Äikeseindeksid - meteo.net.ee\nPost by erikEST » Sun Apr 13, 2008 12:16 pm\nhttp://www.ilm.ee/kola/grib-test/javasc ... /?mis=aike\nOlen tähele pannud, et see ilm.ee animatsioon paneb vähemalt äikse prognoosides suures osas täppi.\nPost by Tarmo Tanilsoo » Sun Apr 13, 2008 12:19 pm\nerikEST wrote: http://www.ilm.ee/kola/grib-test/javasc ... /?mis=aike\nUsu või ära usu, aga see mida nad äikesevõimalusena serveerivad ongi ilmselt CAPE indeks. Kasutatav ühik J/kg reedab ära.\nSiiski väga tänuväärne, et detailsem kaart ka siinse kandi kohta tehakse. Samas soovitaks jälgida ka teisi väärtusi nagu Konvektiivne tõke ja Lifted Index.\nÄikeseohu määramiseks on näiteks tehtud SWEAT indeks.\nKui sulgudes annab mõni lahutustehe nullist väiksema väärtuse, siis väärtuseks on 0)\n850Td = 850 mb taseme kaste punkt\nTT = Total Totals Indeks\nV850 = 850 mb taseme tuule kiirus\nV500 = 500 mb taseme tuuloe kiirus\ndd500 - dd850 = Tuule suuna muutus koos kõrgusega. (kui suund on muutunud vastupäeva siis väärtuseks on 0)\n150-300 - Kerge tõenäosus tõsiseks\n300-400 - Võimalikud tõsised äikesed\n400+ - Võimalikud tornaadod\nLast edited by Tarmo Tanilsoo on Sun Apr 13, 2008 2:15 pm, edited 3 times in total.\nPost by erikEST » Sun Apr 13, 2008 12:23 pm\nJah nii see on. Mida suurem cape indeks, seda suurem võimalus äikseks!\nMulle meeldib kasutada seda animatsiooni, sest seda on mugavam jälgida. Uueneb iga päeva hommikul ja saab lihtsa, kiire ülevaate.\nPost by H.Kaptein » Sun Apr 13, 2008 2:31 pm\nSiia ei tule J2LLE midagi\nPost by @Tallinn » Sun Apr 13, 2008 4:51 pm\nPean siiski tõdema et see ilm.ee saidil olev java värk on täielik jama. Nende järgi tekivad ka seal esilehel flashis need tingmärgid. Teisipäeva päevaks on tehtud sinna lõunapoole paar äikese märgikest. Kuid olen neid märke jälginud suvel küll ja küll ning mitte Kunagi pole need tõele vastanud. Ausaltöeldes vahel arvasin, et need on täiesti suvalt tehtud sinna või siis ma ei tea, kohvipaksu pealt või midagi sellist. Eks neil jah mingi tõetera ole nende indeksitega, kuid tegelikult, bullshit.\nJa teiseks, need on alles kevadised äikesed. Isegi kui midagi kuskil tuleb, on need üksikud ja kaua ei kesta. Varsti, maikuus või juba aprilli lõpus kui peale suruvad kuumalained ja muud igasugused siis on tõsiseid äikeseid oodata. Terve suvi on ees alles.\nPost by Tarmo Tanilsoo » Sun Apr 13, 2008 6:01 pm\nAsi on nii, et ühe indeksi põhjal EI SAA otsustada ohtu. Tuleb vaadata ka teisi indekseid ja kõigi nende põhjal arvamus teha.\nPost by erikEST » Sun Apr 13, 2008 6:30 pm\nÕnneks on tõesti kogu suvi veel ees ja ehk tuleb seekord rohkem äikest ka Põhja-Eestis. Mind hakkas huvitama kust võtta materjali nende teiste indeksite jaoks. Enne Tarmo kirjutas ilusa valemi aga kust saitidelt selle valemi jaoks andmeid saab? Mis saidilt see roheliste numbritega info tuleb. On äkki linki?\nPost by Tarmo Tanilsoo » Sun Apr 13, 2008 6:51 pm\nTegin eraldi teema. Mina näiteks arvutan SWEAT indeksi otse algandmetest. Teisisõnu, võtan kätte nt. Tallinna Skew-T diagrammi andmed ja sisestan ühte enda kirjutatud pisiprogrammi, mis arvutustöö ära teeb.\nTuleb teada temperatuuri, kastepunkti, tuule kiirust ja tuule suunda 850 mb kõrgusel ning temperatuuri, tuule kiirust ja tuule suunda 500 mb kõrgusel.\nRohelised numbrid? See on aadressil http://www.severeweather.ch/


Heade tavade vahetus | Healthy Workplaces LIGHTEN THE LOAD 2020-22\nAvaleht » Kampaaniapartnerid » Heade tavade vahetus\nAmetlike kampaaniapartnerite heade tavade vahetus on tõeline alt-üles algatus, mis lähtub kampaaniapartnerite soovist teha tihedamat koostööd ning saavutada oma organisatsioonis parem ohutus ja tervishoid. 2012. aastal alustatud algatus on olnud pidevalt edukas.\nAmet toetab algatust innukalt, sest näeb selles võimalust muuta tervislike töökohtade kampaaniad kestlikuks ning olukorda töökoha tasandil tõesti muuta. Amet aitas sel põhjusel moodustada 2012. aastal erilise juhtrühma, mis kohtub nüüd vähemalt kaks korda aastas.\nAlates 2013. aastast on EU-OSHA ja tema ametlikud kampaaniapartnerid korraldanud iga kahe aasta tagant tervislike töökohtade kampaania heade tavade vahetuse ürituse ja tseremoonia, et vahetada häid tööohutuse ja töötervishoiu tavasid ning arutada peamisi tulemusnäitajaid, mis aitavad edendada paremaid ohutus- ja tervishoiutavasid. Lisaks toimuvad igal aastal eriti aktiivsete kampaaniapartnerite juures heade tavade vahetuse üritused, kuhu kutsutakse teisi kampaaniapartnereid osalema ja arutama kogemusi.\nKampaaniapartnerite osalus ja pühendumus on olnud inspireeriv – üritusi peetakse, korraldatakse ja külastatakse kogu Euroopas. Alati tekivad üritustel mõttevahetust elavdavad arutelud ja värsked ideed.\n23/02/2021 „Tervislikud töökohad vähendavad koormust“: luu- ja lihaskonna vaevuste ennetamisel on uusi liitlasi Luu- ja lihaskonna vaevused on endiselt kõige sagedam tööga seotud terviseprobleem, mida tuleb ennetada. EU-OSHA väljendab heameelt...Lisateave\n17/11/2020 Tutvuge meie ametlike kampaaniapartneritega ja ühinege nendega! Meie pikaajalistel ametlikel kampaaniapartneritel on jätkuvalt võtmeroll tagamisel, et aastate 2020–2022 kampaania „Tervislikud töökohad...Lisateave


Kasutatud Brix põllumajandustehnika müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Põllumajandustehnika > Brix\nKasutatud Brix põllumajandustehnika müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Brix põllumajandus üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Brix põllumajandus vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSaksamaa, Klein Bünzow\nSaksamaa, 23795 Fahrenkrug\nPoola, Tel. 0048601552605\nSiin on täielik nimekiri kasutatud Brix põllumajandustehnika mis Mascuses müügiks. Te saate lisade kuulutusi lemmikutesse või võrrelda teiste kuulutustega vajutades kastikesele kuulutuse kõrval Brix põllumajandustehnika millised tunduvad teile huvipakkuvad.Kui soovi.


Kirikust ja islamist Euroopa kodus - Eesti Kirik\nKirikust ja islamist Euroopa kodus\n15.12.2006 | ek | Rubriik: Arvamus\nEuroopa Liidu põhiseadusest jäi omal ajal välja viide kristlusele kui selle maailmajao kultuuri ühele olulisele alusele, ehkki sellesuunalisi ettepanekuid oli mitu. Õige aeg lasti mööda. Tagasihoidlikkus oma identiteedi ettemääratlemisel tundmatu tuleviku jaoks on toonud kaasa raskusi selle kaitsmisel praktikas.\nIga kogukonna, kiriku või riigi poolt selgesõnaliselt väljendatud seisukoht olulistes asjades või enesemääratluse element omab positiivses mõttes preventiivset iseloomu, sest annab teada, kellega on tegu ja mida on oodata. See on tuleviku aktiivse kujundamise seisukohalt korvamatu tähtsusega.\nKui aga eelnevalt on jäänud positsioonid selgitamata, on möödapääsmatu teha seda tagantjärele. Paavst Benedictus XVI poolt oma päritolumaal Baieris peetud ülikooliloengu kaudu alguse saanud sündmused on üks lüli ketis, millel on ühelt poolt ligi paari tuhande aastane ajalugu ja teiselt poolt 20. sajandi arengute ja meie sajandi konfliktide, eriti aga Iraagi sõja taust.\nKuuluta Kristust, aita inimest ja räägi temaga\nKristlus sündis kuulutuse seesmisest impulsist ja tema jõud, mida ta senisest rohkem kasutada võiks, seisneb muu hulgas dialoogi valmiduses. Meenutagem kas või Paulust nii sünagoogides kui ka linnaväljakutel.\nDialoog (kr dia-logizomai) tähendab vestlemist, arutlust, täpsemalt isegi läbi sõna toimimist. Haritud kristlus on selleks suuteline. Ka paavst tsiteeris pikas loengus muu hulgas lõiku XIV sajandil elanud Bütsantsi keisri Manuel II Palaiologose väljendustest, kui viimane aastal 1391 vaidles ühe iraani õpetlasega ning ütles, et islami on levitatud ka vägivallaga.\nAjalooliselt leidis siis kunagi aset kahe isiku dialoog, kellest üks oli idakristluse südamaa Bütsantsi keiser. Huvitav on, et keisri nime Palaiologos võib tõlkida kui muistset sõna või isegi vanasõna.\nIdakristlus on märkimisväärselt kannatanud islamit kandnud rahvaste rünnakute all, kuid ei ole kunagi olnud nende vastu agressiivne. On omamoodi iroonia, et Konstantinoopol kannatas korra ka ristisõdalastest märatsejate läbi. Bütsants langes 1453 türklaste rünnaku all, koos sellega katkes kreeka keelele tuginenud antiikkultuuri osaline järjepidevus idas, huvitaval kombel aga sai siis hoogu renessansi ja reformatsioonini viinud vaimne tõus läänes.\nKui räägitakse põhimõtetest, siis sageli keegi haavub. Seda ei saa vältida, ehkki öeldud sõna ei pruugi iseenesest alati olla «kõva». Siiski tundub, et paavsti tsitaadis ega selle kasutamise kontekstis ei olnud midagi niisugust, mis renessansi-, reformatsiooni- ja valgustusaja-järgses Euroopas sobimatu oleks.\nProfessori ametist Canterbury peapiiskopiks saanud tohutu eruditsiooniga dr Rowan Williams andis paavstile oma toetuse selgitades, et tsitaati tuleb võtta kontekstis ja et kõnes tervikuna räägiti dialoogist sõbralikus toonis. Samas lisas R. Williams, et lääne üldsusel on vaja rohkem teadvustada, et kogu islam ei ole kaugeltki vägivaldne, muidu solvaks seesugune üldlause suurt hulka mõõdukaid moslemeid.\nVäljakutse või preventsioon\nEuroopa, eriti Austria, mäletab islamiusulise Türgi sõjaväe jõudmist Viini müürideni, linn aga pidas piiramisele vastu. Islamimaailm omakorda meenutab ristisõdu. Suuremal määral mõjutavad praegust poliitikat ja reaktsioone aga tänapäeval toimuvad sündmused, sealhulgas invasioon Iraaki ja sealsele rahvale kannatuste toomine.\nKonfliktide tekkimist ei saa päriselt elimineerida, aga nende tõenäosust on võimalik vähendada. Kuidas kuulub siia kirik? Mulle meenub, kuidas Helsingi piiskop dr Eero Huovinen kutsus mõni päev pärast islamistide poolt kaaperdatud lennukite rünnakuid USAs nii juudikoguduse vanema kui moslemite imaami Helsingi Toomkiriku treppidele oma sõnumit esitama.\nPiiskopi initsiatiivil kujunes välja ühene seisukoht. Tulemuseks oli, et kogu rahvale edastatud riigitelevisiooni vaatajad nägid, kuidas pärast piiskopi avakõnet mõistsid mõlema kristlusele lähima religiooni esindajad nii selle konkreetse kui ka igasuguse terrorismi avalikult hukka. Siin toimis piiskop aktiivselt nagu karjane ja kasutas dialoogi preventiivselt. Näeme, et kirik saab väikestes mõõtmetes täita ka rahva kaitsmise funktsiooni.\nMul ei ole otseseid andmeid paavsti lepitust otsivate sõnade täpse kuju kohta, mida oleks muidugi hea teada. Võib-olla oli tegemist oma mõtte ja tagamaade teatava selgitusega, kuid põhimõtteliselt ei ole vaja vabandada akadeemiliselt (nt ajalooliselt) tõepäraste faktide esitamise pärast. Vajaduse korral saab avaldada kahetsust nendest tõusnud arusaamatuste pärast.\nVabandama ei pea näiteks oma kiriku, maa või maailmajao identiteedi ja kultuuritraditsiooniga kokkukuuluvate ning vahel isegi kriitiliste väljendite pärast, kui need on arutlevad, õpetavad, konstateerivad ja mitte solvavad. Vale ning pelgalt nõrkuse ajel vabandamine on eetiliselt vale, ei lahenda olukorda sisuliselt ega kehasta ka tegelikku viisakust.\nKa islam arvestab jõuga, muu hulgas seisukohtade kindlusega, ning seega partneriga, kes vajaduse korral ka kriitilisi väiteid avaldades sisendab sõbralikkust, kindlameelsust ja seega tõsiseltvõetavust. Kõikjal ja alati on peamine see, et ei tohi tahtlikult solvata.\nKirik, ülikool ja ühiskond\nOlen oma varasemates kirjutistes (Postimees 29.11.2005) viidanud Euroopas paralleelselt toimunud renessansi ja reformatsiooni rollile just niisuguse Euroopa kujunemisel, kuhu meiegi kuulume ja mille väärikama tuleviku eest koos vastutama peame. Õpetlasi ning kirjutajate koole on olnud templite ja keisrikodade juures nii Egiptuses, Hiinas kui ka mujal. Siiski on universitas’e (ld see, mis on tervikuna võetud) tüüpi haridusasutus sündinud just Euroopas ning levinud siit puhtamal või fragmentaarsemal kujul teistele kontinentidele.\nJuba enne Lutherit ja Erasmust olid Euroopa ühiskonnas kirik ja ülikool teineteist omaks võtnud. Klassikalises ülikoolis sündinud sõnavabadus ja seal peetav kõikide teaduste dialoog ning vastastikune rikastamine aitavad kaasa erinevate kultuurivaldkondade püsivale õilmitsemisele, mida väljendavadki ju sõnad semper sint in flore. Me ei saa lasta sellel koostoimel kustuda.\nAlusväärtuseks on siin vestluskaaslase tõeste väidete talumine, eriti nõuab dialoogi distsipliini olukord, kui öeldavad sõnad on kuulja suhtes tõeselt kriitilised. Me nõuaksime renessanssi ja reformatsiooni mitte läbi teinud islamimaailmalt liiga palju, kui kohe ootame, et teadlikult terrorismi tee valinud rühmitused mõistaksid Euroopa ülikoolide võlvialustes kujunenud traditsioone ja tolerantsust ega räägiks kohe d˛ihaadist.\nKuid tuge annab teadmine, et Al-Qaedat on tauninud ka paljud islamimaade tavalised inimesed, rääkimata nende intelligentidest.\nDialoog ja oma sõna kuuldavaks tegemine eeldavad haridust ja aine valdamist võimalikult erinevates spektrites. Teadusetegemise juurde kuuluvad muu hulgas ka kunst ja mäng ning mängulisus, mida ei pruugi taunida. Mäng moodustab märgatava osa ka liturgilisest tegevusest ega tee liturgiat selle pärast halvaks – kui just liturgia ei saa mängimise peamiseks objektiks.\nMäng algab lapsepõlves, see on inimese vanimaid tegevusi ja selle ülesannete hulka kuulub arengu soodustamine ja koostöövõime kasvatamine. Mäng heas mõttes muudab keskkonna inimsõbralikuks ja võib teha ka dialoogi talutavamaks. Hea mäng kodus, tööl, ülikoolis või kirikus võib ära hoida halva mängu tänavanurgal või sõjatandril.\nDialoog ja kindlus iseeneses\nKäesolevaks ajaks kujunenud olukord ei vähenda kiriku ja Euroopa vajadust seista oma identiteedi juurde kuuluvate väärtuste nagu sõnavabadus ja demokraatia eest. Kuid kultuurne sõnavabadus tähendab siiski seda, et oma veendumuste ja kasvatuse tõttu loobutakse tahtlikult solvangutest. Dialoogi käigus selgitatakse oma põhimõtteid ja kultuuritausta, kuid ei kaubelda alusmõistete üle ega loobuta oma väärtustest surve, võltsviisakuse või häbelikkuse tõttu.\nEuroopa multikultuurses ja sekulaarses ühiskonnas kasvab dialoogi pidamise või lihtsalt sellest loobumise raske kunsti tähtsus ka oma kultuuriringkonna siseselt ja vahel üsna igapäevaste sündmuste puhul. Dialoogi ühe erivormina saab pidada vajaduse korral ka lihtsat «ei» ütlemist, kus pikemat juttu teha ei jõua ega pole ka vaja.\nLugesin hiljuti ajalehest Helsingin Sanomat lühikest teadet umbes nõnda kõlava pealkirjaga, et Temppeliaukio kirik ei lasknud sisse munkade ansamblit. Alles edasi lugedes selgus, et jaapani munkade ansamblil ei lubatud kirikus esineda. Siinkohal ei ole oluline nende kavandatud kava ega äraütlemise põhjus.\nTahan osutada ühele olulisele asjale, nimelt pealkirja sõnastamisele. Sõnastamisel on suur mõju lugejate häälestamisele, ning meedias on see üks võte lugejate sihiteadlikul suunamisel. Antud näide kuulub juhtumite hulka, kus nn äraütlemise põhjuseid ei oleks üldse vaja esitada, sest kirik otsustab ise, mis talle sobib.\nKuid otsekui süüdistavalt kujundatud pealkiri demonstreeris valest otsast alanud arutlust. Siin jäeti mulje, et kirikusse sissepääsemine ja igasugune oma kava esitamine kuulub ansamblite iseeneslike õiguste hulka ning äraütlemist nagu mingit ootamatut erandit peaks põhjendama. Tegelikkus on vastupidine.\nHelsingi Temppeliaukio kirik on tuntud aastaringselt toimuvate heade kontsertide poolest ja ilmselt ei puudunud kirikul endal piisav põhjus antud kontserti mitte korraldada. Õppida võib siit aga seda, et kiriku esmane omadus ja õigus on tema enesemääramine ja sellest tulenevaid otsuseid ei ole kirik kohustatud automaatselt põhjendama.\nKuid arvan, et õppides asju õigest otsast nägema, on võimalik saada tagasi kaduma kippuv väärikus nii kiriklikes, rahvuslikes kui ka poliitilistes asjades. Ning ka kiriku puhul kehtib seaduspära, et oma tunnetatud ja taastunnetatud loomusest, põhiülesandest ja positsioonist märkuandmine on osa väärikast ja vajalikust dialoogioskusest.\nDialoogi kaudu eksponeerib ja selgitab selle pidaja oma loomust ja mõtteid ning samal ajal kuulab teist. Koos sellega on aga dialoogi üks ülesanne anda mõista, et kirik toimib oma identiteedi kohaselt.\nEelmine: Euroopa Kirikute Konverents\nJärgmine: «Lapsele oma jõulukingitus»\nIlmunud: 13. detsember 2006 Nr 51


Nutisõltuvusest vabaks – Lauriita\nMul on telefon kogu aeg käe juures. Enamasti reageerin kohe, kui uut teadet märkan. Olgugi, et mul on kõik hääled maha võetud ja mingit tilinat ma ei kuule, siis vibreerimise või põlema hakanud tulukese peale ma siiski oma muu tegevuse lõpetan ja telefoni haaran.\nTelefon on mul näpu vahel ka siis, kui ma näiteks telekat vaatan. Kõige enam satub mul ees olema Instagram, mida ma lõpmatuseni scrollida võin. See on tegelikult lausa hirmus, kui kergelt ma muid asju tehes just Instagramini jõuan.\nInstagram on teatavasti üldse selline kahtlane koht. Õigeid inimesi jälgides võib sealt saada väga palju inspiratsiooni ja motivatsiooni, teiselt poolt võib see olla aga koht, kus oma ebakindlust süvendada ja oma “igava” ja “mõttetu” elu üle kurbust tunda. Ma jälgin väga paljusid inimesi ja kahjuks on see võrdlemine minus ka sees ja ma tõesti tunnen end tihti liiga “paksu”, “koleda” või “vaesena”. Õnneks olen viimasel ajal sellele rohkem mõelnud, mistõttu suudan ma oma mõtteid rohkem kontrollida ja mõista, et see, mida me sotsiaalmeedias jagame, on enamasti lihtsalt fassaad või tõesti ainult see ilus osa elust, kõik muu jääb kaadri taha.\nTegelikult olen ma juba suvest saati end natukene rohkem jälginud. Seltskondlikel üritustel hoian telefoni endast eemal ning ma ei tunne enam vajadust igast hetkest pilte ja videosid jäädvustada. Olen mõistnud, et palju olulisem on olla hetkes, nautida head seltskonda ja olla kohal, päriselt kohal.\nMul tõusevad ihukarvad püsti ja pulss lakke, kui ma näen inimesi autoroolis – SÕIDU AJAL – telefoni kasutamas. Ma lähen ikka kohe päris närvi, kui Instagrami storysid vaadates ikka ja jälle neid rooli taga tehtud klippe vaatan. Tihti on neile veel tekstid jm peale kirjutatud. Nagu – KUI LOLL SAAB OLLA?\nMind paneb imestama ka see, et sellise lollusega saavad hakkama algselt minu silmis väga mõistlike, tarkade ja toredate inimestena tundunud täiskasvanud. Üks hullemaid asju, mida ma näinud olen, oli see, kuidas üks fitnesstreener tegi maanteel sõites Instagrami storyt endal laps kõrval istumas. Nagu päriselt? Tookord ma isegi kirjutasin sellele inimesele ja tema vastus oli stiilis “oih, nojah, ära sa nii tee, hihii!” USKUMATU!\nOkei, ma nüüd rahunen maha. Lihtsalt, ma ei taha, et selline rooli-nutitaja minu või mõne mu lähedase surnuks sõidaks.\nTulles tagasi nutisõltuvuse juurde, siis ma tõmbasin omale eelmisel nädalal app’i nimega Space, mis jälgib minu telefoni kasutamist. Enne kasutama asumist pidin vastama hulgale küsimustele ja siis sain soovituse, et maksimaalselt võiksin telefoni kasutada 1,5 tundi päevas. Lisaks minutitele loeb see ka screenlocke, ehk et kui ma olen telefoni just käest pannud ja järgmine hetk juba jälle mõnele teatele reageerin, annab ta mulle kohe märku, et oot-oot, sa just olid siin. Korraga lubab ta mul telefonis olla 10 minutit ja siis saan teate, et on aeg midagi kasulikku teha.\nTeate, kui lühike aeg on 1,5 tundi ja kui kiiresti see scrollides läheb? Laupäeval sain ma isegi hakkama, muidu olen ikka ajast üle läinud. Aga ma tunnen, kuidas see app mind distsiplineerib. Täna ärgates ei haaranud ma esimese asjana telefoni vaid võtsin kohe tööasjad ette ja hakkasin tegutsema. Kell on kohe 10 hommikul saamas ja ma olen oma tänasest to-do listist nii palju asju maha tõmmata saanud.\nTahtsingi oma vaimustust sellest Space app’ist jagada. Kui te olete ka minusugused mindless-scrollijad, siis proovige. Suvi on ees, veedaks selle aja ikka päris maailmas, päris inimeste ja päris hetkedega. 🙂\nVõite nutiteemal kaasa ka rääkida. Või öelge vähemalt, et teie ei ole need hullud, kes rooli taga telefoni kasutavad?\nTegusat uut nädalat!\nSelline näeb see app välja.\nKuidas minust treener sai?\n16. apr. 2018 at 12:09\nMa nägin eile sellist storyt… ja kohe päris mitu järjestikust. Ma mõtlen ka alati nagu – miks? Mul on ebamugav rääkivat storyt isegi kõndides teha, rääkimata auto juhtimisest.\n18. apr. 2018 at 09:01\nJaa, ma nägin ka pühapäeval neid nii palju ja sellest karvad eriti turri läksidki. Kus on mõistus inimestel. :/\n16. apr. 2018 at 07:17\nEsimest korda sattusin su blogi lugema ja kohe selline hea nipp. Olen küll mõelnud sarnase rakenduse otsimisele aga nüüd läks asi tegudeks – tundub just selline olevat, nagu ma vajan. Algul muidugi venitasin neid piire väheke pikemaks (kaugsuhe, nii et Messengeri kaudu on telefonikõned tavalised), aga siis leidsin pausinupu =) Hea on see, et seal on ka võimalus mingi rakendus välja arvata. Seda ei tohi muidugi kuritarvitada aga kuna ma kasutan oma telefoni ka e-raamatute lugemiseks, siis lisasin Elisa Raamatu äpi sinna nimekirja.\n18. apr. 2018 at 09:02\nTere tulemast! 🙂\nKusjuures ma ise ei teadnudki, et see pausi võimalus on ja et mõned rakendused saab välja arvata. Ma kahtlustan, et ma hakkaksin seda ehk ikka ära kasutama, nii et jätan need võimalused praegu kõrvale. Sinu puhul aga kindlasti hea variant, et kaaslasega ühenduses olla. 😉\n19. apr. 2018 at 03:27\nVäga huvitav ) Thanks!


KITARR nr 6 on ilmunud! – Ajakiri KITARR\nKristo\t18. märts 2013 255 Views\nOma õpilaste pealt näen, et mida noorem inimene, seda suurema tõenäosusega õpib ta kitarri bändi tegemise eesmärgil. Mida siis veel kitarriga peale hakata? Võimalusi tegelikult on, nagu käesolevast numbri kangelaste lugudest selgub. Nö “üksikud hundid” Indrek Kruusimaa, Pastacas, Jaan Pehk ja Rainer Jancis võivad ilma bändita mõjusaid kontserte anda. Mõni neist kasutab kümneid elektroonilisi abivahendeid, mõni vastupidi – eelistab lavale astuda vaid kohvriga, kus heal juhul on ka kitarr sees. Üks paneb rõhku virtuoossele, teine lihtsalt eheda esitusele. Samasse seltskonda sobib ka Tallinnas tegutsev britt Michael Scuffham, kes on oma järjest enam kuulsust koguva võimendisimulatsiooni välja töötanud üsna üksi.\nKitarriajakirja lugejad on olnud seni kriitikaga üsna tagasihoidlikud, aga mõningat tagasisidet oleme siiski teilt välja kangutanud. Kui esimestes numbrites oli minu soov käsitleda võimalikult palju teemasid ja persoone, siis nüüd oleme lugusid pikendanud ja selle võrra mahub neid ühte numbrisse ka vähem. Võibolla tõesti – kui juba kellegagi juttu teha, siis pole mõtet üksiku leheküljega piirduda. Kus siis ikka neist kitarristidest kirjutada kui mitte siin, kitarriajakirjas.\nmärts 2013 Tartus\nKuuenda numbri teemad ja inimesed:\nKaanelugu: Rainer Jancis (Mart Niineste)\nNoor ja andekas: Kristen Kütner (Kris Moor)\nKülaline: Lopardini (Tarakany) (Mart Niineste)\nKitarrimeister: Halvo Liivamägi (Kristo Käo)\nMees ja tema pill: Aivar Oja (Andri Riid)\nStuudio: Michael Scuffham (Riho Kurg)\n6+1 küsimust: Jaan Pehk (Kris Moor)\nMees nagu bänd: Ramo Teder ehk Pastacas (Kris Moor)\nFlamenco: Indrek Kruusimaa (Kristo Käo)\nJazzimprovisatsioon ja harmoonia II (Virgo Sillamaa)\nKitarr pärimusmuusikas III osa (Kristjan Priks)\nKantri: Kandle asemel – soolo (Vahur Vessart)\nMetal: kurb sekst ja kuri kvint (Tarvo Valm)\nKlassika: akordi (Kristo Käo)\nMetro Luminal (Mart Niineste)\niPad: rakenduste kokkuvõte (Kristo Käo)\nPlokijada (Karl Laanekask)\nMele Pesti kirjutab Kristo Viidingu filmist “Gracias a la vida”\nKuues number ilmus 18. märtsil 2013 ja jõuab esimeses järjekorras tellijateni\nVärviline, 68-76 lk, formaat 215×280\nTelli ajakiri KITARR aastaks koju käima – ainult 19.95\nkitarr 6Rainer Jancis


Kuidas koguda oma PTA-d? | permanentrevolution-journal.org\nKuidas koguda oma PTA-d?\nVanemate-õpetajate liit on oluline abiorganisatsioon K-12 õpilaskogemuse parendamisel. PTA mitte ainult ei kogu raha kooliürituste jaoks, vaid aitab vanemad, õpetajad ja õpilased kokku viia tõelisse kogukonda. Nendest eelistest hoolimata on PTA vahendite kogumine mõnikord keeruline. Lõppkokkuvõttes, organiseerides oma PTA tõhusalt, kogudes aktiivselt oma kogukonda ja kogudes veebis raha, saab PTA koguda oma algatuste maksmiseks vajalikke vahendeid.\nKapitali kogumine teie kogukonnas\nKorraldage otsene annetusüritus. Otsestel annetusüritustel saavad osalejad ja toetajad annetada raha otse teie PTA-le. Annetuste otsetoetused on traditsiooniline ja väga populaarne viis PTA kogumiseks.\nMüüge tooteid, milles suur osa tulust läheb PTA-le. Korraldage oma PTA-le näiteks küpsiste või kommide müügiüritus.\nPakkuge meelelahutust või muid lisandväärtust pakkuvaid teenuseid ja küsige osalejatelt annetusi. Korraldage näiteks PTA autopesu, koerapesu või mäng.\nMuud otseste annetuste näited hõlmavad üliõpilaste kunstinäitusi, küpsetiste müüki või maratone.\nKäivitage kampaania. Vahendite kogumise kampaania on pidev protsess, kus teie ja teised PTA-ga seotud inimesed koguvad raha teatud aja jooksul. Kampaania eeliseks on see, et teil on aega oma kampaaniat arendada ja levitada - see võib lõppkokkuvõttes suurendada teie kogutud raha.\nPange konkreetne eesmärk, mida teie kampaania kavatseb saavutada. Näiteks võib teie kampaania eesmärk olla koguda raha õpperežiimi lõpus Washingtoni 7. klassi klasside reisi rahastamiseks.\nPlaneerige sündmuste jada mitme nädala või kuu jooksul. Sellisteks sündmusteks võivad olla esinejad, tantsud nagu isa-tütre või ema-poja tantsud või muud sarnased üritused.\nKoguge oma kampaania jaoks raha, saates annetusvormidega lendlehed. Paluge saajatel annetada ja sõpradelt ning peredelt annetusi küsida.\nMõelge käimasolevale müügiüritusele, kus õpilased ja vanemad müüvad selliseid tooteid nagu kommid, t-särgid või isegi Yeti tooted. Veenduge, et üritusel oleks kindel aeg, näiteks kuu. Avaldage kindlasti oma müügiürituse tulemused ja julgustage osalejaid ürituse eesmärke täitma.\nLisage oma kampaaniasse otseseid annetusi pakkuvaid üritusi, postipõhiseid annetuste taotlemist, käimasolevaid müügiüritusi ja Interneti kaudu raha kogumist.\nVärvake sponsoreid kohalikke ettevõtteid. Kohalikud ettevõtted on teie kohalikus kogukonnas suurepärane, sageli kasutamata rahaallikate kogumise allikas. Ettevõtted võivad ürituse sponsorlust näha kui võimalust oma ettevõtte tugevdamiseks.\nTuvastage mitu ettevõtet, kes võiksid PTA-ga seotusest kasu saada. Mõelge restoranidele, sporditarvete kauplustele, raamatupoodidele või muule peredele ja lastele mõeldud ettevõtetele.\nKülastage ettevõtet ja tehke oma samm. Öelge midagi sellist: „Mr. Parker, ma lootsin, et teie - ja teie sporditarvete pood - olete huvitatud järgmise kuu PTA maratoni sponsorist. Kõik, mida peate tegema, on aidata meid mõne varustusega ja te saaksite sündmuse ümber kuulutusi postitada. Arvan, et saaksite kogukonnalt palju head tahet. ”\nPüüdke säilitada pikaajaline korraldus. Pärast esialgset sponsorlepingu sõlmimist andke ettevõttele või nende omanikele teada, et soovite tulevikus kokkulepet säilitada. Näiteks öelge: „Mr. Brownson, ma arvan, et teie sponsorlus oli äärmiselt edukas. Kas soovite meie üritust igal aastal toetada? ”\nKapitali kogumine veebis\nMüüge tooteid veebisaitide kaudu. Veebisaidid aitavad teil luua võimaluse jõuda laiema vaatajaskonnani, kui te muidu oma kogukonnas jõuaksite. Veebisaidi kaudu saate pakkuda mitmesuguseid tooteid.\nLaske PTA-ostetavaid kaupu, näiteks toitu, t-särke või muid kaupu müüa sellistel veebisaitidel nagu Amazon, Craigslistissa või isegi oma PTA-l oma veebisaidil.\nPidage veebioksjonit. Laske õpilastel või vanematel annetada oksjonil olevad esemed või teenused. Seejärel reklaamige oksjonisündmust. Tegeliku oksjoni jaoks kasutage veebisaite nagu eBay.\nLooge veebipõhine rahakogumiskampaania. Veebiraha kogumise kampaaniad on mõned kõige tõhusamad ja vähem aeganõudvad viisid PTA-le raha kogumiseks. Veebikampaania loomisel saate teada oma PTA-st ja kogu aasta jooksul koguda raha.\nLiituge selliste veebisaitidega nagu Cause Network. Põhjusvõrgustik aitab teil kampaaniat korraldada ja toetajatega ühendust võtta.\nLiituge Amazoni põhjusega ja teie kogukonna PTA sõbrad saavad teie PTA-ga seotud lingi kaudu juurdepääsu Amazonile. Nii saab teie PTA osa kõigist teie PTA sõprade ostud Amazonist.  X Uurimisallikas\nRaha kogumiseks kasutage e-posti ja sotsiaalmeediat. E-post ja sotsiaalmeedia on üks tõhusamaid ja tõhusamaid viise PTA sõpradeni jõudmiseks teie kogukonnas ja väljaspool seda. Neid veebiressursse kasutades saate lühikese aja jooksul jõuda rohkemate inimesteni, kui teie kogukonnas otseseid annetusi tehakse.\nVõtke ühendust vanemate ja õpilaste sugulastega, kes ei ela teie kogukonnas. Sotsiaalmeedia on suurepärane viis vanavanemate värbamiseks konkreetse kampaania või sündmuse osalisteks.\nLooge PTA jaoks Facebooki ja Twitteri kontod. Paluge õpilastel ja vanematel neid kontakte saada või neid jälgida. Kasutage neid rahakogumisvõimaluste ja koosolekute reklaamimiseks. Näiteks saate piiksuda: “Lydia Maria Childsi põhikooli PTA korraldab sel reedel pagarimüügi, et tuua kasu orkaan Taney ohvritele Lõuna-Carolinas.”\nSaatke annetustaotlusi oma kogukonna PTA sõpradele. Näiteks saatke oma PTA sõpradele meilisõnumid koos taotlusega saada raha 5. klassi supi köögipäeva heategevusürituse Tänupühal toetamiseks.\nKasutage e-posti teel veebikampaaniate, veebisaitidel nagu Amazon müügi või oma kogukonna sündmuste reklaamimiseks.\nOma inimeste organiseerimine\nLuua suhtluskanalid. Teabevahetus on PTA eduka rahakogumise kõige olulisem osa. Ilma suhtluseta ei suuda inimesed tõhusalt organiseerida ja planeerida.\nKorraldage regulaarselt PTA kohtumisi. Need kohtumised peaksid toimuma kord kuus või kaks korda nädalas. Lisaks pidage peamiste komiteede koosolekuid. Komisjoni koosolekud võivad toimuda kord kuus või sagedamini, sõltuvalt sellest, mida nad peavad tegema.\nKoostage kontaktide loend iga liikme e-posti ja telefoninumbritega. Lisaks looge oma PTA doonorite ja sõprade nimekiri.\nVeenduge, et teie PTA-l oleks kommunikatsioonisekretär - see inimene kontrollib e-kirjade saatmist ja hoolitseb selle eest, et inimesed saaksid üksteisega kontakti.\nKavandage kogujad ja tegevused. Lõppkokkuvõttes on PTA eduka rahastamise võtmeks õppekava jooksul paljude rahakogumistegevuste kavandamine. Ilma mitmekesiste ja regulaarsete rahakogumistegevuste kavandamiseta ei saa teie PTA oma eesmärkide saavutamiseks piisavalt raha koguda.\nPlaneerige palju erinevaid korjandusi. Mida mitmekesisem on teie tegevus, seda rohkem inimesi teid kaasatakse. Näiteks kui nädalapäeval küpsetamismüüki korraldatakse paljude kodus viibivate vanemate ees, aitab nädalavahetuse maraton joonistada vanemaid erineva ajakava või huvidega.\nVabastage oma kogujad aasta jooksul. Olge teadlik teiste organisatsioonide rahakogumise võimalustest (näiteks Girl Scoutsi iga-aastane küpsiste müük) ja usupühade ajastust (näiteks jõulud või Chanuka). Proovige näiteks koguda kooliaasta igal kuul rahakogumisüritust, selle asemel, et tihedatel sügiskuudel paljud kokku kloppida.\nVahendite kogumist tuleks alati seostada ja reklaamida kui raha, mis on suunatud konkreetse eesmärgi või tegevuse saavutamiseks. Inimesed annetavad suurema tõenäosusega, kui nad teavad, kuhu raha suunatakse.\nLuua komiteesid. Komiteedele tuleks anda konkreetsed rollid ja neil peaksid olema konkreetsed kohustused. Lõpuks vastutavad komiteed selle eest, et nende kontrollitavad missioonid toimuksid organiseeritult ja süstemaatiliselt.\nKomiteede üks olulisemaid osi on nende juhid. Juhid peaksid valima PTA liikmed, komiteed või määrama PTA täitevorgan.\nMõnele komiteele tehakse ülesandeks korraldada konkreetseid üritusi või kampaaniaid.\nMõnede komiteede ülesanne on jälgida üldisi kohustusi, nagu strateegiline planeerimine ja turundus.\nKuidas korraldada 70-ndate aastate karneval koolirahastajanaKuidas korraldada toidukraami oma koolisKuidas korraldada oma kooli rahakogumist korraldav isikKuidas küpsetamismüüki planeeridaKuidas valmistada küpsemüükiKuidas korraldada küpsemüüki (lapsed)Kuidas juhtida õhtusöögi rahakogumistKuidas müüa kooli fondivalitsejaleKuidas korraldada lasteoksjonKuidas küpsetamismüüki tabelit seadaKuidas seadistada toidukäikuKuidas koolirahastu moodustada?


Nooremleitnant Virgo Vutt – magistriharidusega rühmaülem – Kõrgem Sõjakool\nNooremleitnant Virgo Vutt oli oma nooremohvitseride kursuse parim lõpetaja.\nAastase nooremohvitseride kursuse lõpetanud nooremleitnant Virgo Vutt räägib sellest, mis motiveeris magistrihariduse omandanud noormeest astuma Kõrgemasse Sõjakooli.\nOlen Virgo Vutt, tänaseks nooremleitnant Vutt ja töötan Kuperjanovi jalaväepataljonis miinipildujapatareis rühmaülemana. Lõpetasin sellel sügisel Kõrgema Sõjakooli aastase nooremohvitseride kursuse.\nPõhjus, miks läksin sõjakooli, sündis mul pärast ajateenistust, mille läbisin Kuperjanovi jalaväepataljonis pärast bakalaureuse taseme õpinguid Maaülikoolis tehnika ja tehnoloogia erialal.\nTeenistus kestis 11 kuud ja lõpetasin selle miinipildujapatareis tulejuhina reservrühmaülema tööpostil. Keeruline ametikoht eeldas seda, et mul oli läbitud nooremallohvitseride kursus. Selle edukal läbimisel sain ma nooremseersandi auaste, mis ajateenistuses vastab jaoülema ametikohale.\nNooremallohvitseride kursuse järgselt õnnestus mul saada aspirantide ehk reservrühmaülemate baaskursusele, kus mu teenistus jätkus mõõdistus- ja siderühma ülemana. Kevadtormi viimastel päevadel omistati mulle eduka teenistuse eest seersandi auaste.\nHuvitav teenistus muutis meelt\nOtsus astuda Kõrgemasse Sõjakooli sündis pärast minu jaoks meeleoluka ja vägagi eduka ajateenistuse lõppu.\nAjateenistusest saadud suurest huvist militaarkarjääri vastu kontakteerusin sõjakooli personaliga, kes ütlesid, et aasta pärast avatakse kursus, kuhu on võimalik kõrghariduse baasil kandideerida. Tegin otsuse, et lõpetan ära oma õpingud Maaülikooli tehnikainstituudi magistriõppes ja proovin kandideerida sõjakooli.\nÕppimisharjumus olemas ja eelnevad positiivsed kogemused kaitseväega muutsid õpingud sõjakoolis küllaltki lihtsaks. Samas ei saa ma öelda, et kõik oli kerge, sest põnevust ja väljakutseid jätkus piisavalt. Näiteks laskeharjutuse korraldamise, maastikusõidu kursuse või rühmakursuse välilaagrite näol. Nüüdseks juba teenistuses olles saan kindlalt väita, et valitud tee on ennast õigustanud.\nOlles ligi pool aastat õpetanud ajateenijaid, tunnistan, et olen oma tööga rahul. Sõjakoolist tuttavad igapäevased väljakutsed jätkuvad ka teenistuses, küll on nad nüüd veidi teise iseloomuga. Sõjakoolist on kõige positiivsemalt meeles see, et õppejõud ning kursuseülemad olid alati toetavad ning abivalmid. See sama toetus ja koostöö püsib siiani ka uute kolleegidega.\nKui olete otsustanud ennast siduda kaitseväelase elukutsega, siis peate kindlasti arvestama, et tööpäevad ei lõpe alati täpselt kell viis ja vahel tuleb panustada rohkem, kui seda on nõutud. Vastu saate te põneva töö, korraliku palga ja head karjäärivõimalused mis pakuvad palju avastamisrõõmu ja erinevaid väljakutseid aastateks. Kui olete sellise valiku teinud, et saada maaväe nooremohvitseride kursusel ohvitseriks, siis soovin teile jõudu, meelekindlust ja edu selle väljakutse saavutamisel.\n(Artikkel ilmus 28. novembril 2013 Virumaa Teatajas)


Deimon Meitus | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine\nSeadustamise valdkonna müügijuht / projekteerija\n+372 56 255 398\nMul on hea meel olla osa Domus Kinnisvara töökast ja vahvast meeskonnast. Minu ülesandeks on pakkuda abikätt kinnisvara seadustamisel. Olgu see siis uue hoone ehitamisel või juba valminud hoonele kasutusloa taotlemisel. Seadustamise juures saan suureks abiks olla tänu Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledžis omandanud inseneriteadmistele ning üle 5 aastasele müügitöö kogemusele.\nLoomult olen positiivse ellusuhtumisega ja distsiplineeritud inimene. Töö juures motiveerib mind peamiselt meeldiva teenuse pakkumine koduomanikele ning probleemidele lahenduste leidmine. Hindan kõrgelt mõnusat huumorimeelt ja koostöötahet.\nVabal ajal tegelen spordiga ning samuti meeldib lugeda erinevaid autobiograafiaid ja enesearengu raamatuid.


SORAINENI TURUNDUSE PRIVAATSUSPOLIITIKA - Advokaadibüroo Sorainen\nSorainen soovib klientidele ning teistele isikutele, kes on huvitatud e-posti teel teavituste saamisest, tuua asjakohaseid ja õigeaegseid uudiseid, õigusalaseid teavitusi, kutseid üritustele ning muud informatsiooni. Seejuures järgib Sorainen teie privaatsuse tagamise huvides käesolevat privaatsuspoliitikat.\nKäesolev poliitika kirjeldab andmeid, mida Sorainen teie kohta turunduskommunikatsiooni eesmärgil kogub, kuidas Sorainen neid kasutab ning kellele Sorainen neid avaldab. Lisaks leiate te käesolevast dokumendist olulist informatsiooni valikute kohta, mida teil on võimalik seoses oma andmetega teha ning teie muude õiguste kohta.\nPalun leidke aega, et käesolevat privaatsuspoliitikat lugeda ning kontakteeruge Soraineniga, kui teil on seoses sellega küsimusi või ettepanekuid.\nSoraineni Eesti, Läti, Leedu ning Valgevene kontorid (Sorainen) on teie andmete kaasvastutavad töötlejad. Soraineni kontorite kontaktinformatsioon on leitav siit http://www.sorainen.com/et/Kontorid.\nSoraineni andmekaitseametnikuga on võimalik kontakteeruda meili teel privacy@sorainen.com.\nSoraineni poolt kogutavad isikuandmed ja nende kasutamine\nSoraineni meili teel edastatava uudiskirjaga on võimalik liituda veebilehel www.sorainen.com, sisestades veebivormi oma kontaktinformatsiooni (nimi, e-post, telefon, aadress, ettevõte, riik).\nKui te liitute veebilehel Soraineni uudiskirjaga, siis küsib Sorainen teilt lisaks teie eelistuste kohta: eelistatud keel; millist tüüpi informatsiooni te soovite saada; ning riigid, õigusvaldkonnad ja ärivaldkonnad, mis teid huvitavad.\nLisaks kogub Sorainen teie ärialaseid kontaktandmeid, kui te kohtumistel või üritustel vahetate Soraineniga visiitkaarte või kui te annate oma kontaktandmeid, kui te Soraineni üritustele registreerute.\nSorainen saadab turunduskommunikatsiooni vaid e-posti teel ning proovib adresseerida kirjad vaid neile, kellele need võiksid kõige rohkem huvi pakkuda.\nKui Sorainen saadab teile meili, võib Sorainen koguda statistilisi andmeid postitusele reageerimise kohta, näiteks kas te avate meili, millistele linkidele te vajutate, milliseid seadmeid te selle jaoks kasutate ning millised on nende tehnilised omadused. Sorainen teeb seda nii, et jälgib registreeritud informatsiooni veebilehe külastuse kohta või läbi küpsiste kasutamise (kui te annate selleks nõusoleku).\nKui te tellite veebilehelt Soraineni teavitusi, siis kasutab Sorainen teie andmeid teie nõusoleku alusel.\nMuudel juhtudel, kui te vabatahtlikult vahetate oma ärialaseid kontaktandmeid Soraineniga, saadab Sorainen teile turunduskommunikatsiooni seepärast, et Sorainenil on õigustatud huvi säilitada teiega või ettevõttega, keda te esindate, ärialast suhet. Sorainen jälgib kommunikatsiooni statistilist efektiivsust eesmärgiga parandada Soraineni suhtlust.\nEt saada rohkem teavet andmete kohta, mida kogutakse küpsistega või automaatselt, kui te külastate Soraineni veebilehte, lugege palun Soraineni veebilehe privaatsuspoliitikat.\nKes võib teie andmetele ligi pääseda?\nTeie isikuandmed võivad olla avalikustatud:\nSoraineni töötajatele ja juristidele Soraineni Eesti, Läti, Leedu ja Valgevene kontorites, kes on teiega kontaktis või kes vastutavad turunduse eest.\nKolmandatest isikutest Soraineni teenusepakkujatele, sh turundusettevõtetele, infotehnoloogia teenuse pakkujatele, audiitorettevõtetele ja teistele sellises ulatuses, mis on vajalik turunduskommunikatsiooni haldamiseks.\nEuroopa Komisjon ei ole teinud otsust, millega tunnustatakse piisavat andmekaitse taset Valgevenes. Seetõttu on Soraineni Valgevene kontoril juurdepääs isikuandmetele Soraineni Valgevene ja teiste Soraineni kontorite vahel sõlmitud lepingu alusel, mis vastab Euroopa Komisjoni poolt heakskiidetud tüüplepingutingimustele. Te võite paluda Sorainenilt lepingu koopiat, pöördudes Soraineni andmekaitseametniku poole.\nKui kaua Sorainen Teie andmeid säilitab?\nTeie kontaktinformatsioon ning äritegevuse ja elukutsega seotud informatsiooni säilitatakse ja töödeldakse turunduslikel eesmärkidel seni, kuni Sorainen on teile või teie poolt esindatavale organisatsioonile õigusteenuste pakkuja. Sorainen võtab kasutusele kõik jõukohased meetmed, et tagada aegunud isikuandmete uuendamine ja selliste isikuandmete kustutamine, mis ei ole enam vajalikud.\nIsikuandmeid, mida kasutatakse teile uudiskirjade saatmiseks, hoiustatakse ja töödeldakse sellel eesmärgil seni, kuni te oma nõusoleku tagasi võtate või tühistate Soraineni uudiskirjade tellimuse, kuid mitte kauem kui 2 aastat pärast teie viimast suhtlust Soraineni uudiskirjadega.\nTeie õigused ja kuidas te saate oma õigusi teostada\nKontakteerudes Soraineniga meili privacy@sorainen.com teel, saate te teostada oma õigusi järgnevalt:\npaluda juurdepääsu oma isikuandmetele;\npaluda oma isikuandmete parandamist;\nMõnel juhul võib teil olla õigus nõuda teie isikuandmete töötlemise piiramist või vaidlustada isikuandmete töötlemine.\nTe võite oma õigusi teostada kooskõlas nõuetega, mis tulenevad kohalduvatest Euroopa Liidu ja kohalikest õigusaktidest.\nKui isikuandmed on teie nõudmisel kustutatud, säilitab Sorainen ainult sellised koopiad informatsioonist, mis on vajalikud, et kaitsta meie või kolmandate isikute õigustatud huve, täita valitsuse korraldusi, lahendada õigusvaidlusi, teostada tõrkeotsingut või jõustada mis tahes kokkulepet, mille olete Soraineniga sõlminud.\nTe võite keelata küpsised oma brauseri seadetes, või külastades veebilehti:\nKui te arvate, et teie privaatsusõigusi on rikutud, võite te esitada kaebuse selle EL-i liikmesriigi asutusse, kus on teie alaline elukoht. Selliste asutuste kontaktinformatsioon on kättesaadav aadressil http://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=612080.


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Joodiku Surm\nLaupäevane lõunaaeg, ilm ilus päikseline, +20C sooja, nokitsen rahulikult aias selle kui teise asjanduse kallal, mis vaja parandada või muidu korda teha. Et töö paremini jookseks avan õllekese ja limpsin seda vähehaaval. Kodus tavaliselt olen esteet ja joon eeljahutatud õllekannust või klaasist, millegipärast tundub maitse parem:) Võimalik, et lihtsalt kujutan ette aga mulle meeldib vahel niimoodi "viisakalt" juua. Tegu nagu omaette rahustava teraapiaga:) Kallad õlle klaasi, vaatad kuidas vaht peale tõuseb, klaas jahedusest uduseks tõmbab ja siis see esimene lonks, mmmm.....\nKlaas sai poole aialaua parandamise jooksul tühjaks, panin ta lauale ega hakanud enne uut õlut tooma kui töö lõpetatud. Kui viimane kruvi kinni keeratud ja laud uuesti püsti viskasin igatseva pilgu üksi laual kurvalt seisva klaasi peale. Aga ei olnud ta sunnik sugugi kurb ega üksi, vahepeal ahjualune kohale ilmunud, kes pikkade sõõmudega viimast tilka põhja pealt lurpis. Alkohol oli ilmselt mõjuma hakanud, sest elukas vajus külili ja luristas selles asendis edasi. Läksin tuppa fotoka järgi, et fotosüüdistus saada. Tagasi jõudnuna avastasin, et putukas oli vahepeal juua täis peaga magama jäänud ja õlle põhja sisse ära uppunud. Siit moraal: Ei maksa ennast silmini täis juua ka siis kui kärakat tasuta ja piiramatult käepärast, võib kurvalt lõppeda!\nLabels: õlu, putukad


Kas tulevased Hyundaid on hoopis sellised? - Claas - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Claas » Kas tulevased Hyundaid on hoopis sellised?\nKas tulevased Hyundaid on hoopis sellised?\t(8)\nHyundai esitles Ameerikas, Aasias ja Austraalias müüdava Elantra uut põlvkonda. Tegu on näiteks Toyota Corolla ja Honda Civicuga võistleva sedaaniga, mis tuleb müügile nii bensiini- kui ka hübriidmootoriga.\nTegu on i20 kõrval teise mudeliga, mis näitab Hyundai „sensuaalse sportlikkuse“ nimelist uut disainisuunda. Hiljutise ideeauto Prophecyga võrreldes (mis pidavat olema samadest disainipõhimõtetest inspireeritud ja mis näitavat, millise suuna võtavad järgmised Hyundaid) näeb i20 välja üsnagi konservatiivne. Elantra kujustus on aga hoopis isemoodi ning kaugel kauni ja voolujoonelise ideeauto omast.\nVõrdluseks ka Hyundai Prophecy:\nJa uue Hyundai i20 pilt:\nOznews\t• 1 nädal tagasi\tEbasobiv kommentaar\nelf\t• 1 nädal tagasi\tEbasobiv kommentaar\nKrahv horror\t• 1 nädal tagasi\tEbasobiv kommentaar\nJL\t• 5 päeva tagasi\tEbasobiv kommentaar\nEestis müügil: kolm soodsat luksusautot (ja seejuures päris korralikku)(4)


Neeme Tammis 20. aprill 2011, 00:00\nEuroopa Komisjoni transpordivolinik Siim Kallas ütles hiljuti, et aastaks 2050 peaks enam kui 300kilomeetriseid vahemaid Euroopas läbitama rongiga. Selleks ajaks peaks kogu Euroopat katma kiire, efektiivne ja mugav rongiliiklus. Toetan Kallase mõtet. Aga rong ei ole sugugi kõige efektiivsem ja pragmaatilisem viis inimeste liikumist korraldama. Eesti-siseselt on rongiliikluse efektiivseks muutmiseks piisavalt pikki vahemaid vähe ja asustus hõre. Autole kui ühele suuremale saastajale ühe reisija kohta on kõige mõistlikum alternatiiv Eestis hoopis buss. Ka vastab Eesti üldine bussivõrk turu vajadustele - mida vähem on piirkonnas inimesi, seda harvem liiklus. Kuid liikuda saab ja päris hästi. Arenguruumi on muidugi küllaga, kuigi see vajab mõningaid "poliitilisi" otsuseid - mida soodustada ja propageerida.\nAjafaktori kõrval on ühistranspordi kasutamisel oluliseks valikukriteeriumiks turvalisus - viimased kaks talve ei ole autojuhtidele maanteed kuigi sõbralikud olnud. Buss aga on halval teel ja ebamugavate teeoludega liiklemiseks kindlasti turvalisem ja mugavam kui auto.\nSesoonsus võtab valikuid vähemaks. Nagu lennuliikluse puhulgi, teeb bussiliiklust atraktiivsemaks võimalikult lai sihtkohtade valik. Kuid uute liinide avamist piirab peamiselt reisijate arvu stabiilsus, mille kõrval on teine peamine piiraja ühistranspordiseadus. See ei võimalda üldjuhul uusi liine avada ka siis, kui huvi on - st uusi liine saab avada, aga sinna, kus keegi ei sõida. Ja sinna, kuhu oleks mõtet avada, ei luba seadus konkurentsi tekitada. Mõnel suvekuul on tõesti kindlatel suundadel ja liinidel (nt Saaremaa) bussid isegi liiga täis, kuid talvekuudel sageli liiga tühjad.\nBussiliikluse korraldamisel on ka riigil väga oluline roll. Üks esimesi ettevõtmisi uuel riigikogul peaks olema ühistranspordiseaduse ülevaatamine. Sest ka bussiliikluses kommertsvedudel peaks olema võimalus normaalsele konkurentsile. Teine suur probleem on must äri: kui tegeldaks otsustavalt tellimusveo turu järelevalvega "mustade vedajate" kõrvaldamiseks, annaks see ausatele vedajatele võimaluse teenust arendada ning tõsta bussiliikluse kvaliteeti.\nEt hanked muutuks läbipaistvamaks ja löögile pääseks lisaks hinnale ka kvaliteet, tuleks lahendada ka mitmed probleemid, mis seotud avaliku liiniveoga. Ootame pikisilmi muudatusi riigihangete seaduses, hankedokumentide ja avaliku teenindamise lepingu standardites.\nLisaks pitsitab praegu kõrge kütusehind. Kuigi Võrumaa kuplite vahel ringi vurades on ehk kummaline mõelda, et bussipileti hinda tõstab Muammar Gaddafi ja Liibüa sõda, on seos otsemast otsesem. Siiski on bussipilet reeglina soodsam kui sõita vähese arvu inimestega autoga.\nVõimalik bussipiletite hinnatõusu oht on paratamatu nii kaua, kui kütusehinnad tõusevad. Samas - mingil hetkel tulevad nad jälle võib-olla alla.\nEuroopa eelistab rongiliiklust põhjendamatult üle Euroopa Liidu. Bussitransport jääb Eestis kõige kuluefektiivsemaks reisimis- ja liikumisvõimaluseks ka perspektiivis. Haapsalu rongiliikluse taastamine ei ole just majanduslikult eriti otstarbekas. Taristusse investeerimisel on kuluefektiivsus väga oluline. Nostalgiale majanduslikke otsuseid rajada ei maksa.\nJust sellepärast tasub Saaremaa sild end pikas perspektiivis tõenäoliselt ära. Taanlased ja rootslased nägid palju vaeva, et Euroopast oleks maismaad mööda võimalik Skandinaaviasse liikuda, praeguseks on see tehtud. Alternatiivid aitavad üle saada nendest aegadest, kui üks või teine transpordiliik on ajutiselt ebaefektiivne.\nEuroopa Liit doteerib rongiliiklust suurelt, ka Eesti annab rongiliiklusele proportsionaalselt rohkem dotatsiooni kui bussiliiklusele. Hoiakuga, et raudtee ebarentaablitele suundadele suurelt peale maksmine on ühiskonnale mõistlik, ei ole õige.\nBussiliikluses doteerib riik ainult avalikku liinivedu, mida Eestis teenindab ca 650 bussi. Kommertsvedu, mis eelkõige raudteega konkureerib, teeb seda ilma riigi toetuseta. Sellega tegeleb Eesti umbes 300 bussi. Haapsalu võimalik rongiliin hakkab kindlasti bussiga konkureerima ja võtab rahva väga suurte riigi täiendavate kulutustega bussidest ära - rong on siiski ruumikam ja (tänu dotatsioonile) reisijale odavam. Rongi eelised tulevad aga priiskava ebaefektiivsuse arvel. Muidugi peavad bussifirmad leidma tee, kuidas rongidega edukamalt konkureerida, kuid konkurents peaks olema aus ja turu reeglitest lähtuv, mitte poliitilistest otsustest kallutatud.


Eternelle Ülevaade. Hind. Mis see on? 2021\tEternelle Ülevaade. Hind. Mis see on? 2021\nEternelle Mis see on? Ülevaade\nEternelle on uuenduslik looduslik vananemisvastane näokreem, mis annab nahale sära ja sära. Tänu Eternellele näeb nahk ilus ja terve välja.\nEternelle Kust saab osta?\nEternelle kreemi on lihtne kasutada. Seda toodet tuleb kasutada kaks korda päevas - hommikul ja õhtul. Enne kasutamist tuleb näo pind seebi ja veega maha pesta, seejärel kanda toode kuivale ja puhtale nahale. Kompositsiooni ei ole vaja näolt maha pesta, isegi kui on vaja toonivat toodet peale kanda. Kreem töötab nagunii edasi.\nSoovitud tulemuse saavutamiseks on peamine kreemi regulaarne kasutamine!\nEternelle ainulaadne valem võitleb kortsudega seestpoolt väljapoole. Pärast kompositsiooni kandmist näonahale hakkavad kreemi komponendid nahka rikastama vitamiinide ja mineraalidega, mis on vajalikud selle terve sära ja sära jaoks.\nKreemi oluliseks eeliseks on tõstev efekt, mis võimaldab selle omanikel saada ühtlase ja kauni näokontuuri.\nEternelle valem on 100% keskkonnasõbralik ja ohutu kasutada. Selle uuendusliku toote struktuur sisaldab järgmisi struktuurikomponente:\nSelle kreemi peamine toimeaine on Centella Asiatica ekstrakt. See taim aitab kaasa naha küllastumisele vitamiinide ja mineraalidega, suurendab kollageeni sünteesi, parandades seeläbi näonaha välimust.\nAvokaadoõli peatab naharakkude vananemisprotsessi, hoiab ära kortsude teket ja võitleb olemasolevate kortsudega. See komponent tagab naha ülemistele kihtidele niisutuse ja hapnikuga varustamise. Samuti kaitseb see nägu ultraviolettkiirguse ja muude kahjulike keskkonnamõjude eest.\nMandliõli võib jumet parandada. Samuti toniseerib see toode nahka, eemaldab ja ennetab igasuguste põletike teket, pärsib tedretähnide ja/või akne teket, võitleb pigmendilaikude vastu ja kustutab näost väsimuse jäljed.\nEternelle on looduslik noorendav kreem, mis võimaldab taastada näonaha nooruse ja sära. Selle kreemi koostis ei põhjusta allergilisi reaktsioone ja kõrvaltoimeid! Ja see on arstide efektiivsuse peamine tegur.\nNäidustused on näonaha vananemise tunnused:\nLetargia ja turse.\nEbatervislikud verevalumid ja kotid silmade all.\nKuna Eternelle põhi on täiesti loomulik, pole tõsiseid kõrvalmõjusid täheldatud.Kuid seda vahendit ei tohiks kasutada inimesed, kes on kreemi struktuurikomponentide suhtes ülitundlikud.\n"Vanuse kasv hakkas mu näonaha välimusele halvasti mõjuma. See häiris mind tõesti väga. Kõik mu kosmeetikatooted ei aidanud ja ma ei tahtnud üldse plastilise kirurgia poole pöörduda. Siis otsustasin tellida Eternelle, tulemus ei lasknud end kaua oodata. Juba pärast esimest nädalat kreemi kasutamist hakkas mu nägu toonuses ja värskem välja nägema. Aitäh!"\n"Vananemisprotsess mõjutab inimkeha alati negatiivselt. Ma ei ole erand. Minu näo naharakud vananevad üllatavalt kiiresti, muutes mind väsinud ja ebaatraktiivseks. Selle olukorra parandamiseks ostsin Eternelle sarja vananemisvastase kreemi ja pole seda kunagi kahetsenud. Selle toote abil olen omandanud selge näokontuuri, kuna kreem annab liftingu efekti, naha pingulduse ja elastsuse tase on kordades tõusnud. Jätkan Eternelle kasutamist, kuna olen tulemuse saavutamises kindel. Soovitan!"\n"Iga ennast armastav neiu püüdleb täiusliku näonaha poole ja mina olen üks neist! 30-aastaseks saades hakkas mu näonahk oma atraktiivsust kaotama. Kortsude, tursete ja vanuselaikude ilmumine viis mind depressiooni. Selle vastu võitlemiseks otsustasin oma sõprade arvukate soovituste kohaselt valida Eternellei abinõu. Toote looduslikud koostisosad avaldasid minu näo seisundile suurepärast mõju. Kaitsvad koostisained takistavad mu nahal vananemist. Tänu Eternellele tunnen end taas noorena ja ilusana!"\nÜlevaate loomise kuupäev: November 22, 2021


Marta Jaakson • 9. september 2015 kell 13:15\nNopri talu peremees Tiit Niilo on valmis sõjapõgenikele tööd pakkuma ning peab mõne pere lisandumist külaellu positiivseks. Foto: Andres Haabu\nSaatuse sõrm annab meile sõjapõgenikena puuduvaid töökäsi, leiab Nopri Talumeierei peremees Tiit Niilo, aga meie oleme tõrksad ja keeldume isegi arutlemast sel olulisel teemal.\n„Viie aasta pärast punnitame ise, et leida töökäsi. Aga kui praegu justkui saatuse sõrmega neid meile värava taha pakutakse, siis oleme tõrksad ja keeldume isegi arutlemast sel teemal,“ oli Niilo nõutu.\nTalle tundub, et kogu ühiskonnas pole siiski asi sõjapõgenike teemal nii hull, küll aga võtab elu tegelikkuse kohalejõudmine veidi aega. „Selle konkreetse probleemi sisu ja tagamaad ei saagi ju kahe lausega edastada ega ka kümne minutiga omastada. See nõuabki veidi süüvimist ja aega, et tegelikult vajadused ja tegevused, nüansid selgeks saada,“ tõdes Niilo. Ta nentis, et konservatiivsust ei saa hukka mõista, aga teema lauale tõstmisest keeldumine pole kaasaja maailmas enam adekvaatne tegu.\nNopri peremees meenutas, et tänaseks tuli kõigil omavalitsustel anda tagasiside, kuidas ja mil määral nad pagulasi võõrustavad. Üldjoontes oldi pagulaste vastu. Põhjusteks juba ammu meedias kajastatu: me ei saa oma rahvagagi hakkama, see tuleb meie oma inimeste eelarvest, tulevad suguvõsad järele jne, tõi Niilo näiteks. „Hirmude nimistu,“ ütles ta kokkuvõtteks.\nTasuta juustu ei ole Niilo valmis jagama, küll aga võib ta pakkuda sõjapõgenikele tööd. Samas tunnistas ta, et umbkeelsetega on keeruline, kuid inglise keele oskusega saab kenasti hakkama. „Mõni pere suuremas kogukonnas, kindlasti midagi tasakaalust välja ei vii, pigem vastupidi. Liigutab õhku, paneb inimesi omavahel suhtlema arutama. See on igavat tavalist seisvat vett veidi liigutav,“ hindas ta.\nMaale elama aitamisega tuntuks saanud Niilo märkis, et sel teemal hurjutajaid enam ei ole, pigem küsitakse, miks see tegevus ei jätkunud, sest lapsi on ikka vähe, töökäsi on ikka puudu ja elukohti on endiselt saadaval. „Me reaalselt vajame töökäsi, reaalselt oleme sunnitud maailmas toimuvat iga küla vahel arutama ja need protsessid annavad selleks põhjust. Mina kindlasti ei kuulu nende hulka, kes hirmu ja Eestimaa asja jätkumise kartuses teel ees seisavad ja isegi ei aruta sõjapõgenike teemat,“ ütles Niilo.


Lugejafotod | Varahommikune Tallinn on võimsa uduloori all - DELFI\nSaada udufotosid aadressil vihje@delfi.ee!\nKes on täna varahommikul väljas liikunud, on kindlasti märganud, et eri paigad Tallinnas on võimsa uduloori alla mattunud.\nKas ka sinul oleks udufotosid jagada, olgu siis Tallinnas või mujal? Saada need vihje@delfi.ee!\nPärast kell 7 hakkas udufotosid laekuma ka teistelt lugejatelt.


Jatkata konsultatsioone. E-konsultatsioon | Eesti Haigekassa\nJatkata konsultatsioone. e-konsultatsioon ja digisaatekiri\nKui perearst jõudis otsusele, et vastuvõtule saabunud patsient vajab e-konsultatsiooni, peab ta hindama, kas patsiendi seisund vastab e-konsultatsioonile suunamise tingimustele. Täna peab perearst pärima vastuseid ükshaaval patsiendi haigusloo juurest.\nE-konsultatsiooni abil saab perearst nõu pidada eriarstiga, kas jätkata patsiendi ravi ise või suunata ta eriarstile.\nEriarstil on kaks võimalust: ta kas annab perearstile soovituse ravi jätkamiseks või vajadusel kutsub patsiendi ise oma vastuvõtule. Perearst teavitab alati patsienti, kui ta küsib eriarstilt e-konsultatsiooni ja palub sellega seoses patsiendi kontakttelefoni, mis märgitakse saatekirjale.\nTAROKOOL: Väike Arkaan = Mündid\nAlati on oluline anda perearstile õige telefoni number. E-konsultatsiooni järel vajadusel vastuvõtule kutsumiseks võtab eriarst patsiendiga ühendust üldjuhul nelja maksimum kuue tööpäeva jooksul peale seda, kui ta on perearstilt info saanud.\nKui number on vale või kui patsient telefonile ei vasta, ei saa teda eriarsti vastuvõtule registreerida. See annab kindluse, et saatekiri ei kao ära ega unune koju ja patsient Jatkata konsultatsioone paljudest võimalikest eriarstiabi tervishoiuteenustest just talle vajaliku.\nEndale väljastatud digisaatekirju näeb inimene riiklikus patsiendiportaalis digilugu. Juba täna küsib enamik haiglaid eriarsti vastuvõtule aja broneerimiseks patsiendilt digisaatekirja, mida saavad väljastada kõik perearstid jm arstid.\nDigisaatekirja Jatkata konsultatsioone annab perearst patsiendile kaasa ka soovitused eriarsti aja broneerimiseks. Soovi korral prindib perearst patsiendile digisaatekirja koopia välja.\nPerearst võib saatekirjale märkida ka asutuse, kuhu ta patsiendi suunab.\nPatsiendil on võimalik väljastatud saatekirjaga minna ka mõne teise tervishoiuteenuse osutaja juurde aga on oluline tähele panna, et ühe saatekirja alusel saab broneerida ainult ühe eriarsti aja.\nKui patsient soovib eriarsti aega broneerida, on tal täna kolm võimalust — helistada eriarstiabi Afludn ja liigesevalu osutaja registratuuri, broneerida aeg teenuse osutaja kodulehel või minna registratuuri kohale. Kõigil kolmel juhul küsitakse kõigepealt patsiendi isikukoodi ja vaadatakse selle alusel tervise infosüsteemist patsiendile väljastatud digisaatekirja.\nKui saatekirja nõudega eriarsti vastuvõtule aega broneerides patsiendil saatekirja ei ole, on haiglal või kliinikul õigus broneerida talle ainult tasuline eriarsti vastuvõtu aeg. Teisisõnu tuleb arvestada, et haigekassa ilma saatekirjata arsti visiidi kulusid ei hüvita ning patsient peab visiidi ja võimalike lisauuringute eest ise tasuma jalus Pirita Perearstikeskus Purje 9 Telefon 60 61 E ja K


Ilma kaardita sünnipäev\nUmbes nädal enne Madise 29. sünnipäeva, kui talle netist kinki tellisin, tuli mul järsku meelde, et kaart on ju ka tegemata. Kui seda siis Madisele mainisin, ütles ta nagu muuseas, et „aga sa teed selle ju nagunii endale”. Mis on põhimõtteliselt tõsi. J Seega, kuna ma sel aastal kellakorjandust ei teinud, siis jäi ka ühiskaart ära. Kui ma nüüd enda vastu aus olen, siis ega see Madist küll grammigi õnnetumaks ei teinud. J\nJa teate, mis – pildid on sageli petlikud, sest pildistatakse ikka ainult neid häid hetki. Seega jääb jäädvustamata see, kui naised saavad meeste peale tigedaks, et miks me peame vaatama telekast mingit mõttetut valimisdebatti ja sünnipäeval ainult sellest jahuma, või kuidas meie maja Jürki ehk Jüri ja Erki omavahel (sõbralikult) õelutsevad (kuigi sõbralikust on vahepeal asi ikka väga kaugel ja kõik naabrid imestavad, miks need teineteist mittesallivad mehed üldse sõbrad on), või kuidas lapsed omavahel tülli lähevad või sa oma mehe peale solvud, et miks ta poest vale šokolaadi tõi. Või midagi muud. Ühesõnaga elu ei ole ainult must ja valge ning täpselt nii palju, kui on häid hetki, on ka halbu (the sweet is never too sweet without the sour – Vanilla Sky). Aga that's life – värviline ja kirju ja segane ja ootamatu ja mitte kunagi plaanipärane. Sellepärast ongi hea endale aeg-ajalt piltide abil häid hetki meelde tuletada – et unustada muu müra, mis piltide ette ja taha jäi, ning mäletada seda, mis mäletamist väärt. J\nReede õhtul kell neli Keila-Joal. Kuna kingid olid pakkimata, siis tuli kodune tööpäev teha, et üllatus ikka üllatuseks jääks.\nEelmisel aastal panime koos naabrite, sõprade ja kolleegidega paki sisse spordikella Garmin 910XT HR, aga kuna seekord ei lubanud Madis mul MITTE kedagi külla kutsuda, siis ei saanud ka korjandust teha. Ent kingituste tegemist mul ära ei keelatud, seega kuna „sõnn teostab kindla peale kõik, mis aga pähe lööb”, siis kell sellepärast poodi ei jäänud (Suumani Sassi luuletus lõppeb tegelikult sõnadega „Õnneks vähe lööb pähe”, aga noh, las ta olla. J) Igatahes fingers crossed, et kui Matu nüüd pärast tööd jooksma või suusatama läheb ning kella jope taskusse pistab, siis see ei kao sealt ära nagu eelmine Armani. Hence the enormous size – selle puudumist on raske mitte märgata. J\nAll packed and pretty, Sara valvsa silma all.\nEi tea, kas siin mingit vorsti või viinerit ka on? J\nSelle pildi lugu peaks alustama juba eelmisest ehk reede õhtust. Kingitused olid pakitud ja peidus, aga kuna ma töötasin see päev kodust ja see kodu asub Keila-Joal (ehk pildil oleva Urmo sõnul Kolga-Aablas J), siis selline luksus nagu küünla- ja paelavalik jäi minust 30 km kaugusele (at least). Niisiis palusin Kakumäel viibival õel lähimat Prismat külastada, aga tema saatis poodi oma mehe, kes helistab mulle ja ütleb: „ma olen nüüd siin poes küünlariiuli ees, et mis värvi rohelist ja kui paksu ja pikka sa tahadki, üks on selline ilus heleroheline ja teine on selline pasavärvi, mina võtaks igatahes selle heledama, see on ikka täiega tegija värv, aga no ega mina ei tea ju kumba sina tahad”. Mul oli kohe kole aimdus, et ilmselt see „pasavärvi” roheline sobib meie tumerohelise seina ja mu ostetud õhupallidega paremini, aga see kaunis omadussõna ehmatas mind veidi ära, nii et palusin tal pilti teha ja mulle saata. Noh, ikkagi iPhone'ide ajastu ju. Aga otse loomulikult Viber jupsis ning meil tuli hirmus kaua kohale. Niisiis tegin südame kõvaks ja otsustasin koleda rohelise kasuks ning nagu pärast ostmist kohale jõudnud meilist nägin, siis läks täppi. J\nIgatahes, pärast küünladraamat saabusid naabrid riburadapidi koju ja ma tegin nobedate näppude vooru ehk 30 minutiga viineripirukaid, et õigeks ajaks Keilasse jõuda. Tegime kogu kambaga Kiksile sünnipäeva puhul üllatusvisiidi, mis nägi sisuliselt välja järgmine: parkisime autod tema majast eemale, kobistasime koos liha- ja salatikausside ning koogi ja pirukatega Kiksi ukse taha, hakkasime „õnne soovime sul” laulma, avasime endale ukse ja läksime lauluga sisse, et näha, kuidas Kiks uniselt särgi ja alukate väel diivanilt püsti kargab ja tema kõrval tukkunud imik kisama pistab. J Kui esimene ehmatus selja taga oli, siis edasi läks palju lõbusamaks ning lausa nii lõbusaks, et kui järgmisel hommikul kell viis telefon mind äratas ning uuesti viineri-, salaami- ja kaneelipirukaid hakkasin vorpima, siis käis maailm ringi ja ütleme nii, et viinerid olid küll viimased asjad, mida ma sel hetkel näha tahtsin. J Aga pooleli ka jätta ei saanud, sest kell üheksa olid Urmo ja Mari nagu tellitult ukse taga. Küll kahjuks ilma minu numbrita, mistõttu pidid nad Madisele helistama, läbi telefoni sünnipäevalaulu laulma ja lõpuks küsima, et nali naljaks, aga mis su korterinumber on. J Ja kui järgmisel hetkel uksekell kõlas, siis Madis tuli kööki ja teatas, et kuule, Urmo ja Mari tulid vist. Mille peale ma vastasin: „ma tean, pididki tulema, mis sa arvasid, et ma enda lõbuks ärkasin kell viis, et tervele külale pirukaid küpsetada?”. J Ühesõnaga siin nad on, 19. oktoobri hommikul Kolga-Aablas, can you imagine. J\nUrmo ei jõudnud ära oodata...\n...sest tadaraa, tal on ju samasugune, ainult teist värvi! J\nTeised kingid pidid pisut ootama, first things first. J\nMina: „kas ma võin sinust ühe pildi teha, palun, koos õhupallidega ja puha”. Madis: „oh hea küll, aga ainult selle pärast, et ma nii hea kingi sain”. Vaat siis, mida meie majas pildi saamiseks tegema peab. J\nJaaaaa laupäeva pirukahommikust sai märkamatult sushiõhtu, milleks tuli appi meisterkokk Riks ise. Kertu õppis ametit. J Ülejäänud külalised ehk naabrid tulid ise, sest pärast eelmise aasta üllatuspidu ei lubatud mul rohkem külaliste kutsumisega tegeleda ning Madis arvas, et „koeri kutsutakse, sõbrad tulevad ise, minu uks on kõigile avatud”. (Aga kuna ma seda juttu väga ei uskunud, siis mainisin igaks juhuks eelmisel õhtul naabritele, et üks salamisi väga ootab neid. Ja kuna ma lihtsalt mainisin, mitte ei kutsunud, siis ei murdnud ma seejuures ühtki lubadust. Win-win! J)\nPõhimõtteliselt ei teinud need sushimeistrid suurt muud, kui jõid lihtsalt veini ja korraldasid mu köögis kaose, mida ma hommikul likvideerima pidin. Okei-okei, sushi oli väga maitsev, well done guys! J\nKuna 19. oktoober oli seekord ühtlasi valimiste eelõhtu, siis jätkus meestel juttu kauemaks.\nAga lucky for us sai köögitoimkond (vaatamata nendele lõpututele veinikogustele) oma ülesandega hakkama ning lauake kattis end.\nSiin see Jürki on, paistab, et heas tujus. J\nHilisõhtul saabus Olavi viina ja sakuskaga ehk tükikesega oma tütre sünnipäevakoogist (Kaisa sai neli – 25 aastat nooremaks kui Madis J).\nNaiste õnneks on üks naabrinaine Tallinki laeval baaridaam, nii et it was cosmo time again! J\nJa kui valge šokolaadi toorjuustukoogi aeg kätte jõudis, siis olid sahtlipõhjas alles ainult kaks ja kolm ehk minu eelmise aasta sünnipäeva tordiküünlad. J\nNaabrid on meil vahvad – kui laulmiseks läks, siis hakkas 1/3 seltskonnast hümni laulma (päriselt ka), teine kolmandik võttis üles viisi „sünnipäevalaps, sa võta veel üks naps” ning viimased järgisid traditsioone ja alustasid „õnne soovime sul” lauluga. Aga ära ta lauldi ning küünal sai puhutud. J\nErki elas hingega kaasa. J\nPalju õnne! J\nSildid: kodu naabrid perekond sõbrad sünnipäev


TAASTAV KEHAPALSAM VITAMIINIDEGA BIELENDA PROFESSIONAL 490 ML HIND | kaup24.ee\nTaastav kehapalsam vitamiinidega Bielenda Professional 490 ml\n€ 1295 € 29 99 *\nToote kirjeldus: Taastav kehapalsam vitamiinidega Bielenda Professional 490 ml\nTaastav kehapalsam vitamiinikokteiliga niisutab, pehmendab ja tugevdab nahka intensiivselt, taastab elastsuse. Vitamiinid E, C, B3, B5, B6 kaitsevad venitusarmide eest ja olemasolevad venitusarmid muutuvad vähem märgatavaks. Sobib kõikidele nahatüüpidele. Palsamil on antioksüdantsed omadused. Võib kasutada ka rinnal.\nÜldine informatsioon tootest: Taastav kehapalsam vitamiinidega Bielenda Professional 490 ml\nSoovitame osta koos: Taastav kehapalsam vitamiinidega Bielenda Professional 490 ml\nSoovitame osta koos Taastav kehapalsam vitamiinidega Bielenda Professional 490 ml\nKüsimused ja vastused toote kohta: Taastav kehapalsam vitamiinidega Bielenda Professional 490 ml


Odavad torupaigaldajad müügis - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Õli- ja gaasitehnika > Odavad torupaigaldajad\nSiit leiad nimekirja Mascuses leiduvatest odavatest masinatest kategoorias torupaigaldajad. Torupaigaldajad kuulutused on järjestatud hinna järgi, et pakkuda Sulle odavaima hinnaga masinaid. Kasuta vasakul asuvat detailset otsingut kuulutuste järjestamiseks margi, riigi või muude parameetrite järgi kategoorias torupaigaldajad või vali kõik kasutatud traktorid.\nЧТЗ ТБ-4Kogumass: 27500, Mootori võimsus: 160, Ülekanne: Грузоподъемность до 40 тн, Transpordimõõtmed (pikkus x laius x kõrgus): 5500-3700-4750\n1974 824 h\nCaterpillar 561DKogumass: 18790\nCaterpillar 561 CÜldine hinnang (1–5): 5, Kogumass: 15650, Kabiini tüüp: Avatud kabiin, Mootor: CAT 3306, Mootori võimsus: 104.6, Rehvi mark: CAT, Esirehvidest / šassiist säilinud: 75%, Tootmisriik: US, Tarnetingimused: EXW\nCaterpillar 561 DÜldine hinnang (1–5): 5, Kogumass: 15650, Kabiini tüüp: Avatud kabiin, Mootor: CAT 3306, Mootori võimsus: 105, Originaalvärvus: Yes, Rehvi mark: BERCO, Esirehvidest / šassiist säilinud: 75%, Tootmisriik: US, Tarnetingimused: EXW\n1987 8 652 h\n37 915 EUR\n40 529 EUR\n45 498 EUR\n2007 2 277 h\n2002 8 572 h\n2005 4 385 h\nKanada, Innisfil, Ontario\nSiit leiate nimekirja Mascuses leiduvatest odavatest masinatest kategoorias torupaigaldajad. Kõik torupaigaldajad kuulutused on järjestatud hinna järgi, et pakkuda teile odavaima hinnaga masinaid.\nSaate võrrelda odavaid torupaigaldajad kuulutusi, märgistades pildi kõrval olevad kastikesed või lisada valitud kuulutused oma lemmikutesse. Kui soovite oma valikuid muuta, minge lehel tagasi üles ja kasutage otsinguvälja.\nKülastage Mascust tihti, kuna odavate torupaigaldajad kuulutuste nimekiri muutub iga päev. Samuti võite tutvuda teiste Mascuses leiduvate populaarsemate kasutatud masinatega. Enim külastatud kategooriad Mascuses on: traktorid, veokid, haagised, ekskavaatorid, kahveltõstukid ja ekskavaatorlaadurid.


MEMORANDUM – ME LENDAME! (NÄDAL 46)\nEelmine artikkelMEMORANDUM - PIINLIK NÄDAL\nJärgmine artikkelEuroopa varjupaigasüsteemi tulevik\n21 5945 0\nESTONIAN AIR: EDU TEMA PÕRMULE!\nTäna on Eesti uue riikliku lennufirma teine lendamispäev. Seni on asjad enam vähem sujunud, kui mitte arvestada, et juba esimesel päeval lükkus üle nelja tunni edasi Kopenhaageni lend ja Trondheimi lend tühistati sootuks.\nEstonian Air oli põrguteel juba 2010. aastal, kui riik lennufirmat aasta jooksul teist korda 19,9 miljoni euroga toetas. See rikkus Euroopa Liidu olulist konkurentsireeglit once only, mille järgi toetamine on aktsepteeritav vaid 1 korra 10 aasta jooksul. Vigu tehti siis ja pärast muidugi veel, pikemalt kirjutasime neist siin. Milles mööda pandi, saab veel lugeda tuhandest artiklist, näiteks siit, siit, siit, siit, siit ja naljakal kombel isegi siit.\nÜhe lisarepliigi endale siiski lubaksime: Brüsselis ei ole võimalik konkurentsidirektoraati lobistada Ernst & Youngi raamatupidajatega. Riigiabimenetlused on ülimalt poliitilised protsessid, kuhu näiteks Air Baltic kaasas Euroopa lennunduslobi tipptegijaid, ja tulemuslikult. Riigiabi on lubatud anda ka Air Maltal, Alitalial, Cyprus Airways’il ja Czech Airlines’il.\n2013. aasta alguses oli selge, et Estonian Air ei ole enam perspektiivne ettevõte. Valedest otsustest tingitud kahjum oli nii suur (tegevuskahjumile lisandusid Bombardieride allahindamisest, lennukipargi vahetustest tekkinud kahjum). Majandusministeerium esitas 2,5 aastat tagasi valitsuse kabinetiistungile memorandumi, mille kohaselt lõpetataks koheselt EA äritegevus ning ettevõte lastaks pankrotti. Samaaegselt oleks käivitatud sarnaselt tänasele lahendusele uus lennufirma, kuhu tehtaks riigipoolne kapitali sissemakse ning lendamist alustataks koostöös FlyBe kommertsplatvormiga. Valitsus ei pidanud aga EA pankrotti laskmist poliitiliselt võimalikuks ning MKM-lt nõuti restruktureerimiskava ja EA rekapitaliseerimisplaani. Kuigi tagantjärgi on selge, et vigu oli selleks hetkeks tehtud juba liiga palju ja see otsus oli sõna otseses mõttes raha ahju kühveldamine. Selle reservatsiooniga, et rekapitaliseerimise raames ettevõttesse pandud kümned ja kümned lisamiljonid võimaldasid eestlastel kaks ja pool aastat Tallinnast lende teha.\nSoov süüdlasi otsida on muidugi suur, aga tegelikult on küsimus selles, mis saab nüüd Eesti lennuühendustest. Meie lennujaam on üks Euroopa parimaid, aga kasu sellest tõuseb vaid siis, kui siit ja siia lennatakse. Edasise osas on kolm lahendussuunda ja kõigil neil on oma tulised toetajad. On neid, kes arvavad, et lennuühendust polegi vaja riigi toel tagada, turg paneb kõik paika. On neid, kes arvavad, et otseühenduste tagamiseks peab olema Tallinnas baseeruv lennufirma. Ja on ka need, kes näevad lahendust konkreetsete liinide doteerimises. Seda varianti on pakkunud näiteks Siim Kallas. Meie turu suurus, geograafiline asukoht, leedukate kogemus ja asjaolu, et praktiliselt kuskil ei ole doteeritud liinide lahendus töötanud, lubab kindlalt öelda, et Eesti vajab Tallinnas baseeruvat lennufirmat. See on Eesti rahvuslik huvi. Kvaliteetsete otseühenduste majanduslik kasu ühiskonnale tervikuna on kaugelt suurem, kui nende käimashoidmise kulu. Estonian Airi positiivseks mõjuks Eesti majandusele on MKM hinnanud suurusjärku 130 miljonit eurot aastas ja endine transpordivolinik Kallas on žongleerinud arvudega 300 miljoni euro kandis.\nSellepärast on Eesti jaoks ülioluline, et Estonian Airi varemetest välja vupsanud Nordic Aviation Groupil läheks hästi. Jah, riigi tegutsemine uue firma loomisel pole olnud läbipaistev ja tekitab küsimusi selles osas, kus täpselt jookseb piir uue ja vana ettevõtte vahel. Ent lennundusäri ongi karm ja uue firma edukuse aluseks on see, et lennud ei katke. Jaan Tamme ja Erik Sakkovi pressikonverentsil kantud teesärkidel “Lennud toimuvad” oli just see sõnum. Paari kuu või poole aasta pärast uuesti üritada oleks olnud suht lootusetu. Ja Euroopa Komisjon oli Eesti plaanist seekord teadlik. Siiski ei luba mitte miski eeldada, et uuel lennufirmal läheb sama strateegiaga paremini kui läks Estonian Airil. Air Baltic – hunt lambanahas\nÜhe lahendusena on pakutud koostööd AirBalticuga. Eesti turgu teenindav AirBaltic ei oleks ilus muinasjutt. Leedu kogemus näitab, et turu kättesaamisel jääb otselende ühe vähemaks ja järjest enam tuleb lennata Riia kaudu. Sama mustrit jätkas AirBaltic ka Eesti turu vallutamisel, kus imeodavate hindadega mitte lõpuni välja müüdud otselennud asendati sujuvalt paari tundi varasemate lendudega läbi Riia.\nLisaks on AirBalticu olukord täna ka täielikult savijalgadel. Nad on juba aastaid tegutsenud tänu riigiabile. Kristen Michal ütles laupäeval, et talle annnab uue firma osas kindluse selle äriplaan. Tõesti? See on ju praktiliselt sama mis eelmine mittetoimiv. Nii Estonian Airi kui AirBalticu probleemide struktuurne põhjus peitub ikkagi meie asukohas ja rahvaarvus ning Euroopa Liidu konkurentsinõuetes, mis nende asjaoludega kuidagi ei arvesta – juba eelmine konkurentsivolinik Joaquín Almunia on öelnud, et ääremaade lennuettevõtetele konkurentsireeglites erandeid ei tehta, kuigi on selge, et ühtne ja vaba lennundusturg perifeerias täna turutingimustel pole suuteline tõrgeteta toimima.\nJÜRGEN LIGI JA TEMA ERAHARIDUSE AUGEIASE TALLID\nJürgen Ligi on põhimõtteline mees. Kui läheb võitlusesse, siis alla ei anna. Ja kui läheb, siis kogu kirega. Teda ei huvita, et ka Reformierakonna mõjukamate liikmete ja toetajate seas ei saada aru, miks on ta nüüd ette võtnud ristikäigu erakoolide riikliku ülevalpidamise vastu. Ligile on see põhimõtte küsimus: makstes riiklikult kinni erakoolide õpilaste hariduskulud ja erakoolide kinnisvara haldamise kulud, saavad need õppemaksu kaudu põhjendamatu eelise tavakoolide seas. Lisaks saavad nad õpilase kohta ka suurema tegevustoetuse, kuivõrd erakoolid on reeglina väiksemate õpilaste arvuga. Sealjuures ei saa aga riik öelda oma sõna sekka, milliseid erakoole toetada, milliseid mitte.\nLigil ei ole selles küsimuses ka Reformierakonna täielikku toetust. Esimesena saatis selle eelnõu tagasi Hanno Pevkuri juhitud Siseministeerium, ka Reformierakonna fraktsioonis on paljud vastu – mõni seotuse tõttu mitmete erakoolidega, mõni maailmavaatelistel kaalutlustel. Õige liberaal peaks ütlema, et muidugi toetame kõigi koolide võrdset kohtlemist omandivormist sõltumata. Samas oleks loogiline jätk, et sel juhul peaks kõigis koolides, sealhulgas tavakoolides olema ka võrdne õigus (või kohustus?) küsida vanematelt õppemaksu.\nNagu öeldud, tegemist on sisuliselt Ligi soologa, millesse ta on kaevunud suure emotsionaalse pühendumisega. Kulu eelarves on ju tegelikult tühine. Mida see konflikt aga näitab, on see, et Reformierakond tegi haridusministri portfelli Ligile surudes ehk ikkagi vea. Poliitiline õppetund on kindlasti see, et väga tugeva iseloomuga ja kõva häältesaagiga ministrit ei saa panna sellise portfelli otsa, kes saab samas alarahastatud ja mis valdkonnana pole valitsuse jaoks vaatamata retoorikale prioriteetne. See, et Haridus- ja Teaduministeerium tõesti selles valitsuses prioriteetne pole, paistab koalitsioonileppest, eriti aga valitsuse praktilistest sammudest.\nOn tõenäoline, et Ligi järele ei anna, samas ei leia ta tuge peaministrilt ja teistelt Reformierakonna juhtidelt, vaidluse osapooled “kaevuvad maasse”. Erakoolid kasvatavad survet, õpetajate palgafondi ja hariduskulude teema surve tõuseb niisamuti. See kõik lõhnab Ligi iseloomu arvestades üha teravama konflikti järele. Neljapäeval lepiti valitsuskabinetis kokku, et teemat arutatake edasi, aga avalikkuses ei sõdita. Samas jätkus “andmine” endise hooga, nii Ligi intervjuudes kui ka Sesteri ja Ligi vahel sotsiaalmeedias. Kui see jätkub, siis hakkab see valitsuse koostööd sedavõrd segama, et osapooled leiavad üksmeelselt, et Ligi lahkumine tõmbaks teemal punni eest. Samas on ka selge, et kui Ligi valitsusest tagasi astuks, poleks tal ministrikohale asja niipea – lõputult tagasi-edasi astuda siiski ei saa.\nKIRJANIKUPALK KUI POLIITTOODE\nLoovisikud üle Eesti alustavad sel nädalal oma CV-de kõpitsemist, sest lõppenud nädalal kuulutas kultuuriminister Indrek Saar koos Kirjanike Liidu juhi Karl-Martin Sinijärve ja Kunstnike Liidu juhi Vano Allsaluga välja riikliku kirjaniku- ja kunstnikupalga taotluste vastuvõtmise.\nSee teema on ennekõike huvitav kui poliitilise kommunikatsiooni akt, kuivõrd sisulist vajadust sellise uue nähtuse järele nagu kirjanikupalk vähestele valitutele vaevalt on. Ennekõike näeme siin sotsiaaldemokraatide (või Indrek Saare) soovi tulla välja uue ja enda isikuga seotud uue tootega, millest on ette teada, et see nii liberaalsemas osas ühiskonnast kui ka koalitsioonikaaslastes vastumeelsust või vähemalt ebamugavust sünnitab. Seetõttu tekitab see vaidlusi, imestamist – ühesõnaga pakub pikalt jutuainet. Samal ajal on see – inimeste võtmine riigipalgale – kahtlemata sotsiaaldemokraatliku maailmavaatega sobiv samm ja edastab kultuuritegelastest hoolimise sõnumit. Kirjaniku- ja kunstnikupalka võib võrrelda Edgar Savisaare küttepuude jagamisega Vabaduse väljakul.\nOn kaks konteksti, kus see idee tundub pehmelt öeldes üllatav:\narvamus, et kultuuriinimesed on hädapätakad, kes ise millegagi hakkama ei saa ja keda riik peab ülal pidama. Seda kinnistab Eestis arusaamatult leviv arvamus, et ettevõtlus on midagi paha ja mittemoraalset. Hiljutine avalikkuse ja meedia klaperjaht OÜ vormis tegutsevatele väikeettevõtjatest loovisikutele, mille paatos oli selge: oma sissetuleku tagamine ettevõtluse vormis on küsitav ehk ettevõtlus ja ise enda elatamine loometööga on halb. Selle kõrval aga on hea idee olla riigikirjanik või muu riigipalgaline loovisik. See on mõtteviis, millega Poliitika.guru kindlasti ei nõustu.\nkultuuritegijate toetamise senine loogika.\nEsiteks, meil on olemas mitmed meetmed, mis sama eesmärki teenivad. Ennekõike on selleks muidugi Kultuurkapital. Kui vaadata, kui palju on erinevateks toetusteks 2015. aasta jooksul (3 esimest kvartalit) Kirjanduse sihtkapital ja Kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital maksnud, siis seda on vastavalt pisut üle 800 000 € ja ligi 1,4 miljonit €. Teiseks, Kulkal on lisaks kord kvartalis antavatele eraldistele olemas ka juba 15 aastat toiminud programm “Ela ja sära”. See annab erinevate kultuurivaldkondade loovisikutele aastase stipendiumi.\nStipendiumi statuut ja taotlemise tingimused on ülisarnased kirjaniku- ja kunstnikupalga omadele. Peamine erinevus on perioodis ja sotsiaalsetes garantiides. Samas vastab stipendiumi vorm tunduvalt paremini asja sisule, töösuhtega klassikalises mõttes tegemist ei ole. Loovisikute sotsiaalsete garantiide probleem puudutab kõiki vabakutselisi loovisikuid, üksikutele nende preemiaks andmine on teiste suhtes selgelt ebaõiglane.\nKolmandaks, see meede ei sobi koalitsioonilepingus kirja pandud põhimõttega (punkt 14.5): “Kultuurkapital toetab eelkõige loovisikuid ja projektipõhiseid algatusi ning Kultuuriministeeriumi eelarve kaudu rahastatakse riigieelarveliste asutuste põhitegevust ja rahvuskultuuriliselt olulisi pikaajalisi tegevusi.”\nKõik need argumendid näitavad, et hea tahte korral oleks Kultuuriministeeriumi poolt loogiline olnud “Ela ja sära” või mõne teise Kultuurkapitali stipendiumi laiendamine (nt 3 aastale või rohkematele kirjanikele/kunstnikele).\nKas kõrgkultuuri tuleks üldse riiklikult toetada?\nOma liberaalse ilmavaate kiuste tahaksime vastata, et jah. Probleem on tegelikult lihtne – kõrgkultuuri vallas turg tihti ei toimi. Põhiline tõrge on siin väärtuse ja hinna kujunemises – nimelt, kui kunstnik saab valmis oma teose, siis ei teki sellele koheselt hinda. Teose väärtus kujuneb välja üle pikema ajahorisondi ning tihti puudub teose autoril võimalus isegi oma eluajal nautida oma töö materiaalseid vilju. Seetõttu, kui me ühiskonnana peame üldiselt kõrgkultuuri avalikuks hüveks, mis meie ühiselu rikastab, siis peame seda ka toetama. Võime ehk kunsti võrrelda teadusega ning möönda, et sarnaselt fundamentaalteaduse finantseerimisele tuleks kunsti kui avaliku hüve loomiseks toetada baaskunsti, mis tähendab kõrgkunstiga “tegelemise” finantseerimist vabana projektipõhisuse ja lühiajaliste eesmärkide köidikuist. Ent kultuuriminister Saare kirjanikupalk ei tundu olevat selle filosoofia poolt ellukutsutud instrument, vaid sisult dubleeriva ja kultuuri rahastamise loogika seisukohalt vastuolulise uue meetme kehtestamine toimivate kõrvale. See on eelkõige vahend poliitilise tähelepanu saamiseks ja ideoloogiliste konfliktide esilekutsumiseks.\nLisamärkus veel: on olemas täiesti arvestatav lisarisk, millega peavad arvestama esimesed kirjaniku- või kunstnikupalga saajad: avalikkuse liigne ja negatiivne tähelepanu. Kui riik ei oota neilt kindlat tulemust, siis võib kindel olla, et meedia seda teeb ja seetõttu on esimesed riigipalgal olijad ja nende looming kindlasti kõrgendatud ja pigem negatiivse tähelepanu all.\nCAMERONI BLUFF VS TSIPRASE BLUFF\n“Kui te meie nõudmisi ei kuula, siis me lahkume Euroopa Liidust! Seda pauku te juba üle ela!” Korra on sellise taktikaga sel aastal juba Euroopat püütud murda. Edutult. Kas Briti peaministril David Cameronil õnnestub see paremini, kui Kreeka peaministril Alexis Tsiprasel, näeme õige pea. Tsipras ja Co täiega bluffis, Cameronil võib aga tema enda tahte vastaselt tõsi taga olla ja briti valijad võivad vaatamata Cameroni vastupidistele pingutustele Euroopa Liidust päriselt välja astuda.\nSelle nädala alguses, eeldatavalt homme, saadab Cameron Euroopa Ülemkogu presidendile Donald Tuskile kirja ja peab kõne, kus esitletakse Briti valitsuse positsiooni Euroopa Liidu reformimiseks ja Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu suhete ümberkorraldamiseks. Sellele järgnevad läbirääkimised ja tulemuse põhjal pannakse 2017. aasta lõpus rahvahääletusele küsimus, kas UK jääb Euroopa Liitu või mitte.\nSeda kirja pidi Euroopa Liit lausa nõudma, sest kaua kestnud udune jutt “vajalikest reformidest” tekitas lihtsalt segadust. Kui britid tahavad, et teema oleks detsembri ülemkogul laual, peavad nad nüüd olema väga konkreetsed. Seni pole nad seda suutnud.\nBriti peaminister Cameron on ennast paljuski nurka mänginud. Kindlasti ei tee me talle liiga, kui väidame, et enne valimisi referendumit lubades ei olnud tal plaani, kuidas edasine läbirääkimiste protsess välja võiks näha ja mis brittide positsioonid võiks olla. Üheks sisulisemaks vihjeks oli UK rahandusministri George Osborne’i kõne Berliinis eelmisel nädalal. Sealt joonistus välja, et britid tahaksid ikkagi Euroopat a la carte – kust nemad nopivad endale meelepärase, aga ei vastuta võimalike Euroopa probleemide eest. Just sellised ettepanekud kindlasti paljudes liikmesriikides mõistmist ei leia. Samas on brittide reformiplaanis ka palju sellist, mida näiteks Eesti rõõmuga toetama peaks: Euroopa konkurentsivõime tõstmine, digitaalse siseturu kiirem arendamine, vabakaubanduse senisest julgem toetamine jne.\nKõik mõistlik, milles kokku lepitakse, võib aga jääda viljatuks pingutuseks, sest oma kodumaal hakkab protsess Cameronil käest libisema. Tema enda partei on EL-i kuulumise küsimuses lõhestunud, samuti ka opositsioonilised leiboristid. Euroopa Liidu vastased on küsitlustes ülekaalu saamas. Kui läbirääkimised Euroopa Liidu 27 liikmesriigiga ei edene, siis võib Cameroni veenmisjõud kodumaal liiga nõrgaks jääda. Tsiprase bluffi kreeklased toetasid, aga Cameroni pingutusi britid referendumipäeval hinnata ei pruugi.\nKolmapäeval ja neljapäeval toimub Maltal toimub järjekordne migratsioonitippkohtumine, seekord EL-Aafrika tippkohtumise tuules. Seal tegeletakse plaani järgi migratsiooni “juurpõhjustega” ning püütakse teha kokkuleppeid Aafrika riikide ja Türgiga, et immigratsioonivoolu pidurdada. Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker loodab sellelt tippkohtumiselt olulisi läbimurdeid, aga ta loodab ka, et liikmesriigid täidavad varasemad lubadused.\nSellega on Euroopal seni muidugi pahasti. Pagulaskriis ei näita mingeid vähenemise märke. Oktoobris ületas Vahemere rohkem immigrante, kui 2014. aasta jooksul kokku. Selles kontekstis näeme, kui väike arv on 160 000. Just nii paljude pagulaste ümberasustamises on Euroopa Liit kokku leppinud. Aga päriselus pole skeem sisuliselt rakendunud. Kui 10 päeva tagasi oli ümberasustatuid naeruväärne 86, siis tänaseks pole ka mingit läbimurret toimunud. Uue asukohamaa on leidnud kõigest 116 pagulast. Eesti on endiselt aga nendest rändeteedest sisuliselt kõrvale jäänud, nagu kirjutasime siin.\nPORTUGALI SURNULT SÜNDINUD VALITSUS\nSiin kirjutasime Portugali valimistest ja sellest, et valitsuse kokkupanek läheb raskeks. See tehti küll ära, kuid juba on juhtunud see, mida meiegi ebausutavaks pidasime: sotsialistid on teinud kokkuleppe vasakradikaalsete kommunistide ja vasakblokiga. Neil olevat kokkuleppe äsja ametisse kinnitatud peaministri mahavõtmiseks, milleks neil hääled ka koos on. See tähendaks, et Pedro Passos Coelho teise valitsuse eluiga jääb ülilühikeseks.\nMilline saab olema sotsialistide juhitud vasakjõudude poliitika, on põhiküsimus. Kasinuspoliitika on lubanud lõpetada kõik 3 jõudu, kes nüüd peaministri mahavõtmises kokku olevat leppinud. Portugali majandus on samas tänu Passos Coelho poliitikale hästi taastunud – tööpuudus on vähenenud 5 % võrra ja esimest korda alates 1990. aastatest on majandus 5 kvartalit järjest kasvanud. Kas valitsuse vahetudes kordub Syriza efekt, kus raskete reformide järel tõusuteele pööranud majandus taas suuna allapoole võtab?\nVasakblokki ja kommuniste pole seni valitsuskõlbulikuks peetud liiga radikaalsete seisukohtade tõttu nii majandus- kui julgeolekuvaldkonnas. Nad mõlemad on pooldanud Portugali lahkumist euroalast (eskuudo tagasitoomist), isegi euroala laialisaatmis, ning NATO-st lahkumist. Mis nende programmist võimalikus vasakkoalitsioonis alles jääb, on küsimus. Täna on veel võimalik, et sotsialistid teatasid kokkuleppest selleks, et peaministrit survestada suurematele viimase hetke järeleandmistele enne valitsusprogrammi hääletust teisipäeval.\nKirjutas: Poliitika.guru 09/11/2015


Vikati sadam Vilsandil sai ujuvkai - Saarte Hääl\nAS Saarte liinid paigaldas Vilsandi Vikati sadamasse 12 meetri pikkuse ujuvkai. Euroopa Liidu projektiga, mis hõlmab ka Papissaare sadama, alustatakse järgmisel aastal.\n“Panime ujuvkai, et mehed saaksid seal oma paate hoida,” rääkis Saarte Liinide juhatuse liige Jaanus Tamkivi. “Nõudlus on Vilsandil selle vastu kõvasti kasvanud. Eks nad on peamiselt Vilsandi enda inimesed, on puhkuste aeg ja saar on inimesi täis. 12 meetri pikkusel kail on ruumi 12 paadile.”\nVikati sadam anti hoonestusõiguse lepingu alusel AS Saarte Liinid haldamisele 2017. aastal. Vikati sadam peab kindlustama ühenduse pidamise saarega ning selleks vajalike väikelaevade vastuvõtu ja teeninduse.\nKui mõni aasta tagasi tehtud plaanide kohaselt loodeti uuendustöödega alustada juba 2017. aastal, siis sel aastal sadama uuendamisega siiski veel ei alustata. Ka ei ole veel lõplikult selge, millised rahasummad sadamate uuendamiseks kasutada on. Esialgselt on Vikati ja Papissaare sadamasse ja neid ühendavasse laevateesse kavandatud erinevaid investeeringuid kokku 1,3 miljoni euro eest. Töid toetab Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfond.


Ühe kortermaja uuendamine - Eesti Kodukaunistamise Ühendus MTÜ\nÜhe kortermaja uuendamine\nAnnan teile ülevaate ühe kortermaja uuendamisest.\nAastal 2009 koostasin majale energiaauditi, mille käigus selgus, et maja energiatarve köetava pinna kohta oli tublisti üle 200 kWh aastas. Selgus veel, et maja esimese korruse põrand koosnes vaid kahest kihist laudadest, millele oli seestpoolt iga korteri omanik viimistluseks sobiva kihi peale ehitanud. Maja oli ehitatud nõukogude armee ohvitseridele ja ilmselt arvestusega, et väiksem plahvatus ei teeks majale midagi, sest välisseinad olid laotud kolmekihilisest tellisest ja ilma igasuguse soojustuseta nende vahel, sama lugu oli katusega – raudbetoonpaneelidele oli kalde andmiseks pandud vaid telliseprahti ja see seguga üle valatud ning seejärel ruberoidi ja pigiga kaetud. Tsemendiga ei olnud koonerdatud.\nPildil katusekonstruktsiooni läbilõige (soojustus puudub). (Foto Aare Vabamägi)\nOma ajal köeti maja heldelt väeosa katlamajast ja ilmselt seetõttu oli ta ka soe. Peale 1990 algust lagunes väeosa ja küttesüsteem ning maja korterid erastati mistõttu iga korteri omanik leidis kütmiseks oma viisi. Põhiliselt köeti otseelekterküttega mida täiendas õhksoojuspump. Kuna maja seinad olid väga hea soojusjuhtivusega, siis oli vaatamata kütmisele tubades temperatuur kohati madal ja sisekliima ebamugav.\nMaja välisvaade enne uuendamist. (Foto Aare Vabamägi).\nAuditi alusel koostasime maja tervikliku uuendamise projekti, mis nägi ette I korruse põrandate soojustamise 20 cm soojustuskihiga, samuti seinte ja katuse katmise samapaksu soojustuskihiga. Kõik aknad ja uksed vahetasime madala soojusjuhtivusega avatäidete vastu ja paigaldasime nad välisseina soojustusega samasse tasapinda, et külmasildu veelgi vähendada. Rõdu ehitasime kinniseks ja rõdupiire ning aken muutusid vähe soojust juhtivateks ja rõdu näol tekkis juurde köetav siseruum.\nEhitasime läbi korruste moodulkorstnad, iga korter saab valida millise puidupõhise kütteseadme ta endale paigaldab, soojuspumbad jäävad varuküttena kasutusele, tõstame vaid välisosad rõdudelt katusele. Igasse korterisse paigaldasime ruumipõhised soojustagastusega ventilatsiooniseadmed, kööki ja vannitubadesse suletavad ventilaatoritega ventilatsiooniklapid. Soovitasin ehitada välja ka põlemisõhu kanalid neile, kes paigaldavad küttekolded, sest muidu imetakse põlemisõhk läbi ventilatsiooniavade ja see takistab nendes soojusvahetuse toimimist.\nSoojustamine ja krohvimine sujumas. (Fotod Aare Vabamägi).\nEhitusprotsess on hetkel lõppemas, maja välisilme on oluliselt muutunud, samuti on muutunud korteriomanike omavaheline suhtlemine ja ühine heaolu.\nProjekteeritava hoone energiamärgis näeb ette energiatarbe vähenemise kütteks köetava pinna kohta alla 50 kWh aastas. Seega vähenevad küttekulud oluliselt ja suure osa maja terviklikuks uuendamiseks kulunud vahenditest annab tagasi kütteenergia sääst. Korterite väärtus kasvab, sisekliima paraneb ja üldine elanike heaolu tõuseb.\nMaja välisilme lähiajal. (Foto Sirkel ja Mall OÜ).\nPostitatud oktoober 16, 2013 aprill 27, 2019 Autor iluskoduRubriigid Määratlemata\nEelmine Eelmine postitus: RE-GREEN projekt ja TREA\nJärgmised Järgmine postitus: Pühajärve Puhkekodu rakendas päikese enda teenistusse