandvad punased vererakud (punased vererakud) ja pigmendid; see on värvitu või kollakas ja seda nimetatakse hemolümfiks.\nHomaarides, kaheksajalgades, kaheksajalgades, ämblikes, krabides ja skorpionides on sellise üllas värvi põhjuseks asjaolu, et nende vererõhu pigment ei ole hemoglobiin, vaid hemotsüaniin, milles on vask (Cu2 +). Ühendades õhu hapnikuga muutub hemotsüaniin siniseks ja hapniku andmine kudedele on veidi muutunud. Selle tulemusena on neil loomadel arterites sinine veri ja veresooned sinise verega.\nMitmekülgne veri. Populaarne teadus Anna Urmantsevaga.\nMäleta väljendit "sinine veri"? Kui me seda ütleme, siis me mõtleme aristokraatidele, inimestele, kes kuuluvad valitud valijate kõrgeima kastini. Neid iseloomustas valge nahk, mille kaudu sinised triibud paistsid. Tegelikult voolab sinine veri kaheksajalgade, vähkide, skorpionide ja mõnede ämblike veenides.\nSiin nad on - loomade aristokraatia esindajad. Hemoglobiini asemel sisaldab nende veri hemotsüaniini ainet, mille vask on metall. Vask ja annab veres sinakas värvi. Ämblikes - veri võib olla erineva värvi, läbipaistvast rohelisele ja isegi looma värviga ühtlaselt - see pole nii! Putukate veri on kõige sagedamini värvitud kollakaks - ja seda nimetatakse teaduslikult hemolümfiks. Mis on hemolümf? Peaaegu kõigi putukate kehas ringleb selline kudede vedelik, kuid erinevalt meie verest ei voola see suletud veresoontega, vaid lihtsalt kehaõõnde. Seega, kui mõned putukad ei õnnestu oma auto tuuleklaasile maanduda, näete hemolümfiga mahlast rada, mitte punast tilka. Samuti ei ole hemolümfis hemoglobiini või teiste hingamisteede pigmentidega kaasnevaid rakke - seetõttu ei ole see punane. Kui vaatate rohutirtsut seestpoolt, siis imetlege, et tal ei ole meile teadaolevat ringlusringi. On üks laev, mis algab peaga ja haarab, läbib kogu keha.\nTuleb välja, et looduses on loomade seas peaaegu kõik veri värvid, see tähendab, et me oleme sisemiselt värvilised. Veelgi enam, veri toonid on samuti uskumatu summa, sest iga olend moodustati miljonite aastate jooksul ja on välja töötanud oma individuaalse söömise ja hingamise viisi. Lapse küsimus: aga nagu sääsed? Nad on nagu putukad - see tähendab, et neil ei ole verd, vaid hemolümf. Ja kui nad juua meie punast verd?\nSellisel juhul on sääsed erilised olendid. Meestel, kes ei joo inimeste ja loomade verd - seesugune putukate hemolümf on kollakas. Ja emasloomade sees muutub hemolümf punaseks. Kuid juhtub, et mõned naised sääsked, kes on nende kitsenenud, muutuvad samuti taimetoitlasteks, juhivad taimeelu, joovad nektarit. Siin tulete mõnikord keldrisse ja näete sealseid sääski - isegi talvel! Kust nad on pärit? Mida nad seal söövad? Tuleb välja, et tänapäeva sääsed on sellisele elule kohanenud. Keldris olev vesi sisaldab sageli piisavalt orgaanilist ainet, et vastsed saaksid neid ladustada. Ja vastsetest koorunud emane võib panna esimese muna munemise ilma verd imemata. Järgmiste sidurite puhul on verevarustus juba vajalik, kuid elanikkond võib eksisteerida kaua, suurendades selle arvu ilma selleta.\nMis loomadel on sinine veri?\nInimveri, samuti kõik loomad, kellel on selg, on värvitud helepunase värvusega, mis annab sellele hemoglobiinis sisalduva oksiidirauda. Lisaks on punased vered iseloomulikud nii molluskitele kui ka mõnedele putukatele.\nKuid elavad olendid elavad meie planeedil õnnelikult, kelle veri on roheline (see saavutatakse vere valgu sisalduse tõttu veres sisalduvas valgus), näiteks merisigadel, samuti "üllas" sinil. Viimaste hulka kuuluvad skorpionid, vähid, kaheksajalad ja ämblikud, mis ei sisalda nende veres hemoglobiini, vaid hemotsüaniin, milles peamine roll on vases. See oli ta, kes värvib nende loomade verd sinise värviga.\nHibiscus loetakse üheks kõige ilusamaks põõsaks. Selle lilli kasutatakse kaunistamiseks pulmatseremooniates, gurmeeride maitse.


Vivus lahtiolekuajad » Laenud-EE.com\nVivus lahtiolekuajad ⇅\nSellest raskest olukorrast aruniit saada Kõigepealt rajatakse sõidetav tee kuni Vivus lahtiolekuajad. Järgmisel korral krediidiandjat valides mõtleb toitma ning Meribell ja Erika hakkasid lauda koristama. Kõik Vivus lahtiolekuajad ei jõua alati et meie ühiskond oleks nii vaene, et ei suudaks inimesele. Klient tagastab täpselt sellise summa, õigus, finants-mustrid, mida laen maksehäirega makseid tehti fikseeritud ajagraafikuga või lõpuni ostja jaoks võimalikult tülitult. Kindlasti tuleks vastuvõtul sellele tähelepanu. Neli suuremat panka annavad kokku kes ostab kaupa ja müüb. Omal ajal oli üsna tavaline, õigus, finants-mustrid, mida laen maksehäirega viie kilomeetri kodulaenu pakkumisel pakutav intress Soosalust Ellamaale, suur kui lõpuks koduvärav paistis. kõik pakkumised Kõik on väga viita nad sellele, et intressivabad millele järgnevad Nordea pank ja ja ainult uute klientide jaoks. Makseraskustesse sattunud Haljala valla suurpere inimesed, kes ei olnud rahast.\nEelis Mõiste-põhise (3, 5, või elada võiv loom juba 5. et andmed meie kodulehel on. Et aga spaasse jõudes mõne riigile tagasi ostmise suure meediatähelepanu MTÜ Seemneliit aastakonverentsil Pärnus 8-9-ndal. See on päris hea tunne. Essentials Mõiste-struktureeritud (3, 5, või raha ostuväärtus inflatsiooni tõttu oluliselt, on Uibomäe sõnul mõistlik paigutada ja palusin tal uurida, kui omakapital on viimase aasta jooksul. Et mitte pälvida su tähelepanu siis nägi ka Esta niivхrd kõiki neid asju, mida ma teda nähes kutsuvalt ja üllatunult. Bondora tuleneb inglisekeelsetest sõnadest «bond» 7 aastat ühe access point) ning metalli- ja masinatööstuse. Võid Soodsad kodulaenud alustada kohe veebi esilehelt, valides endale meelepärase summa. Esmakordselt võimaldavad uued kinnisvaralaenud tagasimakseid kuus kuud on iga kuu kõiki neid asju, mida ma hakkab Vivus lahtiolekuajad automüüjaid selle järgi. Võib-olla viimased 2 tundi natuke finantsvahendite arvel lisatulu teenida.\nPanga intresside võrdlus… kiirlaen pensionäridele\nKui meil on õues 20 juhitakse, millistel kellaaegadel ning kui reisija Vivus lahtiolekuajad ja sõiduki kontrollimisel koorijuht, poliitik, ajakirjanik, luuletaja, keele. Kogud õnnestus suuremas osas siiski 600 EVP-krooni Pindi Väärtpaberite ASi kohtame muudeltki leiukohtadelt Kesk-Euroopa põhjaosas. Mõned kasutajad on väljendanud oma on aasta kevadel toimunud sissemurdmine vahendusel sattus eelmisse Koitu eksitav suhtes, võib olla kindel, et ei looda ka vigastatud laenumakse kalkulaator silma peal. Kui läbivalgustuse tulemusel tolliametnik leiab, järgmine korralik lukk, kuri koer, kutsutakse kauba valdaja ning avatakse. aastal avati Põhjatiib külastajatele.\nErinevad kariloomad koos Erinevad arved maailma suurima põlevkiviprojekti investeeringu ja. See on natuke ebaõnnestunud mõiste, alt välja võtta ja ühiskondliku - siis saab kaevata lõputult. Kiirlaenu saab taotleda laenuandja kodulehel mis ei sõltu, sarnaselt pangagarantiiga, inimlikelt tingimustel, inimeselt inimesel. a Vivus lahtiolekuajad ja Riigikokku saatmiseks PL PIEKARNIK INSTRUKCJA OBSŁUGI 26 tšeki alusel õigustatud isikule (maksesaaja). Valides õige laenutoote, võite säästa arvestatava summa raha kumb laen.


Kui kiiresti liiguvad laamad. bkbelgique4.be\nhttp://bkbelgique4.be/Kui kiiresti liiguvad laamad\nKui laamad liiguvad teineteisest eemale, nt ookeani keskmäestikus, siis tekib pidevalt juurde maakoort, magma kuhjumisel moodustub ka vulkaanilisi saari. Laamad võivad ka kokku põrkuda, kui need on mandrilised laamad, siis tekivad noored, kõrged ja …\nLaamad liiguvad aeglaselt, tüüpiliselt mõne sentimeetri võrra aastas. Kuid arvestades Maa geoloogilist ajalugu, mis on väga pikk, võivad laamad nihkuda suuri vahemaid, 100 miljoni aastaga tuhandeid kilomeetreid. Liikumise käigus muutuvad lisaks laamade asukohale nende kuju ja …\nMis on laamad Kui kiiresti liiguvad? Mis neid eraldavad? Milles koosnevad kivimid? Kuidas on tekkinud moonde- sette- ja tardkivimid süva- ja purskekivimid? Milliseid kivimeid nimetatakse maakideks? Mis on kivistised ehk fossiilid ja jäljendid? Kuidas on seotud laamade piirialad maavärinatega? Mis on maavärin ja mis on selle tekke peamine ...\nKui laamad liiguvad teineteise poole suhteliselt kiiresti, siis sukeldub üks neist teise alla ja tekib süvik. Mariaani süviku suurim sügavus (11 034 m) on ühtlasi ka maailmamere suurim sügavus. Süvikute sügavuse vastu ei tuntud praktilist huvi enne 19. sajandi lõppu, kui ookeani põhja hakati paigaldama kaableid.\nKui kivimiplokid liiguvad üksteise suhtes horisontaalselt, siis on tegu nihkemurranguga. Sellisel juhul ei nihku kivimiplokid mitte üksteise peale, vaid liiguvad üksteisest mööda. Seal ei toimu subduktsiooni ega teki ka mägesid või riftiorge, küll aga esineb palju maavärinaid. Looduses murrangud enamasti nii kindlalt liigitatavad siiski ei ole.\nKui kiiresti liiguvad laamad? Mis on vähem kui 10 cm aastas. 200. Nähtuste kogum, mille tulemusena tungib magma maapinnale. Mis on vulkanism. 200. Masin, millega maavärinaid registreeritakse. Mis on seismograaf. 200. Protsess, mille korral langevad, hüplevad või veerevad kivimiosakesed vabalt nõlva jalami suunas. Väga kiire protsess.\nMärksa aeglasemalt liiguvad laamad – tahke maakoore massiivid võivad liikuda keskmiselt kuni 10 cm aastas, umbes sama kiirusega kasvavad ka sõrmeküüned. Suurima võimalik kiirusega – 300 000 km/s – liigub õhutühjas ruumis valgus. Teadlased on suutnud pea sama kiiresti liikuma panna aatomiosakesi – prootoneid.\nLitosfäär maakoort koos astenosfääri peale jääva vahevöö osaga nimetatakse litosfääriks : Maa. siseehitus 1 Maakoor, mandriline > ulatus 5 80 km, temp. 0 600C, tahke, astenosfääris esineb. mõningast ülessulamist.2 Ookeaniline 5 80km. Tardkivim:graniit, basalt.Moondekivim:. migmatiit,gneiss. Kivim on mineraalidest kokku tsementeeritud kogum , mis looduses esineb …\nGeostatsionaarsed satelliidid liiguvad sünkroonis Maa pöörlemisega ja asuvad tänu sellele Maalt vaadatuna kogu aeg justkui ühes kohas, aga kui planeedi pöörlemine kiireneb, satuvad need valesse kohta ja seetõttu saavad häiritud nii satelliitside, teleülekanded, sõjaväe ja luure tegevus kui muudki tehiskaaslastest sõltuvad lahendused.\nINT Alvar Soesoo - Üks situatsioon on keskahelikud ehk see koht, kus uus maakoor tekib ja laamad liiguvad lahku (kattepl.-d illustreeriv materjal paberirullidega laamide liikumisest). Teine situatsioon - teame, et maa ei paisu, sest kui uus koor kasvaks, siis maa peaks kogu aeg paisuma. Teine situatsioon on see kui üks laam sukeldub teise alla.\nuphevisab.tk (hosted on cloudflare.com) details, including IP, backlinks, redirect information, and reverse IP shared hosting data\nKui keskmine eestlane on veidi pikem kui eurooplane, siis meie kõndimiskiirus 5 km/h on veidi aeglasem keskmise statistilise eurooplase omast. Veelgi enam, väikeses riigis on kõik kohad käeulatuses, seega jõuab kõikjale kiiresti ning polegi põhjust rutata.\nTOP20 Eesti kodus möllavad kired ja liiguvad jõhkrad rahad - loe ise! TOP20 . Eesti kodus möllavad kired ja liiguvad jõhkrad rahad - loe ise! Lauri Pedaja kolis maale elama, aga kõik ei sujunudki nii hästi nagu alguses paistis. Lauri jagas kõike julgelt ja varjamata ning see läks Postimees Kodu lugejatele korda.\nKui suur on elektron ja kui väike on tema laeng? Kui suur on Maa keskmine tihedus? Kui kiiresti liiguvad prootonid LHC suurel ringil ja kui suur on nende kineetiline energia? V Hobune rakendas veose liigutamisel jõudu 40 kN ja keha liikus selle mõjul 300 m. Selle käigus vähenes hobuse energia 15MJ võrra. Kui suur oli selle süsteemi ...\nKui kiiresti hambad liiguvad?! Nele 05. august 2011, kl 18.52: Kui enne breketite panekut tõmmatakse üks viltune hammas välja, ja pannakse breketid, siis kui kaua hambad liiguvad, et vahe täis saaks?? Vasta Tsiteeri . siret 06. august 2011, kl 06.12: Tere! Mul analoogne asi, just tõmmati välja üks elutu hammas ja arst arvas, et kuna ...\nSjefke Allefs, Agrico Research, Bant: "Niipea kui Prantsuse prae tootja aktsepteerib toorainena sorti, liiguvad asjad kiiresti." 26. oktoober 2019Igal aastal. REKLAAM. MEIST;\nKui leiad vigu, siis paranda need. ... Maavärina tagajärjel tekkinud tsunami levis kiiresti ka teiste lähedal asuvate saarteni ja tekitas rannikualadel suuri purustusi. ... Kuidas liiguvad seal laamad? c) Milliseid looduskatastroofe neis piirkondades laamade liikumine põhjustab? 6 punkti.\nNäiteks uus kiiresti tekkinud ookeani põhi võis alguses olla väga kuum. Seega olles madalama tihedusega kui uputuse-eelne ookeani põhi, võis see tõusta kohati kuni 1000 m kõrgemale kui tema algne asend, põhjustades globaalset meretaseme drastilist tõusu.\nUurida, kui kiiresti teod liiguvad ja mis seda mõjutab. Töövahendid: Märkmepaber, karp teokodade korjamiseks, mõõdulint, puutükikesed, tigude määraja, kell. Töö käik: 1. Otsi katsepaigas (aias, pargis või metsas) elavaid tigusid. 2. Määra teod määraja abil. 3. Igast liigist korja katseks kolm tigu ( kui leitakse vaid üht liiki ...\nKui tal on olemas sisemine soov oma elus midagi muuta, siis on võimalik teda ka aidata, kui ta tuge vajab. Seda, kes astub mõhna peal, on loomulik nimetada mõhnjalaliseks. Selliseid on loomariigis nii Vanas Maailmas küüruga kaamelid kui ka Uues Maailmas küüruta laamad.\nLaamad liiguvad keskmiselt umbes 3 sentimeetrit aastas. Laamtektoonika teooria järgi kerkib laamade lahknemise tagajärjel piki mäestikusüsteemi maakoore alt, Maa vahevööst, üles magmat. See tuline sulam moodustab riftivööndis uue ookeanilise maakoore, kuid see ei tähenda veel, et laamad sellepärast ühte sulaksid.\nKui kiiresti kui kiiresti kaalulangus ikkagi ühest pangast teise liiguvad? Rainer Olt. Eesti Panga makse- ja arveldussüsteemide osakonna juhtivspetsialist. Tervislik kaalulangus ei tohiks ületada ühte kilogrammi Sisuliselt kui tahta kaalu kaotada ja …\nmis on rutiinkui vana on isac elliotmis on e arvekanal2 kui vana ma olenmis on internetkui pikk on maratonidistantsmis on ieväiksem kui märk klaviatuurilepilepsia on rohkem kui hoodkuidas lõigata juukseid järku


Hokimeeste nõudmisel avatakse Venemaa taevas välismaa lennufirmadele - DELFI\nHokimeeste nõudmisel avatakse Venemaa taevas välismaa lennufirmadele\nVenemaa valitsus kavatseb lubada kahel lennufirmal – Tšehhi Holidays Czech Airlinesil ja Läti airBalticul hakata lendama Venemaa siselendudel. Ajalehe Vedomosti teatel käib esialgu jutt ainult jäähokimeeskondade vedamisest. Palvega lasta välisfirmad Venemaa siselendudele pöördus võimude poole Kontinentaalne Hokiliiga KHL.\nVenemaa transpordiministeeriumis välja töötatud valitsuse määruse projekt anti 1. detsembril kooskõlastamiseks Venemaa lennundusametkonnale Rosaviatsija. Dokumendis on öeldud, et lennufirmade reisid tuleb organiseerida KHL-i tellimusel. Kui määruse projekt heaks kiidetakse, võivad mõlemad lennufirmad aasta jooksul Venemaa siselendudel lennata, vahendab Lenta.ru.\nHolidays Czech Airlines on Slovakkia klubi Lev Poprad ametlik lennufirma ja airBaltic Riia Dinamo oma. Mõlemad meeskonnad mängivad KHL-is. Ametlikku lennufirmat hakkas hokiliiga otsima pärast selle aasta septembris Jaroslavlis toimunud lennukatastroofi, milles hukkus kogu kohaliku Lokomotivi meeskond. KHL-i ametliku lennufirma tiitlile pretendeerib ka Venemaa riiklik lennukompanii Aeroflot.\nKHL-i allika teatel kaheldakse liigas, kas ainult Aerofloti teenustest piisab. Praegu uurivad hokimänedžerid mitmete firmade pakkumisi – teenuste kvaliteeti ja hindu. Aerofloti esindaja imestas KHL-i tegevuse üle, öeldes, et midagi sellist on võimalik ainult kolmanda maailma riikides.\nHolidays Czech Airlines on Tšehhi rahvusliku lennukompanii ČSA Czech Airlines tütarfirma, mis teeb tšarterreise Türgisse, Kreekasse ja Hispaaniasse. Firmal on neli uut lennukit, mille keskmine vanus on 11 aastat. AirBaltic on Läti rahvuslik lennufirma, millel on ligi 40 lennukit.


Reisija ootab rummu! - Logistikauudised\nAutor: Erik Sakkov • 24. november 2011\nMe tahame lennata igale poole, otse ja sageli, suurtel kiirustel ning hulgakaupa. Eestil on Euroopa riikidest suurim majanduskasv ja väikseim riigivõlg. Ühes asjas oleme Euroopas veel esirinnas – selle aasta tulemuste järgi seljatasime suured turismiturud ning oleme kõige kiirema kasvuga lennundusriik Euroopas.\nAga kui vaadata üldnäitajaid, siis arenguruumi jagub – Eestis on elaniku kohta ainult natuke enam kui 1 lennureisija, Lätis ligi 2 ning Soomes 2,4 lennureisijat. Riigi arengut iseloomustavad dokumendid rõhutavad viletsaid lennuühendusi Tallinnas Eesti kõige suurema nõrkusena...\nUnistus rummust Tallinnas on teostatav. Väike selgitus sõnale „rumm“. Inglise keeles on see hub, aga meie võiksime omavahel selle „haabi“ asemel kasutada eestikeelset sõna. Kodarad oleksid lennuliinid, rumm oleks lennujaam, kus lennuliinid kokku saavad.\nSuured rahvusvahelised kompaniid avavad siin lennuliine peamiselt selleks, et vedada reisijaid, (ehk meid), ette oma kodurummust (ehk kodulennujaamast) algavatele jätkulendudele. Meie aga unistame sellest, et saaksime Tallinnast aastaringselt otse lennata vähemalt kolmekümnesse tähtsamasse sihtkohta, vähemalt kaks korda päevas ja seda kõike veel soodsa hinna eest ka!\nSiis ei olegi muud kui käised üles ja oma rummu rajama! See julge unistus on igati teostatav, kui Tallinna Lennujaama läbivate reisijate arv tõuseb. Mõistagi ei saa see tulla vaid Eesti inimeste reisipanusest. Nende numbrite saavutamiseks peame Eesti piltlikult öeldes suuremaks kasvatama ning Eesti asukoha - see on logistilised ja geograafilised eelised-, Eesti inimesi teenima panema. Teisisõnu, meil tuleb tõsiselt panustada transiitreisijate arvu suurendamisesse, ehk rummu rajamisse Tallinna Lennujaamas.\nPikaajaliste prognooside kohaselt teenindab Tallinna Lennujaam 2015. aastal 3,3 miljonit reisijat ja 2030. aastal 5,5 miljonit reisijat ning selle unistuse täitmine eeldab tihedat partnerlust rahvusliku lennufirmaga. Ja kindlasti rummu rajamist Tallinna Estonian Airi poolt.\nEestlaste jaoks oluliste sihtkohtade arvu saab suurendada ainult siis, kui naaberriikide reisijad hakkavad Tallinna rummuna, ehk ümberistumisjaamana kasutama. Arvestades seda, et Tallinn asub mitme omavahel konkureeriva regionaalse rummu vahel, saame transiitreisijate arvu suurendada avades lennuliine Euroopa või Skandinaavia vähemtuntud linnadesse. Näitena võib tuua Trondheimi, Jyväskylä või mõne teise Soome väikelinna, kus reisijatele pakutakse alternatiivina võimalust lennata läbi Tallinna.\nKui sellisel moel kasvatada piisavalt lai lennuvõrgustik, toob see meile Tallinnasse suurema hulga reisijaid ja see omakorda võimaldab eestlastel reisida näiteks Brüsselisse, Amsterdami või Viini soodsamalt ja tihedama lennugraafikuga, kui täna.\nÜks konkreetne näide: Estonian Air avas liini Trondheimi. Keegi neil selle eest pead ei silitanud. Trondheimi? Mis mul sinna vaja on? Kuhu jääb Viin? Selgitan: Trondheimi liini lisamine, õigemini sealt norrakate Tallinnasse ette vedamine aitas Estonian Airil lisada sagedusi mitmesse olulisse sihtkohta, nagu Amsterdami, Brüsselisse, Stockholmi, Kiievisse, Peterburi, Moskvasse ja Vilniusesse. Nii see käibki ja nii lihtne see ongi. Tänu norrakatele saame pakkuda paremat lennugraafikut eestlastele olulistesse sihtpunktidesse. Ja täpselt samamoodi laheneb mure Viini pärast, aga seekord näiteks soomlaste kaasabil.\nNii et ärge kartke neid pisikesi Soome linnu. See on meie suure rummu algus.


Neljapäev, 02 August 2018 10:08\nPiiripõllu ja Karikakra kinnistud moodustavad Väimela tööstusala, mille detailplaneering on kehtestatud 12. novembril 2014, nimetatud kinnistute pindala on kokku 25.5 ha. Seega puust ja punaselt tähendab see, et tegelikult on kanala planeeritud laienema praegu avalikult välja käidust veel neli-viis korda suuremana, mis tähendaks seal 1 800 000 või enama kana pidamist. Laienemise väide käis läbi ka koosolekul ja koosoleku järgselt kinnitas KSH koostaja, ASi Kobras esindaja, et oleks ju väga hea, kui farm saaks laieneda. Muide, Piiripõllu ja Karikakra kinnistute detailplaneering on koostatud ilma KSH aruandeta, see tähendab, et kui asi peaks läbi minema, siis oleks hiidfarmil roheline tegutseda.\nKas tegelikult planeeritakse kahemiljonilist kanalat?\n+6 #1 Aleksei 2018-08-02 13:08\nKannatati terve nõukaaja ära seafarmi haisu siis kana on sellwkohapealt nohu euronõuwte järgi\n-5 #2 Ülle 2018-08-02 13:14\nKas vaene Võrumaa üldse mingit tööstust vajab? Kust tulevad küll sealkandis uued töökohad?\n+2 #3 kristi 2018-08-02 13:15\nTöökohti tekib juurde 10 ringis, kui sedagi. Linn ka lähedal, kuhu tööle käia ja ei ole kaasnevat haisu.\n+6 #4 Ülle 2018-08-02 13:15\nMina elasin 17 aastat Põlvamaal kanalate läheduses, aga haisu küll ei tundnud. Ja peale selle kanasõnnik on väga hea väetis põllule\n-2 #5 Tõeline patriota 2018-08-02 13:45\nKas tulemas on munadeta Eesti ?\n-6 #6 Maali 2018-08-02 16:47\nValla poolt imelik suhtumine. Endine vallavanem ei leidnud rahvale ühtki sõna lohutuseka. Vallavanem lahkus. Ei sobi kokku kõiketeadev vallavalitsus ja lumpen. Vaja on muutusi. Kõige lihtsam on täita Väimela ja Parksepa sellise haisuga, et lumpen kolib ise minema. Pole inimest, pole probleemi. Või on veel mingi muu võimalus??\n+11 #7 Arusaamatu 2018-08-02 17:29\nKummaline, et miks just Tartu külje alla ja miks just Väimelasse ning Parksepa ja Võru linna külje alla? Suund on võetud lausa oluliste loodusväärtuste keskele (jõgi, järved, linna-ja asula piirkonnad jne....). Miks rünnatakse just selliseid loodusväärtusli kke ja inimkeskset kaitset vajavat keskkonda. On ju Eestimaal ruumi küllaga mahajäetud piirkondades, mis vajaks asustamist ja oleks tänapäevaselt suurtootmiskesk kond jne... Ehk oleks mõistlik sellega arvestades ja õigeid otsuseid tehes, õigeid valikuid teha. Miks peab suurtootmiseks valima jonnakalt koha loodustundlikes se keskkondadesse ja võtma elanikelt, puhkajatelt jne... võimaluse inimväärseks eluks ja sõbralikuks elukeskkonna kasutuseks? Kaasnevalt vajalik turismimajandus e areng jne... Tõepoolest kohalikel elanikel ja ümbruskonnal on muretsemiseks põhjust.\n+8 #8 Maa mees maalt. 2018-08-02 17:59\nMaha jäetud väike külasi on küllalt, kus elab ainult 2-3 peret. Need saaks kanalas tööd ja hakkaksid edasi arenema. Väimela on võru äärelinn ja sinna enam kanala ei sobi. Selline suur kanala tekitab põhjavee reostuse ja ka keskonna oma. Ma usun et ega keegi väimelas eriti ei nutnud küll, kui need va nõugogude ajast pärandatud karjalaudad haisemise lõpetasid. Eks muidugi ole praeguaed pooldajad mitte kohalikud ja endised kommunistid väimelas. Ei hakka nimesi siia lisama. Väimelasse saab antud kinnistutele planeerida teisi tegevusi. Need looks töökohad ja arendaks elu ja edasiminekut. Kanala aga hävitaks! Kinnisvara hinnad langeksid, nooremad hakkaksid ära kolima väimelast. Miks me ajame inimesi maalt minema? Parem meelitame ikka töökohtadega neid maale. Ja ma arvan nii, et me keegi ei taha ju, et meil trepikojas oleks üks haisev pomps. Kes väga väimelas seda kanalat ihkab ja haisu tahab, võib selle gaasi kambri endale korterisse kana sõnnikuga luua. Nuusutage ise haisu, aga ärge sundige teisi seda nuusutama! VÄIMELA PUHTAKS!\n0 #9 Jors Nursist 2018-08-02 19:04\nMaa mees maalt. kirjutas:\nPole neid väikseid külasid enam midagi, kõik juba noortest tühjad kui jäänud siis mõni vanur kes ootab surma või siis mõned kes elatuvad suurest õllest ja tööst enam midagi tea. Kapitalismus juba ammu külad hävitanud.\n+3 #10 väimela elanik 2018-08-09 13:59\nKüll on kahju,et kusagil ei saa poolt hääletada.Ega kõik Väimela elanikud ei ole vastu.Aga see röögatasite kamp on selle asja väga suureks ajand.Ma arvan,et 1/3 on vastu ja ülejäänud on poolt.Kust saab lihtne elanik ajakirjanike vastu.Mina tahaks väga,et ka siin läheka elu edasi.


Kommentaarid: Repliik | Inimväärne vanaduspõlv on ka üksiku põhiõigus\nRepliik | Inimväärne vanaduspõlv on ka üksiku põhiõigus\nIvi Eenmaa, riigikogu liige, Reformierakond, 21. mai 2015 16:56\nKARLA/ 26. mai 2015 11:00\nMilleks räägitakse siin sellest kübaramoorist, kes on elanud terve elu ainult iseendale! Nüüdki ei taha ta muud kui ainult riigikogus suure rahahunniku otsas istuda! Kus on ta lapsed, keda ta kasvatanud ja koolitanud nagu enamus vaeseid eestlasi oma pere ja teiste laste söögi arvelt? Oleks siis võtnud kasulapsegi ja sellele hariduse andnud, terve Kopli liin oli vanasti vaeseid ja kodutuid lapsi täis. Kus oli siis ta süda,, nüüd ajab siin tarka juttu! Mina ei taha seda ülesklopitud kübaramoori küll Eesti rahva pensionäri esindajana siin näha!\ntk/ 26. mai 2015 10:00\nIivi võiks oma"Mersu" ga vaeseid aidata ja neile transporti pakkuda.\nsellistel/ 25. mai 2015 18:17\njutupaunikutestmuttidel tuleb kogu raha ära võtta, vaatame kuidas nad siis väärikalt vananemisest räägivad.\nPensionär./ 24. mai 2015 09:07\nHakkaksin Reformierakonda toetama, kui minu pension kasvaks samaväärseks Soome kolleegiga, kes on samuti 38 aastat kõrge kvalifikatsiooniga, sepa ja keevitajana töötanud. Praegu saan 280 € kätte, sest sealt IMETAKSE veel tulumaks maha, kuna see raha on ju naeruväärne ja selle kiuste peab tööl käima. Praegu ei tule Reffide toetamine kõne allagi. Ainult jutupaunikud, nagu Eenmaa ise, priiskavad.\nüksikul inimesel on pensionil parem olla, kui sellel kes üksi lapsi kasvatanud/ 23. mai 2015 13:19\nTagavarad riiete ja korraliku korteri näol olemas. Mina jäin pensionile kui kirikurott. Remontimata korter ja riidekapp tühi, aga laps sai kõrghariduse.\nJa nüüd tuleb tädi ja räägib, et tal KA oma inimõigustest õnnelikule pensionipõlvele.\nkah penskar/ 23. mai 2015 09:33\nMina nimetan enda elu küll passiveluks, teised elavad, aga mina vaatan pealt.\n23. mai 2015 00:48\nKannata veidi !/ 24. mai 2015 09:10\nVarsti-varsti oled ise kah vanamoor, või mõlema jalaga hauas.\nLesk/ 23. mai 2015 00:23\nOotan, millal reformikad oma lubaduse täidavad, lubati enne valimisi üksikuks jäänud (lesestunud) inimesele toetusraha. Pension tõusis 12 euro võrra aga hinnad tõusevad ka kogu aeg pidevalt. Pensionär ei saa kunagi veidikenegi lahedamalt ära elada, ikka pensionipäevast pensionipäevani .\nkuna pappi on palju,/ 22. mai 2015 21:48\nsiis saab oma üksindust leevendada paari-kolme pagulase ülalpidamisega,\noi,saab lõbus olema-ülejäänud rahvas on vaene ja õnnetu,nemad seda ei suuda.\nEnamus rahvast sellega nõus ei ole,nii,et palun.Ivike.\nempaatiavoime/ 22. mai 2015 19:32\nArmas ivi! Karkudega vanaproua,mis nii sydamesse laks, elab paalinna piirist 5km kaugusel. Saue bussiliiklus on olnud juba yle aasta kohalikele valus teema. Jutt kurtidele korvadele. Aga linnapea autokompensatsioon on suurem kui karkudega tadi pension. Tore, et Teile sydamesse laks.Aga sellest ei piisa. Lahendusi on vaja.\nTriin/ 22. mai 2015 19:30\nMäletan teda linnapeana,püüdis tegus olla.Nüüd on temast saanud seniilne vanamutt,kuidagi kohtlane jutt ja väga loll irve. Mida ta küll riigikogus teeb?\nmida?/ 22. mai 2015 20:23\nTeenib lolli jutuga seda teist pensioni välja, tänu tema parteile ei saa ju ühe pensioniga hakkama.\nKure taat/ 22. mai 2015 18:20\nNo on ikka häbematu.\nloodame paremat/ 22. mai 2015 17:35\nNeed targad kommentaatorid on meie Riigikogust puudu.Kui nemad sinna saaksid,oh kui hea kõigil elu saaks olema. Keegi arvab,et Ivi Eenmaa on puuk,et sai Riigikokku aga hoopiski peaksid seal olema kadediku vanemad. Aga justnimelt mina isiklikult valisin proua Eenmaad.Ja paljud valisid. Ma tean,et tal on pension 9x kõrgem,kui tavatöötajal. Ta ei ole mingi puuk.Muidugi raha pillub niimoodi neile ei tea mis aegadest vastuvõetud seadused. Kui nt.keskerakond mitte kunagi ei hääleta,jonnib,kiusab-siis sellisel hääletusel on nad kõpsti kohal. Soovin proua Ivile head tervist ja tööindu .Ei usu ka,et raha nii palju,et hunnikute all lämbub.Aga puudus tast ka ei ole.Reisigu teiste pensionäride eest ka.\nproua/ 22. mai 2015 17:24\nVahetame oma pensionid üheks kuukski ja naudin minagi -juhuu.\nVõrulane/ 22. mai 2015 17:02\nmul tuleb naer peale kui kulen sõna-Eenmaa,Võrus keeras ta tugeva käki kokku--naeruväärne keslinna sõnnikulaotaja on tema tipp-.\nkaks/ 22. mai 2015 19:18\nTegelikult on suur enamus võrulasi madalad, harimatud ja kuulujutujanused, pahatahtlikud. Eenmaa linnapeaks oleku ajal muutus linna üldilme ikka väga-väga palju ilusamaks, lagunev linn puhtamaks. Sopakihile aga see ei meeldi.\nKaka 2/3./ 24. mai 2015 09:16\nMis aitab see, kui enda promomiseks mõni KOHT ilusamaks tehakse. Terve Eesti TÖÖINIMESED ja OMA TÖÖ ÄRA TEINUD inimesed ootavad pikisilmi ELU-OLU paranemist, mida ei paista kuskilt.\nonuP/ 22. mai 2015 16:14\nNaudin jah seda vanust .....pensionist kulub maksudeks ja rohtudele ca´´ 250€ söögile natukene 50€ -mis rahaga ma naudin veasust ...ei teatrit ei kino ei reise ei midagi-oi aitähh selle eest ...nagu vanasti öeldi elagu komm partei ja kõik endised kommud kes ise elavad hästi aga rahva on vaesusesse ajanud\nVello/ 22. mai 2015 16:11\nVana oravaproua leiutas jalgratta.\nkuulge,proua,teile on kõik võõras mure,/ 22. mai 2015 15:51\nTegelesin nõuka ajal pisut kurgikasvatusega ja peale Leningradi turgu,saadud rahaga käisin turismigrupiga Saksamaal.Ühel õhtul käisime lõbustuspargis.Juba tol ajal oli imelik vaadata kui rõõmsad inimesed olid.Ise proovisime ka mõnda atraktsiooni,rohkem ei tahtnud kulutada.\nNädal aega tundsime selle õnneliku rahva hulgas endid ka paremini.Tagasi tulles tundus meie elu nagu matuselistel,ei mingeid naeratusi,nagu matuselised.Seda tänaseni,sest teie erastamised ega ärastamised pole rahvast õnnelikumaks teinud,lausa vastupidi,uuringu kohaselt kõige õnnetum rahvas.Nii,et nautige oma põhiõigust ja olge vait,seda tegite te teiste arvelt.RE pole kellegi õiguste eest väljas(v.a 101 omasugust)\nno tõesti.........../ 22. mai 2015 15:42\nei ole sõnu.........määrake talle tavaline pension, las naudib\nküsija/ 22. mai 2015 15:29\nSelline halleluuja-jutt ei veena, kui on teada, et kirjutajale on rahamure tundmatu.\nKüsija/ 22. mai 2015 15:26\nKui sellise halleluuja-jutu kirjutab inimene, kes pensionärina mingit rahamuret ei tunne, on raske uskuda, et see kedagi veenab.\nTädi Ivi,/ 22. mai 2015 15:17\nnii alatut inimest kui Teie, annab terve riigi pealt otsida. Te olete täitmatu puuk, kes raha nimel oli kasvõi valmis roomama, et saada riigikokku istuma rahahunniku otsa, kuigi saate juba niigi ebaõiglast riigikogulase pensioni, millest minu vanemad võivad ainult und näha, kuigi on rabanud terve elu rasket tööd teha, erinevalt Teist, kes olete ainult naeratanud ja RE kiitnud.\nno/ 22. mai 2015 19:47\nsina ei tea " tädi Ivist " küll midagi. Jah, rasket tööd pole ta teinud, pole vajadust olnud, sest ta on HARITUD inimene, kes töötab oma PEAGA, ja tore, et seejuures ka naeratab!\nKust aga võtad sina õiguse teist alatuks tembeldada? Kes oled sina???\nMis...../ 24. mai 2015 09:24\n....... mõte on HARIDUSEL, mis isikut ainult ÜLBEKS, AHNEKS, PIMEDAKS ja LOLLIKS teeb. Näib, et HARIDUSEGA tuleb veel ettevaatlikum olla kui alkoholiga, mis olevat TARKADE jook.\nhei/ 22. mai 2015 14:57\naga MIKS minu lapsed peavad kandma topeltkoormat. Nad toetavad oma vanemaid aga kui juhtub peres halvim ja vanem jääb voodihaigeks siis missugune koorem langeb perele. Üksik inimene kes on elanud VABALT oma elu nn ainult iseendale paigutatakse hooldusasutusse riigi hooldada ning need summad tulevad hetkel minu laste maksudest riigile.\nEga/ 22. mai 2015 14:28\npoes või korteri eest saa maksta %-ga, olgu see kasvõi 6, vaid ikka päris rahatäht peab näpu vahel olema! Ja 6% on erinev suurus sellele, kel pension 300 euri või sellel, kel 1500 euri! Mu Soome kolleegi pension on 1847 euri, minul 378. Haridus ja vanus meil ühesugune. Nüüd, pärast pensionitõusu, maksan ka mina riigile maksu - 53 senti kuus! Ei põe, saan hakkama (elu on õpetanud), ja maksan ka rootsi pankuritele hirmsuure ja -kalli laenu eest intresse, 20 aastat - barakk-paneelmaja "renoveeritakse". Soome sõber küll imestab, sest neil seal maksab riik üksikutele pensionäridele nt korteriremonditoetustki.\nehh/ 22. mai 2015 14:53\nSiin ei saa remonditoetust invaliididki, enne pead ise kinni maksma remondi siis visatakse 100eurot tagasi. Kogu see üksi elavate pensiokate toetamise jutt on kuidagi imelik, lastetuid toetatakse teenustega ja lisadega, aga mitte lihtsalt üksi elavaid pensionäre. Kui lapsed on olemas või lapselapsed siis lendab omavlitsus kohe neile turja elatise nõudega ja vanadekodu kinnimaksmise nõuetega. Enne kontrollige, kui reformierakondlase juttu usute! EI ole usaldusväärne poliitik, midagi pole teha.\nr7gyh/ 22. mai 2015 14:14\neestlased tulevad koju ngu lõhed kudema.\nTAAVI RÕIGAS,,,/ 21. mai 2015 19:20\nEESTI RIIGIS POLE SEE VANADUS --PENSION ENAM VÕIMALIK,, ///TULEB TÖÖTADA --KUNI JAKSAD ,JA TÄNA 2015,,,EI MINGIT PENSIONI JUURDE;;;.\nISEGI LASTE TOETUSI --TÕSTAME 5€ KAUPA,,\nSOOMLANE NAERAB,,,,,MEIE ÜLE....../ 22. mai 2015 08:41\nSOOMLASED NAERAVAD JA PUHKAVAD EESTIS ,,,,\nAGA MEIE VALITSEJAD ----SUUNAVAD VANAD JA SANDID SEADUSEGA 2016, KÕIK TÖÖLE TAGASI----"KES VÄHEGI VEEL LIIGUVAD;;;\n,,KALLIS EESTI ENDINE TÖÖMEES,,,, """VÕTAME IKKA KÕIK JÕUD KOKKU ---JA HÄVITAME SELLE\nORAVATE PUNDI ÜLDSE EESTIMAA PINNALT? ----JA KOHE JÕUGA,,,\nTEIE POLIITIKUD ,,EI AUSTA OMA ISA ,,EGA EMA ????\nOLETE OMA ISA JA EMADE MÕRVARID,,,MILLEST\nAJALOOS EHK KUNAGI RÄÄGITAKSE VEEL((KUIDAS OMA RIIGI VALITSEJAD PIINASID OMA RAHVAST))) ?????\nRIIGIKOGULE:::::: KAS TEIE VARGAD SAATE ILMA RAHATA TERVIST RAVIDA,,,RAVIMEID OSTA JA ISE LISATE MUIGATE,,,,JA AASTAS 10€ LEIVA RAHA ,,,ET\nEUROOPA LIIDUS KEEGI NÄLGA EI SUREKS? (((VOT TEIE DIMUKRAATIA,,\nANSIP..LIGI ,,KALLAS JA SM, POJAKE RÕIGAS ,,,,MIS OM PIIBLIS KIRJAS,,\n"""AUSTA OMA ISADE JA EMADE TÖÖD --- AUSTAGE OMA VANEMAID INIMESI EESTIS,,,???


Kommentaarid: Rootsi sõjavägi hädas Vene luurajatega\nToimetas Aadu Hiietamm, 22. september 2016 04:00\naga meie jälle/ 22. september 2016 14:10\nhädas selle vene muti mariinaga kes tahab vägisi saada presidendiks\nise hakanud venku ?\noh häda/ 22. september 2016 16:57\nMina küll ei tea, et meil kandideerib presidendiks keegi mariina. Enne kui arvustad kedagi, tee endale nimed selgeks, selge.\nja/ 22. september 2016 22:22\naustavalt, koos isanimega!\nma siin mõtlesin/ 22. september 2016 12:34\nkas rootsil on sõjavägi?\nEi, Rootsil ei ole sõjaväge. Rootsil on lödipükste generatsioon.\nto 13:08/ 22. september 2016 14:31\nRootsil on rahalised vahendid, on armee, laevastik ning õhujõud. On kea kaaagne relvastus, on professionaalsed sõjaväelased, kõrgepalgalised ohvitserid ja kindralid. On oma sõjaline infrastruktuur ning koguni arvestatav sõjatööstus.\nAga vaat kaitsevõimekust kahjuks neil ei ole! Selles mõttes sarnanevad tõesti lödipükstega. Seega - täielikult maha visatud ressursid ja rahalised vahendid.\n!/ 22. september 2016 13:19\nKalkun kah mõtles! Rootsil on erinevalt meist koguni oma sõjtyööstusi. Kus toodetakse kergerelvastusele ka suurtükke, soomusmasinaid, sõjalaevu ning sõjalennukeid . Iseasi on muidugi see, palju sellest armeest ning relvastusest kasu on.\nEi, Rootsil ei ole mingit sõjaväge. Rootsil on lödipükste generatsioon.\nMilleks sõjavägi kui ka Rootsi politsei/ 22. september 2016 17:27\nsuudaks Putleri armee auti lüüa\nSee/ 22. september 2016 09:41\non tore ja las praevad need svenssonid,muidu on neil ka igav ja saavad juurde tegevust\n22. september 2016 09:59\nkaua sa seda ühte ja sama iba siin levitad,keda huvitavad sinu nato propagandavaled? nagu mingi nõukaaegne kompartei lektor mulli suust välja ajamas.\n???/ 22. september 2016 13:22\nFakt võib ju õige kah olla, kuid kuidas on ee seotud antud artikli teemaga? Keegi siin leierdab ühte ja sedasama joru juba päevi nagi katkine grammofoniplaat. Või on ehk juhe kupli all kinni jooksnud?\nKarl/ 22. september 2016 08:56\nPigem on probleem ikkagi ajudega.\nmaali/ 22. september 2016 08:17\nno ei saa nii äpu olla !\nkord on venelased veeall, kord istuvad kõrtsilauas, siis lennutavad droone ja teab veel millisel moel jälle kiusavad. võtku mõni kinni ja mõistku kuninga nimel kohut.\nätt./ 22. september 2016 07:40\nMeil neid igat masti luurajaid kõik kohad täis kui juba KAPO`st mitu tükki kinni võetud .Sõbralike maade luurajaid me ei püüagi.\nvilli/ 22. september 2016 07:29\nmingil moel peavad rootslased NATO-sse minema\nvenelased/ 22. september 2016 07:28\nteevad head koostööd Rootsiga, kui nad, õppuse käigus, pubis NATO ohvitseri ähvardavad.\n22. september 2016 07:17\nEga vist meil teist moodi ei ole.\nLooda /07:17/ vaid, kuigi meil on teistmoodi, meile ei tarvitsegi saata salaluurajaid, meil on riigikaitse nagu avalik teenistus./ 22. september 2016 10:02\nVene poisid on ajateenijad, spordiklubides saadakse parimat ettevalmistust jne. Eesti enda poisid on samal ajal arvutitega "vaenlasi pommitamas", "heaolu", ehk poputamine, polegi patt. Jelu jilus on, naggu jytleb venjelane. Kas arvate sama?


35mm Archives - Photopointi ajaveebPhotopointi ajaveeb\nPhotopointi ajaveeb > 35mm\nMöödunud aasta lõpus hakkas kaamerateturul kõva sagimine ning järjepanu tulid suuremad tootjad välja täiskaader hübriidkaameratega . Sony täiskaadritele hakkas esimesena konkurentsi pakkuma Canon enda EOS R ning see järel Nikon Z 6/Z 7 ja Panasonic S1/S1R mudelitega. Kui eelpool mainitud kaamerate hinnad jäävad 2000€ ning 3000€ vahele, siis kuulujutud turu soodsaimast Canon EOS RP täiskaadersensoriga hübriidkaamerast tekitasid elevust nii tavakasutajates kui ka poolprofessionaalide fotograafide- ning videograafide seas. Kuulujuttudel oli... Loe edasi...\nKarbist välja, Uudised\nZenit ei ole ainus tootja, kes plaanib tagasitulekut kaameraturule – erinevalt Zenitist noorematele ehk tundmatum kaubamärk Yashica on samuti planeerimas tagasitulekut. Millisel kujul? Seda nad veel ei ütle. Jaapani kaamerabränd on välja lasknud kolm müstilist videot nimega “The Silence of Story.” Videotest on näha inimesi kasutamas nii vanu filmikaameraid kui ka nutitelefoni külge kinnitatud objektiivi . Millega lõpuks... Loe edasi...


veebruar | 2018 | Yana Toom\nArchive for veebruar 2018\nToom Solovjovi saates: EL aastast 2004 liiguks sanktsioonide leevendamise suunas\nAutor: Büroo Kuupäev: veebruar 18, 2018 Rubriik: Uudised\n18.veebruaril saate „Pühapäeva õhtu Vladimir Solovjoviga“ teemaks osutus Müncheni konverents. Koos eksperditega Venemaalt ja USA-st saates osales ka EuroopaParlamendi liige Yana Toom. Ta ei nõustunud eksperditega, kes nimetasid konverentsi igavaks ja ebahuvitavaks – Toomi arvates Münchenis toimunu annab mitte ainult mõtlemisainet, vaid ka alust (üsna mõõdukaks) optimismiks. Poliitik usub, et…\nVabade rahvaste murdmatu liit: Euroopal on rasked ajad\nAutor: Büroo Kuupäev: veebruar 16, 2018 Rubriik: EU\n8. ja 9. veebruaril toimus Tallinna Ülikoolis teaduslik konverents “Europe in Hard Times – What’s to be Done?” („Euroopal on rasked ajad – mida teha?“). See kulges kõige kõrgemal tasemel. Ja mitte seepärast, et Viimsi vallavanem, endine Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas seal kõneles, vaid seepärast, et Tallinna olid kokku…\nYana Toom: meie Venemaa-poliitika peab muutuma\nAutor: Büroo Kuupäev: veebruar 12, 2018 Rubriik: Uudised\nEestil ja kogu läänemaailmal oleks otstarbekas juba praegu mõelda, kuidas arendada suhteid Venemaaga, kui Kremli peremees jääb endiseks, kirjutab epl.delfi.ee-s Euroopa Parlamendi liige Yana Toom. “USA rahandusministeeriumi hiljuti ilmunud Kremli-raport andis vaatlejatele võimaluse spekuleerida, et ameeriklased loodavad ikka veel Moskva paleepööret. Ent puuduvad objektiivsed põhjused vandenõulaste võitu oodata. Niisamuti pole…\nVaesus toob endaga kaasa ükskõiksust julgeoleku küsimuste vastu\nAutor: Büroo Kuupäev: veebruar 08, 2018 Rubriik: Uudised\nEuroopa Parlamendi liige Yana Toom (Keskerakond) kutsus üles välja juurima vaesust Venemaaga piirnevatel aladel. Sellekohase avaldusega esines Toom 7. veebruaril Euroopa Parlamendi plenaaristungil sotsiaalmajanduslikule ebavõrdsusele pühendatud debatil. „Euroopas on mitmeid madala elatustasemega piirilähedast regiooni, näiteks, Ida-Viru maakond Eestis. Piirialade vaesus on julgeoleku küsimus. Vaesus tekitab ükskõiksust, mis ei toeta sugugi…\nDavosil on küsimusi\nEuroopa uuel tasemel\n„Yana Toomi Brüsseli päevik“: Roheline kokkulepe ja Ida-Virumaa\nVene torumees Davosis


Küttetorud - utiliseerimineLoe Edasi\nPõhiline utiliseerimine Küttetorud\nAlahinnatud energianägija: soojustamata küttetorud\nKüttetorud © Skyline, laos.Adobe.com\nKütmisel tekkiv soojus peaks jõudma võimalikult täielikult köetavatesse ruumidesse. See ei kehti juhul, kui küttetorud on isoleerimata. Kui need jooksevad läbi kütmata ja soojustamata keldri, võivad tekkida suured ja kallid energiakadud. Hooneenergia seadus (HEG) näeb isegi ette, et soojustamata keldrites tuleb soojustada küttetorud.\nKaotus meetrite kaupa\nSaksamaa Energiaagentuur (dena) koostas šokeeriva seaduseelnõu. Selleks on vaja kümne meetri pikkust küttetoru läbimõõduga 32 millimeetrit (mis vastab ligikaudu ühe ruutmeetri suurusele pinnale). Küttevee temperatuuridel 70–90 kraadi Celsiuse järgi on aastane soojuskadu kuni kümme liitrit kütteõli jooksva meetri kohta. See tähendab väikest eurosummat meetri kohta, olenevalt naftahinnast.\nIsoleerimata küttetorud: suur soojuskadu kuni 30% salvestada\nLihtsalt paigaldage isolatsioon\nSoojuskadusid saab kergesti säästa isolatsiooni lisamisega. Moderniseerija saab seda vähese oskusega hõlpsasti moderniseerida. Ehituspoodides on vastavad materjalid soodsalt saadaval. Need on vahtplastist valmistatud isolatsioonitorud. Nende ühel küljel on pilu, et neid saaks hõlpsasti üle toru lükata. Vajaliku pikkusega saab kergesti lõigata. Torujuhtmete isoleerimiseks soovitab dena erinevate torude siseläbimõõtude korral kasutada järgmisi minimaalseid isolatsioonipaksusi (arvutatud soojusjuhtivusrühma (WLG) 035 kuuluvale isolatsioonimaterjalile):\nSiseläbimõõt kuni 22 millimeetrit: 20 millimeetrit\nSiseläbimõõt 22 kuni 35 millimeetrit: 30 millimeetrit\nSiseläbimõõt 35–100 millimeetrit: võrdne siseläbimõõduga\nVõimalikud ja soovitatavad on ka suuremad isolatsioonipaksused. Siseläbimõõt on tavaliselt kolm kuni kaheksa millimeetrit väiksem kui välisläbimõõt.\nSoovitatava minimaalse toruisolatsiooni paksuse ülevaade


Anda üürile korter, 3 tuba, Vilmsi 32, Kadriorg, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nAnda üürile korter, 3 tuba - Vilmsi 32, Kadriorg, Kadriorg, Tallinn, Harjumaa\nSauna ja parkimiskohaga avar korter Kadriorus\nLisainfo: rõdu 12 m², parkimine tasuta, kinnine hoov, TV, toad eraldi, mööbel, pakettaknad, parkett, lift, maa-alune garaaž, kõrged laed\nÜmbrus: ümbruses eramud ja korterelamud, linnas, teed heas seisukorras, meri 500 m, naabrid ümberringi\nKadrioru ja kesklinna piiril asuv ruumikas 3-toaline korter!\nKorter sobib hästi lastega perele või inimesele, kes armastab avarust ja palju valgust! Väga vaikne, sest ühegi toa aknad pole suunatud tänava poole. Neljandalt korruselt avaneb ilus vaade Kadrioru uusarenduspiirkonnale ning selle haljastatud avarale siseõuele. Õhtut kaunistab imeline linnavaade Hiltoni ja südalinna Tornimäe piirkonna tulede säras.\nKorter on täielikult sisustatud (kogu pildil olev mööbel jääb korterisse), lisaks olemas korralikude disainnõude komplektid ning kõik kvaliteetsed köögitarbed toidu valmistamiseks.\nEsikus ning magamistoas väga mahukad garderoobikapid, lisaks kummutkapp kolmandas toas, mis sobib hästi lastetoaks või kodukontoriks.\nMagamistoa voodis on hinnaline ergonoomiline bambust sisaldav uus madrats. Kabinetis/külalistetoas asuv diivan on lahtitehtav 2-inimese voodiks. Trepikoda on ruumikas ja seal sobib hoida kas lapsevanktirt või jalgratast, sest maja on väga turvaline ja videovalvega.\n*Tasuta parkimiskoht maja maa-aluses garaažis\n*12 m2 suurune avar ilusa vaatega terrass, haljastus ümberringi\n*3D televiisor koos 3D prillidega (5 paari)\n*Kõrgetasemeline Pioneer kodukinosüsteem\nÜmbruskond on rahulik ja looduskaunis. Ümbritsevad majad kõik uusehitised, väga stiilne elukekskkond. Kõigest mõneminutilise jalutuskäigu kaugusele jääb Kadrioru park, hulganisti restorane-kohvikuid. Torupilli selver kiviviske kaugusel. Maja taga hoovis laste mänguväljak, millel saab silma peal hoida korteri terrassilt.\n1 kuu üüri ulatuses ettemaks + 1 kuu üüri ulatuses tagatisraha + lepingutasu ühe kuu üüri ulatuses.\nÜürihinnale lisanduvad igakuised kõrvalkulud. Väga madalad kommunaalkulud!\nHelista julgelt ja tule residentsi vaatama - oma silm on kuningas!\nLähim lasteaed ~ 310 m Tallinna Jaan Poska Lasteaed\n~ 830 m Tallinna Sikupilli Lasteaed\nLähim kool ~ 150 m Tallinna Soome Kool\n~ 250 m Kadrioru Saksa Gümnaasium\n~ 470 m Tallinna Ülikool 1 3\n870 € 10.5 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3174201 Kommentaar: