Marek Kahro mõtteait: detsember 2020\nMiljon jõulukaarti, kuusteist tuhat sõna, kaks purunenud illusiooni\nSuhelda tahavad kõik, aga tühi jutt ei muuda midagi\nTäpselt kümme aastat tagasi, 2010. aasta detsembris, lõpetas Eestis töö viimane telefoniautomaat. Pea märkamatult sai üks ajastu läbi. Telefoniputkad kadusid tänavatelt ja keegi ei protestinud ega tõmmanud vardasse leinalippu. Mobiilid olid lõplikult võitnud. Ometi leidub mitmel pool Euroopas endistviisi neid imelisi putkasid, kus saab – nagu vanasti öeldi – traati tõmmata. Suurbritannias tehakse telefoniautomaatides iga päev keskmiselt 35 000 kõnet. Traditsiooni jõud, mis muud. Punased telefoniputkad, nagu ka punased postkastid ja kahekorruselised bussid, on ju lahutamatu osa Londoni linnapildist.\nMeil jääb ka kirjakaste üha vähemaks. Kirjasaatjadki kaovad – nad kolivad riburadapidi kalmumäele. Mõni aasta tagasi teatas Omniva, et kogu aasta jooksul saadetakse Eestis ligikaudu kaks miljonit margiga kirja ja postkaarti. Poole neist moodustavad jõulukaardid. Omniva pakub klientidele ka suurepärast võimalust ise oma kaart või mark kujundada. Samas kuulen siit-sealt, et isegi vanemad inimesed on lõpetanud jõulukaartide saatmise ja piirduvad telefonikõnede või sõnumitega. Teisalt pole võimatu, et postikana tulevik on siiski helge. Vinüülplaadid kadusid ka peaaegu sootuks, kuid nüüd on nad tagasi. Kas postkaardid võiks olla uued vinüülid? Oleks ju pühade ajal ütlemata meeldiv saada posti teel kaart, mis on kujundatud just konkreetsele adressaadile mõeldes.\nInimene on ikkagi karjaloom, ka kõige suurem introvert tahab suhelda, olla märgatud ja hoitud. Kirjad, kõned ja isegi Skype ei asenda kunagi neljasilmavestlust. Koroonapiirangud suurendavad nälga ehtsa suhtluse järele – see käib ainult silmast silma ja südamest südamesse. Sõna nõuab sõna. Kui on, mida öelda, peab kusagil olema ka kuulaja. Omaette laterdada on ikka natuke nadi...\nAjakirjas Science ilmus 2007. aastal tähelepanuväärne artikkel, milles psühholoog Matthias Mehl tutvustas oma „sõnauuringu” tulemusi. Uuring ise oli lihtne: teatud aja lõikes salvestati ligi 400 katseisiku igapäevast juttu ja loeti kokku, kui palju sõnu inimesed päeva jooksul kuuldavale toovad. Kes arvab, et naised lobisevad kordades rohkem kui mehed, peab pettuma. Selgus, et naised kasutavad päevas keskmiselt 16 215 sõna ja mehed 15 669. Kõige sõnaahtram katseisik sai päeva jooksul hakkama vaid 795 sõnaga, teine jõudis aga toota 47 000 sõna. Mõlemad olid muide mehed.\nSõnu võetakse kui ammendamatut maavara. Kaevanda, palju tahad, otsa ei saa. Mina olen aastate möödudes sõnadega koonerdama hakanud. Mitte ainult kõneldes, vaid ka kirjutades. Mu esimene raamat „Kaljud ja kameeleonid” koosneb 125 000 sõnast. (Ühel keskmisel kõnelejal kulub terve nädal, et sellise koguseni jõuda!) „Seal, kus näkid laulavad” sisaldab 57 000 sõna. Seegi on liiast. Alles hiljuti tundsin, et ma ei valda lühivormi. Novell – žanr, kus tuleb öelda vähesega palju – käis ilmselgelt üle jõu. Aga nüüd valin sõnu hoolikamalt ja tunnen järsku, et lühemad jutud on mulle hoopis rohkem meele järgi. Mõte ei upu sõnade sisse ära.\nKunagi arvasin, et sõnadega saab maailma muuta. See on illusioon. Räägi või kirjuta palju tahes, ega sellest mingit kasu ole. Ometi kihiseb kultuuri- ja meediavald kõikvõimalikest jutupaunikutest – aja- ja muidukirjanikud, kolumnistid, arvamusliidrid, arvamusluuserid... Palju kära, ei mingit villa. Elu kulgeb ikka omasoodu, kirjandusteosed ja arvamusplatsid on vaid kanalid isiklike mõtete väljendamiseks, iseenda eksponeerimiseks. Õnneks või kahjuks unustatakse need mõttekesed silmapilguga, sest uued mõtted (ehk uued sõnad) tulvavad üha peale.\nMõnikord ei hakka sõnad mõtetele külge. Tahaks kõnelda ja kõnetada, aga kuidas? Mõistlikum oleks vaikida, aga kes vaikib, seda pole ju olemas. Või siiski?\nKadunud Marju Lepajõe ütles kord: "Õnnelikud on need inimesed, kes saavad tegeleda arvudega." Toona ei saanud ma sellest aru. Kuidas võib üks läbi ja lõhki humanitaar midagi sellist öelda? Täitsa ketserlus kohe! Aga nüüd mõtlen: sõnad on ju subjektiivsed märkide ja häälikute jadad, millele on antud kindel, ehkki keeleti erinev tähendus. Sõnad sünnivad ja surevad, keeled elavad ja hääbuvad. Arvude keel on seevastu universaalne, objektiivne ja hävimatu. Kirjandusklassika tuhmub ja ununeb, kuid pii jääb alati lõpmatuks. Matemaatika on igavene. Sõnakunst variseb aga varem või hiljem põrmuks. Kes ütles, et looming ei sure? Veel üks purunenud illusioon...\nMiljon jõulukaarti, kuusteist tuhat sõna, kaks pur...


Miljard Kilk. Reaalsus - kas meis või väljaspool? < Uudised - HAUS galerii\nUudised > Miljard Kilk. Reaalsus - kas meis või väljaspool?\nMiljard Kilk. Reaalsus - kas meis või väljaspool?\nPildil: Miljard Kilk. Lambakarjus. 2016\n„Miljard oleks läbi oma loomingu nagu kõndija - ühelt poolt sügavalt pragmaatilise ja teisalt utoopilise, assotsiatiivse maailm piiril, joonel, mis asub selle kahe nii sarnase, ent täiesti erineva sisendiga ruumi vahel. Kunstniku omaaegne hüperrealism - rõhutatult liialdatud päris maailm, otsekui ümberlükkamatu fakt väljaspool mõtet - ja kunstniku tänane päev - sürreaalne, alateadvust kõditav fantaasia, kus põimub religioosne narratiiv, vihjetega antiigile, luues tulemusena täiesti iseseisva mütoloogia. Miljardi mütoloogia, kus kunstnik on iseenda maailma jumal, professionaalne, enesekindel ja hea. Looja, kellele lähevad korda suured mõõtmed ja mõisted. Miljardi tänane maal liigub läbi jõulise, müstifitseeritud valguse ja värvi kandes kunstnikule endale olulisi sõnumeid, aususe, siiruse, vabade valikute ja tõeliste eksistentsiaalsete väärtuste jõudu. Pealkirjad nagu „Europe härjaga“, „Parise otsus“, „Spartacus“, „Leda luigega“, „Lambakarjus“ või „Sinine kuu“ on teeviidad, suunaga vaataja enda sügava alateadvuse soppidesse - juhised Euroopa kultuuriloo tundjale piltide lugemiseks.\nPõimudes kunstniku enda fantaasiaruumiga ei ole väljapakutud lugu neis maalides ometi vaatajale kohustus. Pigem on see renessanss kunstnikus endas, kus ta sarnaselt Itaalia omaaegsetele meistritele pöördub ajalukku, et noppida sealt igaviku klassikat ja näidata oluliste tundejoonte traditsiooni inimeses endas, sõltumata ajast ja ruumist. Mina näen seda nii, ütleb Miljard, kuid vaadaku igaüks ise, unustagu pealkirjad ja interpreteerigu.\nValgus, mis maalidelt kiirgab, loob näitusesaali põrandale punakaid varje, figuurid liiguvad ühelt pildilt teisele, lahkudes neile määratud ruutudest, kompositsioonid sujutuvad ühiseks tasaseks tantsuks, kogudes jõudu vaikuses, Europe vahetab kohad Lambakarjusega ja Sinine kuu valgustab merede kordusesse langevat Spartacust, kui Paris viskab õuna Ledale. Miljardi mütoloogiast tekib sõltuvus, vajadus olla kohal, siin, praegu ja igavesti, jäädvustada hetk, mille kunstnik nii võimsalt ja veendunult loonud on. Reaalsus on korraga kõiges, nii faktis, milleks on konkreetne ruum seitsme maaliga, kui ka emotsioonis, mis seisatab mõtted. Miski ei oma tähtsust, oluline on vaid taju, ei algus ega lõpp, vaid kulgemine sügavustes, kus kunstnik on süüdanud tuled.“


Kultuurieugeenika: Raamatuesitlus ja avalik väitlus\nEsitlen 09.05.2018 kell 18:15 TÜ raamatukogu kohvikus "Gaudeamus" oma uut esseistikakogu (samal üritusel esitletakse veel hulka (:)kivisildniku kirjastatut) . Põhiliselt tekstid aastast 2013-2016, aga ka midagi eessõna laadset ja üks pikem „lisalugu“, mis varem pole ilmunud (selle teemaks pinged sookäitumises, #MeToo'st inceliteni. Milline diametraalne erinevus on incelite resentment'ist võrsuval (suitsidaalsel) agressiivsusel ja harveyweinsteinlikul piire leidmata küllastumatusel! Ainus, mis neid ühendab, on ehk see, et ka mõlemal juhul siin puudub lollkontseptsioonil „toksiline maskuliinsus“ igasugune seletusjõud.)\nEessõna alguses on selline lõik:\n„Me kuulume samasse kultuurilisse kehasse, millesse Trumpki. Näiteks hiljutine uudis, et maailmapoliitikas üha olulisemat rolli mängiv Hiina president Xi Jinping sai eluaegse võimu, ei too kaasa praktiliselt mitte mingit ühiskondlikku reaktsiooni. Meid isegi ei huvita see, kuidas ta suhtub seksuaalvähemustesse.“\nEilses „Postimehes“ (05.05.2018) oli huvitav artikkel Artemi Troitskilt („Vanakese Xi Hiina poliitiline meditsiin“) , mis sobib nagu valatult selle lõigu illustratsiooniks.\n„Hiinas ei ole ma viibinud juba väga kaua (pealegi Tiibet ja Hongkong nagunii arvesse ei lähe) ja nii sain mõningatest sealsetest progressiivsetest sammudest teada alles äsja. Nii kehtestas Hiina kõrgem juhtkond juba 2014. aastal riigis nõndanimetatud SCSi ehk sotsiaalse krediidi süsteemi. Seda nimetatakse ka sotsiaalseks või ühiskondlikuks reitinguks. Reiting ehk lihtsalt teatav number, kui ma õigesti aru saan, omistatakse kõigile elanikele. Reiting on avalik, kõik teavad kõigi reitingut. Mõned tõmbuvad selle peale areldi peitu, teised löövad uhkelt rinna ette“.\nJa inimese ühiskondlikud võimalused sõltuvad sellest reitingust väga suurel määral, alates töökohavõimlustest ja laenuintressist kuni meditsiiniteenuste ja laste koolivalikutega. Üks maailma vägevamatest riikidest teeb totalitaristlikku klassiühiskonda ja me oleme sellest vaevalt kuulnud. Kui sedagi.\nVeel. Selline sündmus ka järgmisel päeval.\nMartin Ehala artikkel "Liberaalse multikulturalismi paradoks", mis on selle väitluse kodulugemine, on leitav SIIN.\nPostitaja: Mihkel Kunnus kell 22:33


Menetlusse võeti perekonnaseaduse eelnõu - Riigikogu\nMenetlusse võeti perekonnaseaduse eelnõu\nRiigikogu juhatuse otsusega võeti menetlusse valitsuse 28. mail algatatud perekonnaseaduse eelnõu (55 SE), mis esitab uue tervikliku perekonnaõiguse regulatsiooni, mis hõlmab abikaasadevahelisi õigussuhteid, vanemate ja laste vahelisi õigussuhteid ning alaealiste ja täisealiste eestkoste puhul tekkivaid õigussuhteid. Eelnõus on 1995. a. perekonnaseadusega võrreldes oluliselt rohkem arvestatud kaasaja varaliste õiguste dünaamikat, kuivõrd varalised suhted on sagedasemaid vaidlusküsimusi ka perekonnaõiguses. Eelnõu annab perekonnaõiguslike ja sellega seotud varaliste õiguste kuuluvuse ning teostamise osas võrreldes senise seadusega selgemad kriteeriumid, mis peaksid perekonnaõiguse subjektide vahelistes suhetes ning nende suhetes kolmandatest isikutest võlausaldajatega ära hoidma hulga vaidlusi. Ühtlasi sätestatakse eelnõus mitmesuguseid eeldusi, mis sunnivad perekonnaõiguslike tsiviilõigussuhete osapooli endid vastutustundlikult osalema oma vaidluste lahendamises ning mitte jätma kõigi asjassepuutuvate asjaolude kindlakstegemist kohtu ülesandeks. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nValitsuse 28. mail algatatud pärimisseaduse eelnõu (56 SE) teenib eraõiguse süsteemi korrastamise eesmärki. Eelnõuga viiakse pärimisõigus sisu osas vastavusse võlaõigusseaduse ja uue tsiviilseadustiku üldosa seaduse jõustumisega kaasnenud muudatustega. Eelnõuga kaotatakse pärimisõiguses ilmnenud kitsaskohad. Mitmed regulatsioonid kirjutatakse põhjalikumalt lahti. Pärimisseadus on suhteliselt uus seadus. Riigikogu võttis selle vastu 15. mail 1996. aastal. Paratamatult ei olnud pärimisseaduse väljatöötamisel võimalik arvestada ja ette näha muudatusi, mille Eesti eraõigus on viimaste aastate jooksul läbi teinud. Olulised muudatused, mis mõjutavad ka pärimisseaduse regulatsiooni, tulenevad eelkõige vastuvõetud võlaõigusseadusest ning uuest tsiviilseadustiku üldosa seadusest. Oluline on kõrvaldada ka üksikud kehtiva pärimisseaduse rakendamisel ilmnenud probleemid. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon\nValitsuse 28. mail algatatud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania Vabariigi vahel ratifitseerimise seaduse eelnõu (57 SE). Lepingu enda eesmärk on luua assotsiatsioon ühelt poolt ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Albaania vahel. Assotsiatsiooni eesmärgid on toetada Albaaniat demokraatia tugevdamisel ja õigusriigi loomisel; aidata kaasa poliitilise, majandusliku ja institutsioonilise stabiilsuse saavutamisele Albaanias; luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile; toetada Albaaniat majandusliku ja rahvusvahelise koostöö arendamisel, sealhulgas riigi õigusaktide ühtlustamise teel ühenduse õigusaktidega; toetada Albaaniat toimivale turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel, harmooniliste majandussidemete loomisel ning arendada ühenduse ja Albaania vahel järkjärgult välja vabakaubanduspiirkond ning edendada kõigis käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades piirkondlikku koostööd. Juhtivkomisjoniks määrati väliskomisjon.\nValitsuse 28. mail algatatud Cotonou lepingu muutmislepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu (58 SE). Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (edaspidi AKV riigid) rühm loodi Georgetowni lepinguga 1975. aastal selleks, et esindada nimetatud riikide huvisid läbirääkimistel Euroopa Ühendusega. 1975. aastal sõlmiti Togo pealinnas Lomé konventsioon, mis määras EÜ üldised eesmärgid ja põhimõtted suhetes AKV riikidega. Aastast 2000 reguleerib AKV riikide majanduslikke ja poliitilisi suhteid EÜ-ga sama aasta 23. juunil Benini pealinnas Cotonous allakirjutatud partnerlusleping ühelt poolt AKV riikide rühma ning teiselt poolt EÜ ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi Cotonou leping), mis jõustus ratifitseerimisprotsessi lõppedes 2003. aasta aprillis. Cotonou leping määrab kindlaks EÜ ja AKV riikide vahelise poliitilise ja majanduskoostöö põhimõtted. Eelnõu eesmärk on teha Cotonou lepingus muudatused, mis hõlmavad viimaste aastate jooksul EL-i võetud kohustusi (sh ÜRO millenniumi eesmärkidest lähtuvad kohustused, kohustused massihävitusrelvade leviku tõkestamisel, võitluses rahvusvahelise terrorismiga jm) ning lihtsustavad lepingu rakendamist, luues aluse süsteemsema ja formaalsema poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse dialoogi tekkeks. Juhtivkomisjoniks määrati väliskomisjon.\nValitsuse 28. mail algatatud Cotonou lepingu alusel antava ühenduse abi rahastamist ning finantsabi eraldamist teatavatele ülemeremaadele ja –territooriumidele käsitleva Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise sisekokkuleppe ratifitseerimise seaduse eelnõu (59 SE). Sisekokkulepe sätestab Cotonou lepinguga ja finantsprotokolliga võetud rahaliste kohustuste rakendamiseks võetavad EL-sisesed meetmed. Määratakse kindlaks liikmesriikide osamaksete suurus, vahendite jagunemine AKV riikide ning ülemeremaade ja -territooriumide vahel, Euroopa Investeerimispanga hallatavad meetmed, projektidega seotud toetuskulude katmiseks ettenähtud vahendid ning üldised rakendusküsimused. Juhtivkomisjoniks määrati väliskomisjon.\nValitsuse 28. mail algatatud kaitseväeteenistuse seaduse § 167 muutmise seaduse eelnõuga (60 SE) viiakse lõpule ajateenijale makstavaid toetusi korrastav reform. Seaduse jõustumisel ei maksta isikule ajateenistusest vabastamisel enam ühekordset toetust. Ajateenijale makstavat igakuist toetust suurendati alates 1. jaanuarist 2007.a kuni 4000 kroonini kuus. Juhtivkomisjoniks määrati riigikaitsekomisjon.\nValitsuse 28. mail algatatud riikliku statistika seaduse muutmise seaduse eelnõu (61 SE) eesmärgiks on riikliku statistika andmete mitteesitajate suhtes kohaldatavate sunnivahendite abil suurendada riikliku statistika usaldusväärsust. Tulenevalt riikliku statistika seadusest on statistiliste vaatluste põhikorraldajateks Eestis Statistikaamet ja Eesti Panga seaduse § 2 lõikes 8 sätestatud ulatuses Eesti Pank. Viimane kogub andmeid oma ülesannete täitmiseks vajaliku raha-, finants- ja maksebilansistatistika koostamiseks. Statistika tegemiseks vajalike andmete (aruannete) laekumine näitab langustrendi. Statistikaametile laekub õigeaegselt iga kolmas aruanne. Eesti Pangale esitatava aruandlusega on veelgi suuremad probleemid: vaid 15% aruannetest laekub õigeaegselt. Andmed jätab üldse esitamata ligikaudu 10% andmesubjektidest, korduvat meeldetuletust vajab ligikaudu 20% andmeesitajaid. Eesti Pangale andmete mitteesitamise suundumus on seletatav asjaoluga, et Eesti Pangal puudub sanktsiooni või sunni kohaldamise õigus. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nValitsuse 28. mail algatatud elektroonilise side seaduse ja rahvatervise seaduse muutmise seaduse eelnõu (62 SE) eesmärgiks on täpsustada kolme elektroonilise side seaduse mõistet, viia Eesti õigus täielikult vastavusse Euroopa Liidu õigusega märkimisväärse turujõuga ettevõtjale kehtestatavate kohustuste osas, täpsustada ning täiendada juurdepääsu ja sidumisega ning liinirajatistega seotud regulatsiooni. Eelnõuga sätestatakse korrektne õiguslik regulatsioon sageduslubade kooskõlastamiseks tervisekaitseinspektsiooniga ning reguleeritakse sagedus- ja numbrilubade menetlemine majandustegevuse registris. Samuti täpsustatakse eelnõuga teatud konfidentsiaalsuse nõudeid ja termineid puudutavaid sätteid, reguleeritakse sideameti koostöö statistikaametiga, täpsustatakse numbri liikuvusega seotud norme, lisatakse volitusnorm majandus- ja kommunikatsiooniministri määruse kehtestamiseks, tunnistatakse kehtetuks kaks volitusnormi ning sätestatakse viis uut väärteokoosseisu. Juhtivkomisjoniks määrati majanduskomisjon.\nValitsuse 28. mail algatatud tulumaksuseaduse muutmise seaduse eelnõuga (63 SE) sätestatakse tulumaksumäära järk-järguline vähenemine kuni aastani 2011 (1% aastas). Alates aastast on 2011 kehtiv tulumaksumäär 18%. Väheneb nii füüsiliste kui ka juriidiliste isikute maksumäär. Eelnõuga sätestatakse maksuvaba tulu järk-järguline tõstmine 36 000 kroonini aastas. Hetkel on maksuvaba tulu 24 000 krooni aastas, eelnõu kohaselt tõuseks see 3000 krooni võrra aastas ehk 2008. aastal oleks see 27 000 krooni, 2009. aastal 30 000 krooni, 2010. aastal 33 000 krooni ja alates 2011. aastast 36 000 krooni. Eelnõuga laiendatakse täiendav maksuvaba tulu igale kuni 17aastasele lapsele. Praegune regulatsioon jõustus 2006. aasta 1. jaanuaril ning näeb ette maksusoodustuse kahte või enamat alaealist last ülalpidavale isikule. Muudatuse kohaselt võib lapse üks residendist vanem, eestkostja või muu last ülalpidav isik maksustamisperioodi tulust maha arvata täiendava maksuvaba tulu iga kuni 17 aasta vanuse lapse kohta; mahaarvamise õigus on ka aasta eest, mil laps sai 17 aastaseks. Täiendavat maksuvaba tulu rakendatakse summas, mille võrra lapse maksustatav tulu oli maksuvabast tulust väiksem. Eelnõus on põllumajandusliku maksusoodustusena sätestatud täiendav mahaarvamine omatoodetud töötlemata põllumajandussaaduste realiseerimisest saadud tulust. Eelnõu näeb ette selle soodustuse laiendamise füüsilisest isikust ettevõtjale oma metsast saadud metsamaterjali müügi tulu puhul.\nValitsuse 28. mail algatatud alkoholi-, tubaka- ja kütuseaktsiisi seaduse ning teeseaduse muutmise seaduse eelnõu (64 SE) eesmärk on saavutada kütuse, elektrienergia ja tubakatoodete aktsiisimäärade Euroopa Liidus kehtiv miinimumtase ning viia alkoholi aktsiisimäärad vastavusse 1999. aastal kehtinud aktsiisimäärade reaalväärtuse tasemega. Eelnõu näeb ette aktsiisimäärade tõstmise aastast 2008. Eelnõu kohaselt tõstetakse sigarettide ja alkoholi aktsiisimäärasid 2008. aasta 1. juulist. Samuti sätestatakse suitsetamistubaka ja närimistubaka aktsiisimäärade tõstmine aastani 2010. Eelnõu kohaselt tõstetakse mootorikütuste (bensiini ja diislikütuse, petrooleumi ja vedelgaasi) aktsiisimäära 2008. aasta 1. jaanuarist. Eelnõu kohaselt kehtestatakse aktsiis maagaasile ja kaugkütteks kasutatavale põlevkivikütteõlile aastast 2008. Ka elektrienergia maksustatakse aktsiisiga 2008. aastast. Juhtivkomisjoniks määrati rahanduskomisjon.\nKeskkonnakomisjoni 29. mail esitatud Riigikogu otsuse „Keskkonnakasutusest riigieelarvesse laekuva raha kasutamiseks asutatud sihtasutuse nõukogu liikmete nimetamine” eelnõu (65 OE) näeb ette nimetada nõukogu liikmeteks Kalvi Kõva, Erki Nool, Rain Rosimannus ja Margus Tsahkna. Juhtivkomisjoniks määrati keskkonnakomisjon.\nKeskkonnakomisjoni 29. mail esitatud Riigikogu otsuse „Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liikmete nimetamine” eelnõu (66 OE) näeb ette nimetada nõukogu liikmeteks Riigikogu liikmed Tõnis Kõiv ja Tiina Oraste. Juhtivkomisjoniks määrati keskkonnakomisjon.


Isa tuli tagasi Vorkutast, seljas hall vatijopp - Kesknädal\nNii nad tulid sealt. Meie isad, kodunt eemale kistud, viis aastat sõjatandril olnud ja veel mitu aastat ei-tea-mille-eest „istunud“… Tulid tagasi pärast ihulisi vintsutusi ja moraalseid üleelamisi, mille toovad kaasa sõjad, mida keegi regulaarselt sepitseb. Viimase üleilmse sõja lõpust, mida paljude veel elus olevate inimeste silmad on näinud, saab mööda kolmveerand sajandit.\nSõjasündmusi ja sellele järgnenut meenutades tuleb alati meelde tõend, mis isale Vorkuta vangilaagrist vabanemisel kaasa oli antud. Kui isa enam siinilmas polnud, leidsin selle tema paberite hulgast. Dokument oli päevinäinud, määrdunud; ju tuli vabanenud vangil seda lugematuid kordi ette näidata, enne kui koduukse taha jõudis. Õhukeseks kulunud hallis vatijopis. Muide, praegu, kuhu aga vaatad, jälle vatijoped, ja enamasti ka hallid või tuhkjasmustad – ei tea, mis see peaks tähendama?\nSeda vana tõendit meenutades mõtled: mis on inimesega tehtud! Mis oli järele jäänud meie uhkest isast, keda albumi järgi mäletasime mundris ja säärsaabastes!? Milliseks muudab robustne elu inimese väga lühikese ajaga? Kuhu jäid tema kriuksuvad kroomid, mida ema ikka meenutas? Tema rüht? Kolm venda olid olnud enne sõda Narva kõige uljamad noormehed; päevapiltnikul olid just nemad ateljee akna kohale linna peatänaval välja pandud.\nVorkuta-Vorkuta… Isa tuli tagasi Vorkutast. Seda mäletame ema jutu järgi. Lastena me muidugi ei teadnud, miks ta seal oli. Seda, mismoodi ta sinna sattus, me ei osanud küsidagi. See nagu pidigi nii olema, et sõda ja vangid. Vanemad eriti suud ei pruukinud, kuni isa ühel sombusel hommikul õuepoolsest uksest sisse astus. Karlova linnaosas oli majadel tavaliselt kaks sissekäiku… Paraaduksest ei tihanud sellisena tulla. Seljakott oli ukse vahele kinni jäänud; ta seisnud nagu kotipoiss ukselävel. Kotipoisse oli siis palju ringi liikumas, nad tulid üle piiri sealt, kus ka laostus üle maa oli käinud. Neid peljati, nemad ilmusid ka hoovipoolt – ukselukud olid lagunenud ja vahel polnudki neid ees.\nPere sõi laua ääres, kui ema oli hüüatanud: „Oi, sina, taadu!.. Tagasi tulid!“\nEt isa oli sidekooli lõpetanud ja luures töötanud, sai ta tööd Tartu Telegraafis, kus oli ametis kaheksakümne aasta vanuseni. Tollal oli see väga kaua: mehed läksid siis vanaduspuhkusele kuuekümneselt. Aga mõjusid terved eluviisid, sport: suusatamine ja male.\nKuidas ta siis ikkagi sinna Vorkutasse sattus ja mille eest? Kui suures plaanis võtta, siis mittemillegi eest. Kui vägevad jagavad maailma, siis kellelgi tuleb oma pea pakule panna. Inimene ei sünni maailma selleks, et sõdida ja teisi omataolisi maha nottida. Inimene tahab elada rahus, tunda rõõmu päikesesõõrist, toimetada oma tegemisi. Aga näe, ei lasta, see territoorium on sõjardite meelistallermaa – siin ei saa rahu olema. Seni, kuni võimutseb Ahnus.\nIsa põlvkonna meestel tuli tihti teenida kolmes armees. Milline riigikord oli, see sõjaväekohuslasi värbas; pääsu polnud. Kõik ei jõudnud metsa joosta. Isa oli lõpetanud Narvas sõjakooli, teeninud Eesti armees, ja kui tulid sakslased, värvati ta nende sõjaväkke. Ja kui 44-ndal tuli Punaarmee, siis sinna. Vabatahtlikult fritsude juurde läinud mehed viidi vangi, aga sundkorras sinna sattunud võeti üle. Et ohvitsere oli sõjas palju hukkunud, siis pigistati silm kinni ja saadeti uuesti rindele. Kui Stalingradi all „kotti“ jäädi, s.t ümber piirati, siis sellises möllus nagu seal oli, ei saadud enam aru, kelle poolel keegi sõdis. Ja siis tapiga viidi vangiroodus Vorkutasse. See oli enamasti jalgsimarss, kuivõrd väsinud ja poolnäljas meeste vänderdamist marsiks võib nimetada. Rongid olid õhku lastud või parandati neid sealsamas. Teekond viis läbi Tšehhimaa. Mehi oli teel langenud kui loogu. Kes enam ei jaksanud ja pikali vajus, aga veel liigutas, sellele laskis konvoi kuuli pähe; seda on paljud oma mälestustes rääkinud… Supp oli katelokis lahja ja ka vett polnud alati piisavalt. Hobuse kabjajäljest oli tulnud vahel vett võtta – veel oli kulla hind, ellujäämise hind… Milline rõõm oli olnud, kui vett oli sinna kogunenud… Mäletan ka veel seda mõlkis katelokki, mis seisis meil kaua köögikapi nurgas, justnagu trofee.\nVeel üks väike tähelepanek: isa rääkis, et vett anti tee peal küll jaopärast, aga tema oli ikka veidi jätnud näo pesemiseks; seda nippi oli neile õpetatud sõjakoolis. Aitavat ellu jääda!\nVorkuta vangilaagris oli inimesi igast kaarest ja igast mastist. Kolmekesi eestlastega olid nad plaaninud isegi põgenemist, ja laagri venelannast arst, kes oli ise seal vangina, oli neid aidanud. Arstide alluvuses olid toiduvarud, ja ta võimaldas meestel kuivikuid koguda. Ööpimeduses võeti ette see ohtlik teekond, kuid katse ebaõnnestus. Kuigi kaugele nad ei jõudnud: kinni nabiti. Pärast uuriti: kust kuivikuid saite? Arst oli ka oma nahutused saanud.\nAga isa oli kõigest hoolimata jäänud leplikuks. Ta ei pidanud viha ei sakslaste ega venelaste peale, ei halvustanud teisi riike ega rahvusi. Vestluses ma seda kunagi ei tunnetanud, eks ta teadis juba tollal, kes on kes, kes lõikab kasu sõja pealt, teadis, et Kurjus on midagi rahvusteülest; teenis ta ju luureroodus. Ta oli oma kõnes lugupidav igaühe suhtes. Ehk tuli see ka sellest, et ta kasvas piirilinnas Narvas. Seal vahet polnud, mis keeles igapäevategemisi ajasid; kõnes kuulis kolme keele sõnu. Vanaemal oli ka ikka „karman“ ja „bliinid“, meile laulis vahel: „Laaduski, laaduski, peki-bulki babuški“.\nVorkutas juhtus aga nii, et isal oli kaaslaste jutu järgi olnud seal romaan selle vene arstiga, kes eesti meestele kuivikuid jagas. Ja huvitaval kombel hiljem, kord kuuekümnendatel, sõitis ema Tartu „Tarvega“ ekskursioonile Moskvasse. Tema teine mees, kes alati kõike välja oskas nuhkida, oli märganud mööda linna bussisõidu ajal, et nooruke giid, keda ta oli jälginud, olnud väga minu moodi: liigutused ja peahoiak ja silmad ja juuksed… Ja kuidas rääkis… Koleerik, nagu ta oli, ei jätnud ta oma oletusi endale, vaid läinud ja küsinud tüdrukult tema ema kohta. Vastuseks saanud, et ema on arst. Aga isa? Isa kohta ei tea. Ta vanus ka sobis meie isa vangisolekuajaga. Müstiline lugu, tegelikult! Kujutage ise ette, Moskvas, miljonitelinnas ja esimest korda elus sinna saanud, ja selline pealesattumine. Kui nad hiljem jälgi edasi ajasid, tuligi välja, et naisarst oli olnud Vorkutas just neil aastatel. Nii et mul on kusagil veel üks õde, kes ehk ka minust teab, aga kunagi kokku me ei saagi…\nMeie vanemad ja meiegi põlvkond on näinud, et sõjalt midagi head oodata pole. Teame, kuidas sõda lõikab inimeste elu pooleks. Nendel sünget aega meenutavatel kuupäevadel peaks rahumeelsem olema; pole mõistlik demonstreerida sõda, nimetatagu seda „Kevadtormiks“ või „Sügisrajuks“. Milleks tarida siia kohale tervest Euroopast turskeid mehepoegi, mõnuga linnatrotuaaridel tanke veeretada, need meie aja kangelased! Kaitsekulud kasvavad, rahva rahakott õheneb.\nKahju, et maailma ei valitse Arukus.\nAnne Ratman, Aita Kahur\nUus lähenemine ekre poolt\t2 aastat ago\nKas see on meie uus kaitsepoliitika? Kas see on kooskõlas peaministriga või jälle Ekre loba?\n— pole mõistlik demonstreerida sõda, nimetatagu seda „Kevadtormiks“ või „Sügisrajuks“. Milleks tarida siia kohale tervest Euroopast turskeid mehepoegi, mõnuga linnatrotuaaridel tanke veeretada, need meie aja kangelased! Kaitsekulud kasvavad, rahva rahakott õheneb.\nKõige hullemad on stalinismi kuriteod nii meie rahva kui ka venemaa rahva vastu. Vene intelligents sai ka väga suurte kannatuste osaliseks. Praegune Venemaa tahab meiega hästi läbi saada ja see meie relvatumine on naeruväärne sest mitte üks riik ei läheks Venemaa vastu sõtta ja meie ei jõuaks osta kaasaegseid relvi nagunii Tuleb hoopis raha suunata inimeste elatustaseme tõstmiseks mille Ansipi ja Rõivase valitsused viisid viimaste hulka.\nPraegune Venemaa pole süüdi nendes vintsutustes ja rahvas ammugi mitte. See vaenu õhutamine on vaid selleks et hääli saada alaväärtuslikelt inimestelt. Stalinismi kuriteod olid julmad, inimesi saadeti Siberisse ja lihtsalt hävitati. Tean juhust kui kohtuniku peret ei viidud aga kohtunikust tuli lahti saada. Ta viidi laeva peale mis oli määratud põhja laskmiseks. Seal oli ka teisi samasuguseid. See kohtunik sai põgenema tönu ühele uputajale kes teda tundis. Uputajad olid eestlased. Iga rahvuse seas on igasuguseid inimesi. See E.Savisaarele korraldatud tapatalgud meenutavad stalinismi kuritegusid..\npohhuistlikult suhtuti Venemaa kuritegudesse aga Brüsselis eile? Kõik massimõrvad ja vallutused KIIDETI HEAKS ja ÕIGEKS! Ning kutsuti taas sõnaõigusega oma laua taha Euroopa asju otsustama ja Eestile ja teistele idakatele rusikat näitama. Eesti polnud küll üksi vastu aga teised? Küll tahaks Merklit ja Macroni näha Vorkutas!\nMina oma isa matmiskohta ei tea, on vaid tema nimi Memoriaalkompleksi seina peal. Isa, kui kriminaaluurija töö pärast olen 2x välja saadetud Siberisse, esimene kord ema koos 4 lapsega, viimane kord mind vennaga 1949a. ja Siberis sattusin lastekodusse. Olin küll laps, aga mul jäi meelde sealse rahva viha bolševike vastu. Imestasin, kui 2.klassis võeti meid pioneerideks ja järgmisel päeval välikäimla punetas kaelarättidest. Bolševike tulek 1917a. Venemaale, oli sellele rahvale suur tragöödia. Nagu te ka ajaloost teate, siis need riigipöörajad olid kõik juudid. Miks Hitler vihkas juute? Ta teadis, et sionistidel oli kavas järgmise riigina ette võtta Saksamaa ja teha see kommunistlikuks. Maailma rahandus oli kõik juutide käes. Arvan, et juudid on väga palju halba teinud ja teevad veel.\nTo Kui…Tegelikult need Venemaa nn kuriteod ei ole tegelikult tõestatud. Kui Holland tõi välja süüdistused MH-17 alla laskmises, siis vaatasin huvi pärast, mida kirjutab selle kohta Malaisia leht The Straits Times, kes viis läbi oma uurimise. Nad olid kuskilt saanud kätte USA sputniku pildid, mis sarnanesid Venemaa poolt Hollandile antud sputniku piltidele. Seal ei olnud mingit BUK-i, vaid oli näha lendamas 2 CY-25 lennukit, kusjuures üks lendas minema ja teine lasi raketi välja lennuki pihta. Malaisia valitsus kategooriliselt eitab venelaste osalust ja süüdistab Ukrainat. Üks imelik seik oli ka toodud, et USA riigidepartemang lasi välja teate, et Venemaa lasi alla Malaysia lennuki sel ajal, kui lennuk lendas alles õhus. Nii, et sellised kummalised teated olid seal lehes.\nMalaisia\t2 aastat ago\nlennukiga oli asi algusest peale selge, segas ainult Voova ja teda teenivad Eesti ajuloputajad ja koostöölised.\nOli möödas vaid paar päeva, kui lasti avalikult kõnet, kuidas Donbassi vankad kiitlesid, et suukale pihta said. Kellaaeg klappis, koht klappis, raketi laskeulatus klappis, teisi lennukeid sealkandis polnud. Raketid toodi üle piiri aga nn toiduabiliste autodes, sest piiri ahhollid enam ei suutnud valvata. Ahollidel olid samuti raketid olemas, kuid teist tüüpi.\nOlen juba kaua elanud.\t2 aastat ago\nMäletan aegu kui Venemaalt tulid inimesed tagasi. Jah, neil olid vatijoped seljas, ka hallid. Samasugused joped nagu siin enamus inimestel. Valitses puudus. Sõjast ei olnud palju aega mööda ja kannatasid lapsed, isad-emad jne. Olen lugenud raamatutest ja näinud filme Hitleri laagrite sündmuste kohta. Nägin oma silmaga kuui buldooser lükkas kokku laipade mägesi. Kõik need inimesed olid skeletid. Näljas ja alasti. Nendele surnutele lisage ka need, kes põletati jne. Siis näete, kes maakeral oli tõeline mõrtsukas. Mõelge sellele mis tegid Ameeriklased. Aatompomm Nakasakile ja Hirosimale. Sellele lisage need laibad mis lisanduvad kuni siiani USA poolt laiali tassitud demokraatiaga ja inimestele heaolu viimisega. Vastu muidugi on tahetud ja võetud maavarad. Peale nende heategude on riigid nullitud. Ma ei ole uskunud kunagi meile toodud fakte. Laim mUkrainast. Paet tuli ukrainast tagasi ja kohe valgustas meid, öeldes, et uskumatu, ukrainlased snaipritega tapavad omi. Hommikuks oli temal jutt Merkeliga ja juba kinnitas, et venelased tulistavad. Nüüd on ta öelnud, et kui meie liitlased tahavad, et venelased tulistavad, siis seda kinnitame ka meie. Meie poliitikud valetavad ja nänni eest räägivad seda mida andjad soovivad. Lõpuks aga meid, nagu väikseid – kisavaid kutsikaid lükatakse kõrvale.\nOlge ausad, meie riik oleks väga rikas olnud kui varastest valitsejad ei oleks valitsema pääsenud. Nüüd ainukese parteina EKRE proovib päästa mis veel võimalik.\nMeie häda on see, et ainukene rahva huvide eest seisja, Savisaar löödi kohalt. Tema oli ohuks varastele ja isegi lähikondlased reetsid tama ning liitusid laimajatega. Savisaar on tõesti puhas nagu prillikivi.\nPraegust ajalugu väänatakse nii mis hirmus. Noorem rahvas ei tea üldse maailma ja ka meie riigi ajalugu. Kui ma 1963a. Eesti Projekti tööle läksin, siis minu selja taga istus praegune tuntud sõjaajaloolane Mati Õun. Meil oli seal palju, kes huvitusid ajaloost ja väga palju räägiti nii ennesõjaaegsest Eestist, maailmasõdadest ja tol ajal toimuvatest sündmustest. Praegu on Matilt väga palju raamatud ilmunud, mees on maailma ajaloo arhiivid läbi töötanud. See on mees, kes ausalt räägib asjadest, mis on toimunud. Alates II M.S. lõpust räägib USA kogu aeg demokraatiast, vabaduse väärtustest, aga siiani on ta rünnanud sõdadega 24 maad ja tapnud miljoneid inimesi. Huvitav asi on see, et need liiduvabariigid, keda NSVLiidus kõige rohkem Kremlist doteeriti on kõige suuremad russofoobid, kogu aeg lõrisevad Venemaa peale. Gruusia elas kogu aeg nagu vana Jumala selja taga, neile kogu aeg maksti Kremlist suuri rahasid. Praegu on nad vaesuses vaevlev riik, kes püüab USA-le meele järgi olla. USA paigutas hea raha eest Gruusiasse oma bakterialoogilise relva laborid, mis katsetavad kohaliku rahva peal oma baktereid. Seal olevat juba ligi 60 inimest vaktsiini tgajärjel surnud. Sama lugu on NSVLiidu ajal õitsev Ukraina, kuhu on samuti paigutatud 11 USA bakt. relva laborit. Seal ka on pidevalt igasuguste haiguste puhangud. Ma ei tea, kas meil on neid, aga Lätis on küll. Baltimaad olid alati paremini peale makstud, kui venelased. Poola, kes oli Varssavi pakti maa nr.1, sai väga suuri rahasüste Kremlist. Paradoks on see, et need riigid, keda Kreml kõige rohkem poputas, urisevad kõige rohkem Venemaa peale.\nmiks maali ei lähe oma igatsuste venemaale elama? Miks peab Eesti maksumaksja kremli propagandistile ja trollile pensioni maksma kui üdini venemeelne tegelinski saab tasu oma isandate poolt kremlist nagunii?


Kõik sihtkoha Pilanesbergi rahvuspark, Edelaprovints, Lõuna-Aafrika Vabariik majutusasutused\n392 €Läbikriipsutatud hind on majutusasutuse pakutav tavahind meie kodulehel. 313 €\nExecutive sviit - Terrass. Pilt 1/55.\n1 / 55Executive sviit - Terrass\nPilanesberg National Park, Pilanesbergi rahvuspark, Edelaprovints, Lõuna-Aafrika Vabariik\n9,6.Erakordne.45 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nSun City Casino – 19,8 km\nThe Gary Player Golf Course – 19,9 km\nThe Valley of Waves – 20,4 km\nLost City (Kadunud linn) – 21,3 km\nMogwase ostukeskus – 35,2 km\nRoyal Bafokengi staadion – 38,5 km\nLebone II - Royal Bafokengi kolledž – 42,6 km\nOlympia Parki staadion – 50,3 km\nJohannesburg (JNB-O.R. Tambo Intl.) – 156 km\nSpaas Amani Spa on 3 protseduuride tuba, sh toad paaridele. Saadaval on süvakudede massaaž, klassikaline Rootsi massaaž ja kehahoolitsused. Spaas pakutakse raviprotseduure, sealhulgas vesiravi.\nKas Shepherd's Tree Game Lodge võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Shepherd's Tree Game Lodge pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Shepherd's Tree Game Lodge ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Shepherd's Tree Game Lodge pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Shepherd's Tree Game Lodge lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Shepherd's Tree Game Lodge kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nKas Shepherd's Tree Game Lodge pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nKas Shepherd's Tree Game Lodge pakub kohapeal kasiinoteenuseid?\nEi, see võõrastemaja ei sisalda kasiinot, kuid lähedal asub Sun City Casino (25-min autoga).\nMida majutuskohas Shepherd's Tree Game Lodge ja selle ümbruses teha saab?\nÜmbruskonnas saab nautida tegevusi nagu köiesõit ja harjutada oma lööki lähedalasuval golfirajal. Lisaks pakutakse lähiümbruses järgmisi vabaajategevusi: ulukivaatlusretked, ulukivaatlus ja safari. Naudi hoolitsusi spaas ja ujumist välibasseinis. Shepherd's Tree Game Lodge pakub ka järgmisi võimalusi: piknikukoht ja aed.\nKatherineHume, 2 ööd, reis perega, 28. dets 2019\n2 ööd, romantikareis, 5. dets 2019\n3 ööd, reis perega, 31. aug 2019\nElma, 2 ööd, romantikareis, 24. juuli 2019\nTamar, 2 ööd, romantikareis, 11. apr 2019


Pingevaba teekond sajandi ime poole - Tänane leht\nPingevaba teekond sajandi ime poole\n4. veebruar 2016, 8:01\nVaid 1,5 miljonit naela maksma läinud duo Jamie Vardy ja Riyad Mahrez. FOTO: Reuters/ScanPix\nInglismaa jalgpalliüldsus vaatab vaimustatult, kuidas üks väike klubi end suurde ajalukku kirjutab. Käes on veebruar ja kohalikus kõrgliigas on mängitud juba 24 vooru, kuid liider on endiselt Leicester City. Klubi, kelle parim tulemus pärineb aastast 1929, kui toonased Inglismaa meistrivõistlused lõpetati teise kohaga. Klubi, kus mängu saatuse otsustavad jalgpallurid, kellest maailm paari aasta eest veel kuulnudki polnud. Tiitlikaitsja Londoni Chelsea vaatab olukorda täiesti uutmoodi nurga alt – 13. positsioonilt.\nLeicesteri linna 330 000 asukat elavad justkui muinasjutus. Eelmisel hooajal võideldi kõrgliigasse püsima jäämise nimel, kuid sellel aastal liigutakse hoopis meistritiitli poole. Oktoobris levis arvamus, et küll nende vorm peagi raugeb. Sama väideti jõulude ajal. Jaanuaris hakkas korraks tunduma, et äkki imemeeskond hakkabki viimaks kokku varisema, kuid teisipäevane 2:0 võit Liverpooli üle oli sedavõrd muljetavaldav, et nüüd peavad ka endised pessimistid Cityt tiitlipretendendiks.\nHooaja alguses on samasuguseid üllatusesinejaid tulnud ette pea kõigis Euroopa tugevamates liigades, kuid Leicesteri lugu hakkab võtma omamoodi hullumeelseid mõõtmeid. Hetkel on nende edu Manchester City ees kolm punkti, Tottenham ja Londoni Arsenal jäävad viie punkti kaugusele. Loomulikult oleks loogiline mõelda, et jälitavad suurklubid võtavad lõpuks oma, kuid väike Leicester tõestab nädalast nädalasse oma taset. Taset, mis kuulub Inglismaa tippu.


Mis on alahindamine:\nAlahindamine on tegusõna, mis viitab sellele, et midagi ei väärtustata ega austata midagi või kedagi, sest nad arvavad, et sellel on väärtus, mis jääb alla selle, mida ta tegelikult esitab.\nInimese alahindamine on sama, mis ei usu selle võimetesse, teenetesse või väärtustesse teatud tegevuse teostamiseks. Seega, kui keegi ei soovi seda alahinnata, tähendab see seda, et me ei soovi, et teda hinnatakse esialgu võimatuks.\nNäide: "Ära alahinda mind, suudan olukorda lahendada" .\nÕige viis selle sõna kirjutamiseks on alahinnata, "substime" õigekirja on vale ja seda ei tohiks kasutada. Seda verbi tuleks kasutada selleks, et viidata midagi või keegi, kes pole saanud teenitud tunnustust või tunnustust.\nAlatähendus on suhteliselt levinud nähtus sotsiaalsetes suhetes, kus inimesed tihti hindavad üksteist vastavalt nende välimusele. Ühiskonnas levinud stereotüüpidest lähtudes loovad inimesed pilte ja eeldusi, mis mõjutavad ideed, mida nad loovad teiste ees. Just sellest protsessist tuleneb suur osa alahindamise meetmetest.\nMõned peamised alahindamise sünonüümid on:\nLisateave Vilipendiar tähenduse kohta.


VIDAXL NAISTE BÜST VÄLJAPANEKUKS MUST-VALGE, müük, kuulutus 82783950 - Kuldne Börs\nVIDAXL NAISTE BÜST VÄLJAPANEKUKS MUST-VALGE\nID: 82783950, muudetud 10:05 18.08.2019\nSee naiste büst peab olema moeõpilastel, moedisaineritel, rätsepadel ja riidepoodidel, et välja panna nende riideid ja rõivaid. Seda naiste mannekeeni saab reguleerida kõrguselt 133 cm kuni 168 cm. See vahemik annab teile võimaluse, adapteerida teie vajadustele. Büsti torso on tehtud 100% polüestrist. See väljapandav büst tuleb koos torso, statiivi ja postiga.


Põhjuseid, miks tasustamata ehk palgata puhkust võtta, leiab mitmeid - võib-olla vajab meie paaripäevast abi ja tuge mõni lähedane või saab meile ootamatult osaks mõni ahvatlev ajutine (töö)pakkumine? Ehk on ka aeg soodne - põhitöökohal ongi tempo hetkel maas – mõni mahukas projekt just läbi saanud või töökoormus hoojaliselt langenud ning tööandja pole tasustamata lisapuhkuse andmise vastu.\nSellisel juhul on täiesti võimalik et töötaja ja tööandja jõuavad kokkuleppele, peatavad töölepingulise suhte ja töötaja jääb tasustamata (palgata) puhkusele. Näiliselt on rahu maa peal, kuid sellise kokkuleppe puhul maksavad lõivu mõlemad – nii tööandja kui töötaja.\nTöötaja jääb eeskätt ilma oma töötasust, kuid lisaks tuleb pikemate tasustamata puhkuste puhul arvestada ka sellega, et:\ntasustamata puhkuse aja eest ei kogune (erinevalt põhipuhkusest ja töövõimetuslehel olemisest) puhkusereservi;\ntöötuskindlustusstaazi ei kogune nende kalendrikuude kohta mil töötaja ei tööta ühtegi tööpäeva, sest nende kuude eest ei tasuta töötuskindlustusmakset.\ntasustamata puhkustega liialdamine (n iga-aastane hooajatööst puhkamine) vähendab makstava sotsiaalmaksu suurust ja seeläbi töötaja haigushüvitiste, vanemapalga ja pensioni suurust.\nTööandja jääb vähemalt esialgu ajutiselt ilma heast töötajast, kuid ta peab meeles pidama kahte asjaolu:\nsotsiaamaksuseadusega kehtestaud nõue jätkata tasustamata puhkuse ajal sotsiaalmaksu tasumist minimaalselt kuumääralt. 2015. aastal on kuumäär 355 EUR ehk sotsiaalmaksu minimaalne kohustus on tööandja jaoks 117,15 EUR/kuus.\nvähemalt ühe terve kalendrikuu kestva sh tasustamata puhkuse on tööandja kohustatud registreerima Maksu-ja Tolliameti töötamise registris. Kui isik on töötanud kalendrikuu jooksul vähemalt ühe päeva sh kui tasustamata puhkus läheb kahte erinevasse kuusse ja mõlemas kuus on päevi, mille eest töötajale tasu arvestatakse, siis peatumist märkima ei pea.\nSeega ehkki tööandja palgata puhkuse ajal töötasu ei maksa, tekib tööandjale seoses töötaja palgata puhkusega rahaline kulu.\nNäiteks: töötaja töötasu on 600 EUR ja ta töötab 20st tööpäevast kõik päevad - sel juhul tema palgalt tasutav sotsiaalmaks on 600 x 0,33 = 198 EUR\nTöötaja võtab nädala tasutamata puhkust – töötab 15 päeva, sel juhul tema töötasult makstav sotsiaalmaks on 600/20X15=450 x 0,33 = 148,5 EUR - tööandjal täiendavat sotsiaalmaksu kulu ei teki;\nTöötaja võtab kolm nädalat tasutamata puhkust – töötab 5 päeva, sel juhul tema töötasult makstav sotsiaalmaks on 600/20X5=150 x 0,33 = 49,50 EUR – tööandjal tekib täiendav sotsiaalmaksukulu 117,15-49,50=67,65 EUR.\nKohustus tasuda sotsiaalmaksu miinimummääralt kehtib ettevõtte suhtes kellele töötaja on esitanud tulumaksuvaba miinimumi arvestamise avalduse - seda nii täis- kui osaajaga töötajate puhul. Juhul, kui tööandjal õnnestub teiselt tööandjalt saada tõend tema poolt arvestatud ja makstud sotsiaalmaksu suuruse kohta (töötaja teenib madalhoojal mujal lisa), võib ta enda poolt tasumisele kuuluvat miinimummäära samavõrra vähendada.\nLähtudes loogikast et teatud eluetapis töötatakse pigem osalise tööajaga ning sageli on just osaajaga töötajate töötasu sotsiaalmaksu kuumäärast väiksem, lubab seadus teha erandeid. Tööandja ei pea minimaalse sotsiaalmaksu tasumise kohustust täitma, kui:\ntöötaja on õpilane või üliõpilane (koolitõendi alusel);\ntöötaja saab riiklikku pensioni.\nSamuti lubatakse sotsiaalmaksu miinimkohustust eirata juhul kui:\nkasutab puhkust (sh rasedus- ja sünnituspuhkus), välja arvatud tasustamata puhkust poolte kokkuleppel;\non ajutiselt töövõimetu ravikindlustuse seaduse tähenduses;\nesindab seaduses või kollektiivlepingus ettenähtud juhtudel töötajaid;\non ajateenistuses või asendusteenistuses või osaleb õppekogunemisel.\nTasustamata puhkus ei ole mõeldud pikaajaliseks töölt eemal viibimiseks, sest mõlemal poolel on kaotada – töötajal sotsiaalsed garantiid ja tööandjal "tühja tasutud" sotsiaalmaks. Tööandja puhul ei ole ilmselt takistuseks maksu suurus - madalhooajal annab sel moel majandades tööandjal tegelikult palgaraha kokku hoida. Pigem on oht et töötajal kaob motivatsioon stabiilsema pakkumise ilmumisel vanasse töökohta naasta.\nPalgata puhkust kokku leppides kaotavad tööandja ja töövõtja kõige vähem kui puhkus hajutatakse pikema perioodi peale kalendrikuude vahel – sel juhul säilitab töötaja oma sotsiaalsed garantiid ja tööandjal ei teki täiendavat sotsiaalmaksukulu.


3 maailma horoskoop. 7. osa – 4. RING. Pikem kirjeldus\n28. nov. 2020 - Kommentaare pole\n3 maailma horoskoop. 6. osa – 3. RING. Pikem kirjeldus\n21. nov. 2020 - Kommentaare pole\n3 maailma horoskoop. 5. osa – 2. RING. Pikem kirjeldus\n14. nov. 2020 - Kommentaare pole


Üleujutusohuga seotud riskide esialgse hinnangu tulemusena määrati Eestis kaheksa olulist riskipiirkonda – Audru valla Papsaare küla tiheasustusalad, Haapsalu, Kohtla-Järve linna Järve linnaosa, Kuressaare, Pärnu, Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Pirita linnaosad, Tartu ning Võru.\nHinnangule sai avalikul väljapanekul esitada ettepanekuid selle muutmiseks. Keskkonnaministeeriumi veeosakonna spetsialisti Agne Aruväli teatas BNS-ile, et kokku saadeti 13 ettepanekut erinevate linnade, omavalitsuste, maakondade ja ametkondade poolt.\n“Ettepanekutes sooviti lisada juba kaheksale välja pakutud piirkonnale veel uusi olulisi riskipiirkondi nagu näiteks Nasva alevik, Kihnu ja Manija saared,” sõnas Aruväli. “Lisaks tehti mitu ettepanekut töö sisu täiendamiseks, näiteks tuleks hinnangusse juurde lisada ohupiirkonnas olevate oluliste keskkonnaohtlike objektide nimistu.”


Kölni politseinikud otsivad raudteejaama juures kahtlast tegelast läbi. Foto: epa\nKaks Kölnis elavat Süüria põgenikust noormeest palusid täna saksa naistelt avalikult vabandust uusaastaööl migrantide korraldatud rünnakute pärast. Nad seisid kiriku ees, hoides plakateid, millel olid vabandussõnad ja kaastundeavaldused kannatanutele.\nNeid intervjueerinud ajakirjanikele ütlesid nad, et ise nad sel õhtul linnaväljakul ei olnud ning et said toimunust teada sotsiaalvõrgustike kaudu.\nSaksa meedia on täna teinud kokkuvõtteid sellest, mida sisaldab politsei uurimise siseprotokoll – mida on välja selgitatud selle kohta, mis tol ööl Kölnis toimus.\nVeidi enne südaööd saabus väljakule umbes tuhat agressiivselt meelestatud noort meest, arvatavalt põgenikud, kes näisid olevat narkootikumide mõju all ja kes kogunesid kiriku ja raudteejaama vahelisele väljakule. Nende vanuseks ütlevad tunnistajad 15 kuni 35 aastat.\nSpiegel kirjutab, et linnavõimude hinnangul väljus olukord täiesti kontrolli alt. Üks pealtnägija nimetab toimunut räpaseks ja häbiväärseks. Tema sõnul pidid naised – olgu saatjaga või ilma – sõna otseses mõttes jooksma läbi purjus meeste rinde. Kogu väljak oli täis nutvaid, hirmunud ja meeleheitel naisi ja tüdrukuid. Kohal olnud politsei vaatas seda pealt ega ei suutnud midagi teha.\nPealtnägijad jätkavad kirjeldust. Nad hävitasid politseinike silme all oma dokumente, öeldes, et ostavad homme uued. Üks süürlane olevat tunnistajate sõnul öelnud: „Ma olen süürlane, te peate minusse lugupidavalt suhtuma. Proua Merkel ise kutsus mind siia.“\nSamuti räägitakse protokollis, et need mehed lasid inimeste pihta ilutulestikurakette, rebisid naistelt käekotte ja telefone, tegid oma ihuhädasid otse väljakule ning loopisid pudeleid. Väljaku ääres olevast raudteejaamast sai hetkega nende avalik käimla.\nMingil hetkel läks olukord väljakul nii käest, et politsei otsustas kõik laiali ajada. Kuid seepeale hakkasid ka politseinike suunas lendama pudelid ja raketid. Uurimisdokumentide põhjal ei suutnud politsei kurjategijaid ohjeldada, sest neil polnud selleks piisavalt jõudu. Põgenikud aga jagunesid gruppidesse ja jätkasid stiihilist laamendamist.\nPolitsei andmeil pandi uusaastaööl Kölnis toime umbes sada rünnakut ja teada on kaks vägistamisjuhtu. Kuriteo mastaap võib tegelikult olla isegi suurem ja sügavam, sest paljud naised jätsid politseisse pöördumata. Politsei on algatanud kriminaalasja kolme mehe vastu. Paljusid kurjategijaid on tuvastada raske ja lootusetu, sest oli pime.\nPolitsei oletab, et põgenikud olid rünnakuks valmistunud ja saabusid väljakule plaaniga korraldada linnas „kohutav öö“.


Lapsed on kangelased: julgetakse teatada nii vägivaldsest isast kui hättasattunud kaaslasest Julgeid pohjused\nJulgeid pohjused. Ravimite puudus ELis: põhjused ja lahendused | Uudised | Euroopa Parlament\nTa lisas, et laste kangelasteod ei pea alati suured olema. Me otsustame, kui suuri grante anname, me otsustame, millised on meie prioriteedid grantide jagamisel, meil pole mitte ühtegi mujalt või meie enda ettemääratud temaatikat, sest me oleme sügavalt veendunud, et kõige paremini teavad teadlased ise, millist teadust on vaja teha.\nPärast ERC asepresidendi ametiaja lõppemist on ta Helsingi ülikooli biotehnoloogia instituudi professor olnud varem selle Julgeid pohjused direktor aastail —Soome molekulaarse ja integratiivse neuroteaduse tippkeskuse direktor alatessamuti Soome Akadeemia professor alates Esiteks väärib tähelepanu Julgeid pohjused Teaduste Akadeemia liige akadeemik Mart Saarma ainuüksi seepärast, et tema puhul on tegu tõenäoliselt kõrgeimale otsustustasandile tõusnud eesti päritolu teadlasega maailma teadusadministreerimise hierarhias — nimelt oli Mart Saarma pikka aega, kuus aastat kuni Teiseks väärib teema käsitlemist institutsionaalsest aspektist.\nKui muidu on Euroopa Liit EL üleadministreerimise ja ülepolitiseerimise sünonüümiks, siis ERC puhul on tegu õnnestunud edulooga, mille tulemuste üle tunnevad siirast kadedust isegi USA teadlased ja teadusadministraatorid.\nNii praegune Eesti president, endine Euroopa Kontrollikoja liige ja Tartu ülikooli nõukogu esimees Kersti Kaljulaid kui ka endine peaminister, praegune Euroopa Komisjoni ühtse digitaalturu asepresident Andrus Ansip on varem lausunud tunnustussõnu ERC seni saavutatu ja tõhusa toimimise kohta. Need kaks inimest põhjendamatuid kiidusõnu ei jaga. Kolmandaks väärib see teema käsitlust koos Eesti teadussüsteemi kriitilise analüüsiga. Kõik need probleemid süvenevad ega leia lahendust. Üha rohkem kostab nõudlikke hääli: tehkem meie süsteem uuesti korda!\nOn ju iseseisvuse ajal olnud meie teadussüsteemis perioode, mil kriitikanooli on lennutatud märkimisväärselt vähem. Seega tasub tutvuda näidetega teiste kordaminekutest ja analüüsida, kui palju oleks meie Julgeid pohjused tõhustamiseks maailmast üle võtta.\nHoolimata artikli esinduslikust autorkonnast ja ambitsioonikast pealkirjast jäävad nad mittemidagiütlevalt pealiskaudseks: loetlevad kõigile teada probleeme ega paku selgeid eesmärke ja lahendusi, mis sellisesse kogumikku oleksid just sobinud. ERC alusraamistik loodi Võrreldes teiste ELi institutsioonidega on tegu suhteliselt uue formeeringuga. Palun teil kui ERC eks asepresidendil kirjeldada, mis institutsiooniga on tegu ja miks ta ellu kutsuti.\nMart Saarma: Alustaksin Julgeid pohjused taustast.\nSelleks et teha teaduslikku uurimistööd, on vaja raha — peab maksma teadlastele palka, ostma teadusaparatuuri. Kui tegutsetakse bioteadustes, nagu mina, siis on pidevalt vaja osta mitmesuguseid preparaate, ka katseloomi jne. Maailmas tehakse Julgeid pohjused põhiliselt kolmes kohas: ülikoolides, uurimisinstituutides ja firmades. Keskeltläbi kasutatakse Euroopa SKTst teadus- ja arendustööks kaks protsenti.\nVäga paljude liikmesriikide, sh Eesti, teadus- ja arenduskulutuste rahast tuleb lõviosa oma riigilt ja vaid väike osa Euroopa Liidult. Eestis on see protsent märkimisväärselt suurem.\nKuni Julgeid pohjused Julgeid pohjused oli Euroopa poliitikutel arvamus, et teadus on väga kõrgel tasemel, aga probleemid tulevad siis, kui teadustulemusi tahetakse hakata rakendama. Tegelikkus siiski selline ei ole.\nEelnevast saab teha ainult ühe järelduse: Euroopa teadus ei olegi nii hea ja Ameerika oma on ikka palju-palju parem. Samuti viis, kuidas mõnes Julgeid pohjused toimub Julgeid pohjused, kellele antakse uurimisraha ja kellele mitte, on, leebelt öeldes, kentsakas. Võrreldes Ameerikaga liiguvad Euroopa teadlased väga raskelt ühest riigist teise või ühest tugevast ülikoolist teise.\nEuroopas on väga tõsine probleem: kui teadlane on kaitsnud väitekirja, läheb Julgeid pohjused väga vaevaliselt teise tippülikooli või välismaale järeldoktorantuuri, ja see on väga tõsine probleem Eestiski. Ja lõpetuseks, Euroopas on klassikaliselt olnud alati väga hierarhiline teaduse juhtimine — selline Herr Professor Doktor … kuskil kõrgel püramiidi tipus on professor, kes tihti otsustab isegi sadade inimese tegemiste ja otsustuste üle.\nMuide, paljud arvavad, et USA ja Suurbritannia teaduste suhteline eelis baseerubki sellel, et esimesena mindi teaduses üle võimalikult horisontaalsele otsustusmudelile.\nERC loodi eelkõige selleks, et parandada Euroopa tippteaduse olukorda. Tooksin kohe välja ka ERC tegevusprintsiibi: kuna paljudel noorteadlastel on Euroopas väga raske alustada, siis ERC on keskendunud just nimelt nendele ehk meie tulevikule.\nERC tahab suurendada Euroopa Hommikune valu ambitsioonikust, anda teadlastele võimalus esitada julgeid küsimusi.\nMingil määral tahame olla ka eeskujuks liikmesriikidele, luues hästi toimiva teaduse finantseerimise süsteemi ja Julgeid pohjused on ka õnnestunud. Siiski on maid, kus on nähtud, kui efektiivseks on osutunud ERC, ja on sama mall võetud kasutusele. Küll aga me kindlasti täiendame riikide uurimisvõimalusi. ERC eelarve on praegu umbes 1,7 miljardit eurot aastas, kuid see suureneb vaikselt.\nKuidas hindate ERC viimaste aastate tegevust? Rääkige palun ka ERC toimimisprintsiipidest. Olles ise olnud ERC teadusnõukogu liige ja asepresident, on mul mõneti raske oma tööle hinnangut anda, kuid minule endale on ehk kõige suuremaks tunnustuseks see, kui kolm juhtivat ameerika teadlast kirjutasid hiljuti artikli ERCst ja seal nad tunnistavad, et ERC on noorte teadlaste kaasamisel teinud midagi sellist, mida neil Ameerika Ühendriikides teha õnnestunud ei ole.\nNad viitavad Albert Einsteini maksiimile, et kui inimene ei ole andnud oma suurt panust teadusse enne Ma olen selle maksiimi põhimõttega ka ise päri. Miks ERC on siis ikkagi olnud edukas? Ma arvan sellepärast, et me lähtume granditaotluste puhul ühest väga selgest alusprintsiibist — selleks on teaduse väga kõrge tase. Ma väidan kindlalt, et ERCs on igasugune lobi otsustusprotsessides võimatu. Kui keegi otsustab lobi teha, siis Julgeid pohjused sellel tõenäoliselt vastupidine efekt.\nMa seletan, miks. Selle üle otsustavad vastava Julgeid pohjused eksperdikogu liikmed.\nERC organisatsiooniline struktuur on selline, et allume otse teaduse ja innovatsiooni volinikule Carlos Moedasele,4 me oleme väga iseseisvad — otsustame ise, kuidas seda raha kasutame.\nMe otsustame, kui suuri grante anname, me otsustame, millised on meie prioriteedid grantide jagamisel, meil pole mitte ühtegi mujalt või meie enda ettemääratud temaatikat, sest me oleme sügavalt veendunud, et kõige paremini teavad teadlased ise, millist teadust on vaja teha. Ja selleks on meil mandaat, mis on heaks kiidetud nii Euroopa Komisjonis, Euroopa Nõukogus kui ka Euroopa Parlamendis.\nMeil pole mingeid kohustuslikke ja Julgeid pohjused võrgustikke, pole ühtegi majanduslikku või sotsiaalset kohustust. Meil ja meile on ainult üks nõue — teha tipptasemel teadust, midagi sellist, mida kuskil mujal varem ei ole tehtud.\nERCs seob meid kõiki põhimõtteline arusaam, et kõik läbimurdeline maailmas, näiteks Julgeid pohjused wide web või geenitehnoloogia, et kõik need läbimurded on tulnud tipptasemel fundamentaaluuringutest, kus selle uuringu esmategutsejad ei võinud aimatagi, et nad loovad miljarditesse ulatuva tegutsemisharu.\nSuured avastused ei Julgeid pohjused kunagi sündinud teaduslikest programmidest või strateegiadokumentidest. Andke andeks mu otsekohesus, aga hea teadus ei sünni kunagi mingi programmi alusel.\nVaatasime järele, et ka meie oleme rahastanud kliimasoojenemise teemadel, täitsa ilma mingi programmita, samuti umbes uurimisrühma. Kuid siis hakkasime võrdlema, milline on ELi programmi alusel jaotatud vahendite ja teisalt ERC vahendite alusel saadud teaduslik mõjukus. Tulemused oleksid nagu kahelt eri planeedilt — ERC uurijad avaldasid oma tulemusi maailma juhtivates ajakirjades, mida laialdaselt tsiteeriti.\nProgrammi omad olid aga kaunis hallid. Tulemustest kõige rabavam oli see, et kui ERC grantide kliimauuringute tulemusena oli artiklite kõrval jäetud ka 20 patenditaotlust, siis programmi omad olid taotlenud patenti ainult kahele avastusele. Ilma kõrgkvaliteedilise teaduseta ei tule ka mingeid läbimurdelisi rakendusi. Kokku on Julgeid pohjused siiani välja andnud umbes granti ja nendega seoses töötab umbes 40 inimest, peaaegu Pärnu-suurune teadlaskond.\nKokkuvõttes ongi edukuse peamine kriteerium printsiip, et me vaatleme mitte niivõrd avaldamist, artiklite arvu, vaid erialast viidatavust, ja seal, kus see on asjakohane, patente ja kasulikke mudeleid.\nAlles hiljuti sai Tallinna tehnikaülikoolis Julgeid pohjused teadlane, kellel erialane viidatavus on minimaalne.\nMillise tasemega doktoriõpet suudab ta korraldada? Mis aga kaugelt kõige halvem — ta produtseerib omasuguseid juurde ja võib aastateks ette uurimistööd pidurdada.\nBibliomeetriast nii palju, et ERCs on selge soovitus: ärge pange taotlustesse kirja kõiki publikatsioone, kirjeldage meile ainult oma tähtsamaid töid.\nVanemates kategooriates taotlejate puhul vaatame ka taotleja h-indeksit, kuid me ei tähtsusta kindlasti üle ei artiklite arvu ega h-indeksit.\nNobeli auhindu on välja antud ka teadlastele, kelle eelnev h-indeks oli vägagi kasin.\nSelge on ka see, et kui meile tuleb näiteks 45aastase teadlase taotlus, kellel on atraktiivne idee, aga tema taust on Julgeid pohjused, s. Näiteks ERC president, matemaatik Jean-Pierre Bourguignon tegi oma põhilise avastuse 21aastaselt ja seepärast naljatleb ta tihti, et pärast See on loomulikult utreeritud arvamus, aga siiski on selles ka terake tõtt, seda just matemaatika ja teoreetilise füüsika puhul.\nSeega oma finantseerimisotsustega ERC riskib, kuid see risk põhineb siiski kogemusel ja on läbi kaalutud. Veel rõhutan, et me ju sisuliselt ei rahasta institutsioone, vaid üksikteadlasi, kes, tõsi, töötavad ülikoolides, teadusasutustes, firmades jne.\nIdeed ei sünni kollektiivides ja konsortsiumides, ideed sünnivad üksikute inimeste peades — mida geniaalsem inimene, seda geniaalsem idee.\nSeda ei tohi segamini ajada ideede teostamise ja rakendamisega, mida loomulikult tehakse kollektiivselt. ERC grandid on ka ülekantavad, s.\nMine navigeerimisribale Mine otsikasti Vikid toimivad ja arenevad ainult juhul, kui keegi parandab õigekirja ja lauseehitust, lisab fakte, täpsustab sõnastust jne.\nKui ma teiega intervjuuks möödunud oktoobrikuus ühendust võtsin, viibisite parajasti Dublinis ERC juhtkonna koosolekul. Mida te nendel nõupidamistel arutate-otsustate? Asepresidentide valimised toimuvad vabade valimistena, näiteks minul oli ka vastaskandidaat. Teadusnõukogu liikmeks saab olla neli aastat ja siis saab seda veel pikendada kas aasta-kahe-kolme või nelja võrra.\nPärast ERC asepresidendi ametiaja lõppemist on ta Helsingi ülikooli biotehnoloogia instituudi professor olnud varem selle instituudi direktor aastail —Soome molekulaarse ja integratiivse neuroteaduse tippkeskuse direktor alatessamuti Soome Akadeemia professor alates\nKaheksa-aastase tähtajaga teadusnõukogu liikmeid on olnud väga vähe. Kõige tavalisem tähtaeg on neli-viis, harvem kuus aastat.\nMis on rolli mängib selles koroonaviirus? Loe, kuidas Euroopa Parlament kavatseb probleemiga tegeleda. Koroonaviiruse kriis tõi esile kasvava probleemi - ravimite ja meditsiiniseadmete nappus, mis seab ohtu patsiendid, ning paneb surve alla riiklikud tervishoiusüsteemid.\nMul sai Nendel nõupidamistel on meie peamine aruteluobjekt eelarve. Me võitleme pidevalt selle nimel, et meie eelarve ei hanguks mingile tasemele, vaid Julgeid pohjused see pidevalt kasvaks. Miks ta peaks Julgeid pohjused Oleme teinud analüüsi ja Julgeid pohjused tulemused näitavad, et igal aastal jääb — väga-väga head taotlust rahastamata, sest raha ei ole. Praeguse edukuse juures hakkab juba juhuslikkus mängima Julgeid pohjused rolli.\nTeiseks suureks aruteluobjektiks olid kohad, kus meil on selgesti arenguruumi. Näiteks oli meil paar aastat katse korras kasutusel selline uurimistoetus nagu sünergiagrant synergy grant. Meil oli selle käivitamise juures tuliseid vaidlusi ja ka mina olin üks, kes algatamisse pigem skeptiliselt suhtus. Grandi olemus on selline, et mingi täiesti uue suure eesmärgi nimel peaksid koostööks ühinema kaks kuni neli rühma eri aladelt. Mitte administratiivselt, vaid keskse eesmärgi nimel.\nEsimene aasta ei jõudnud meie toetusraha olemuse sõnum päris hästi kohale, laekus hulgaliselt tavapäraseid konsortsiumi taotlusi ja nende keskmine tase oli kehvapoolne. Teisel aastal täpsustasime nõudmisi, saime vähem taotlusi ja mõne tase oli ka erakordselt hea. Tegime senise info põhjal analüüsi ja otsustasime, et jätkame selle grandiga ka edaspidi. Kuhu te siis selle sünergia Julgeid pohjused suunata?


Saaremaa valdade jalgpalliturniiri võitis Lümanda\nSalme spordisaalis mängitud Saare maakonna valdade talimängude saalijalgpalli karikaturniiri võitis Lümanda.\nLümanda meeskonna väravavaht Martin Prostang ütles portaalile jalgpall.ee, et nendeks võistluseks pandi välja oma tugevaim koosseis. „Meile oli tähtis see turniir võita, sest tegu oli esimese saalijalgpalli võistlusega talimängude ajaloos ja karikas Lümandasse tuua oli eesmärgiks,“ rääkis ta.\nPeaasjalikult FC Taritu mängijatele toetudes võttis Lümanda meeskond Salmelt möödunud suvemängudel saadud kaotuse eest finaalis magusa revanši, kui kodusaalis mänginud meeskonna väravasse löödi kolm vastuseta palli ja võideti 3:0.\nProstang ütles, et Salme mängiti finaalis üle puhtalt tahtejõu ja parema üksteisemõistmisega. „Salme mängumehed teevad küll iga päev koos trenni ja saavad iganädalaselt tugevaid mänge, kuid saalijalgpalli iseloom on suurest jalgpallist veidi erinev. Lümanda on selgelt saalis rohkem kokku mänginud,“ märkis väravavaht.\nKuus registreeritud meeskonda jagati kahte gruppi, kus esimeses olid Lümanda, Mustjala ja Kaarma. Võitis Lümanda ja tänu paremale väravate vahele jõudis grupist teisena poolfinaali Kaarma ning viienda-kuuenda koha mänguga leppis Mustjala.\nTeises grupis mängisid Salme, Leisi ja Kärla. Salme kõrval pääses poolfinaali Leisi, kolmanda kohaga pidi leppima Kärla.\nPoolfinaalid üllatusi kaasa ei toonud ning finaali mängisid end gruppide võitjad Salme ja Lümanda, kus viimased jäid peale. Kolmanda koha medalid riputati Leisi meeste kaela, Kaarma oli seekord neljas, Kärla viies ja Mustjala kuues.\nProstang ütles, et Lümanda ülekaal ei olnud suur, kuigi selgelt nõrgemate vastu tulid võidud kindlamalt. „Finaali suureskooriline võit ei näidanud niivõrd ülekaalu, kui Lümanda paremat realiseerimist,“ selgitas ta. „Mänguaeg oli lühike ja üllatusi kogu turniiri vältel ikkagi tekkis, Lümanda suutis neist õnneks hoiduda.“\nProstangi hinnangul oli tase täpselt selline nagu ta olema pidi, sest viis meeskonda kuuest mängisid Saaremaa saalijalgpalli liigat, pea kõik mehed on terve talve saalis mänginud ja harjutada saanud.\nLümanda meeskonnas mängisid: Sander Laht, Martin Prostang, Raimond Salong, Kristen Mere, Keito Liiv, Priit Salong ja Kristo Kallas.\nPildil Lümanda valla meeskond\nFoto: Tiit Põlluäär


Maha äng!: Veel üks pilt Morpheusest - noh, või kaks\nJai, taldrik tühi! Läks ainult - noh, natuke üle nelja tunni.\n14. juuli 2016 22:09\nKuidas saab olla nii raske süüa?!\n/põrnitseb süüdistavalt pooltäis taldrikut, mille kallal poolteist tundi vaeva näinud on.\nKöögiviljad ja kanaliha. No ei tohiks ju midagi ülejõukäivat olla?! See on nagunii üsna väike taldrik ka.\nNo igatahes - seepärast mul kaalu alla võtmine peaks nagu kergelt käima, et mul pole söömise piiramisega mingeid raskusi. Aga samas sellist nälginud välimust nagu vahepeal, ka tulema ei kipu millegipärast =)\n15. juuli 2016 11:41


Taarka Tarõ Köögikõnõ Obinitsas on üks kodune ja hubase interjööriga söögikoht, tõeline seto kultuuri süda. Tarõ pererahvas, Rieka ja Aare Hõrn, on seto kultuuri kauased eestvedajad ning nende kaudu saab iga külaline osa elavast seto kultuurist. Tarõ pakub ehedat seto toitu, lisaks leidub valikus soome-ugri ja ukraina sööke. Sõira, pirukaid, leiba ja sooja jooki saab kaasa osta. Oktoobrist maini saab toitu vaid ettetellimisel, aga kuuma jooki saab alati. Hea teada: Gruppidele on toitlustamine ettetellimisel. Soovi korral saab tellida seto kultuuri esitlust või leelokoori kontserti.


Pärilikkus | Sõnu seletav sõnastik\nPärilikkus - organismi omadus säilitada ja järglastele edasi anda tunnuseid ning nende kujunemise ja arenemise iseärasusi.\nPärilikkus - eluslooduse üldine seaduspärasus, mille kohaselt järglased sarnanevad ehituselt ja talitluselt vanematega teaduslik fakt-teadusliku meetodi abil korduvat kinnitust leidnud teadmine teaduslik hüpotees-teadusliku probleemi eeldatav vastus teaduslik probleem-küsimus, millele vastus hetkel puudub\nPärilikkus on suures osas määratud geenidega, milles sisalduva pärilikkusaine põhjal tekkivad valgud seovad rakkudes organismile potentsiaalselt ohtlike võõrorganismide ja –ainete (viirused, bakterid, mürgid) osi ja esitavad neid immuunsussüsteemile.\nPärilikkus – eluslooduse üldine seaduspärasus, mille kohasel järglased sarnanevad ehituse ja talituse poolest vanematega (pärilikkuse kandjateks on kromosoomides paiknevad geenid). Elu määratlemine on võimalik vaid mitme tunnuse koosesinemise kaudu.\nPärilikkus – looduse üldine seaduspärasus, mille alusel järglased sarnanevad oma vanematele (mitte vaid välimuselt kui ka talitluselt) muutlikkus – liigisisene erinevus üksteisest\nPärilikkus - inimese üksikuid omadusi ja kogu individuaalset arengut tervikuna mõjutavad organismide omadused, mis antakse edasi põlvkonnalt põlvkonnale.\nPärilikkus on üks elu tunnustest, eluslooduse üldine seaduspärasus, mille kohaselt järglased sarnanevad ehituselt ja talitluselt oma vanematega.\nPärilikkus – on looduse üldine seaduspärasus, mille kohaselt järglased sarnanevad oma vane- matega. Pärilikkuse uurimisega tegeleb geneetika.\nPärilikkus - looduse üldist seaduspärasust, mille kohaselt järglased sarnanevad ehituselt ja talitluselt vanematega nimetatakse pärilikkuseks.\nPärilikkus - organismide võime taas toota enda sarnaseid järglasi • Geneetika- teadusharu, mis uurib organismide pärilikkust ja muutlikkust.\nPärilikkus on organismide omadus säilitada ja paljunemisel järglastele edasi anda tunnuste kujunemise ja arenemiste iseärasusi.\nPärilikkus – looduse seaduspärasus, mille kohaselt järglased sarnanevad oma vanematele ehituselt, välimuselt, talituslikult.\nPärilikkus – ELUSLOODUSE ÜLDINE SEADUSPÄRASUS, MILLE KOHASELT JÄRGLASED SARNANEVAD EHITUSE JA TALITLUSE POOLEST VANEMATEGA.\nPärilikkus - looduse üldine seaduspärasus, mille kohaselt järglased sarnanevad ehituselt ja talituselt vanematega.\nPärilikkus – looduse üldine seaduspärasus, mille kohaselt järglased sarnanevad oma ehitusel ja talituselt\nPärilikkus - seaduspärasus, mille kohaselt järglased on sarnased vanematele nii ehituselt kui talitluselt.\nPärilikkus - organismide omadus säilitada ja järglastele edasi anda infot tunnuste kujunemise\nPärilikkus - bioloogia arengus oluline J.J. Rousseau (1712-1778) : “looduslik” teooria.\nPärilikkus - looduse üldine seaduspärasus, mille kohaselt järglased sarnanevad oma\nPärilikkus on organismi võime taastoota endasarnaseid või endasamaseid järglasi.\nPärilikkus – organismide omadus säilitada ja edasi anda järglastele tunnuseid.\nPärilikkus on tunnuste pärandamise võime järeltulevatele põlvedele.\nPärilikkus - *23paari kromosoome,kannavad endas pärilikkuse omadusi.\nPärilikkus – seaduspärasus, kus järglased sarnanevad vanematega.\nPärilikkus on organismide omadus saada endaga sarnaseid järglasi.\nPärilikkus - organismide võime toota endasamaseid järglasi\nPärilikkus - Pärilikkus järglased sarnanevad oma vanematele -Pärilikkuse kandjateks on geenid , mis paiknevad kromosoomides\nPärilikkus tähendab sel juhul õppimisvõimet, mis aga ilma õppimiseks soodsa keskkonnata ei pruugi üldse avalduda (4).\nPärilikkus - on organismide genofondi edasikandumine (pärandumine) mittesugulisel või sugulisel paljunemisel.


Valmistoitu tootvate ettevõtete müügitulu kasvatas suurenenud nõudlus\n11:42 09.05.2017 (Uuendatud 11:46 09.05.2017) lühendatud link\nValmistoitu tootvate ettevõtete müügitulu kasvas 251,2 miljoni euroni, mis on 4,3% rohkem kui eelneval aastal, selgub Maaeluministeeriumis koostatud valmistoitu tootvate ettevõtete 2016. aasta ülevaatest\nTALLINN, 9. mai — Sputnik. „Valmistoitu tootvate ettevõtete müügitulu kasvatas suurenenud nõudlus," ütles Maaeluministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja asetäitja Kadi Raudsepp, vahendab miniseerium.\n„Nõudlus suurenes nii sisetarbimise kui ka ekspordi toel. Sisetarbimise kasvu toetas kiire palgakasv ja suhteliselt madal töötuse tase ning ekspordi elavnemisele aitas kaasa oluliste kaubanduspartnerite majandusolukorra tugevnemine," lisas Raudsepp.\n„Investeeringute suurenemist toetasid erinevad tegurid — soodsast väliskeskkonnast tulenev ettevõtjate majanduskindluse kasv, pankade madalad laenuintressid ning samuti Euroopa Liidu finantsperioodi 2014-2020 toetusmeetmete kasutamine," ütles Raudsepp.\nLisandväärtus töötaja kohta ehk tööviljakus vähenes aastases võrdluses 4 protsenti. „Vaatamata tööviljakuse langusele kasvas tunnitootlikkus eelneva aastaga võrreldes 2,3%, mis näitab, et vähenenud töötundide arvuga suudeti rohkem lisandväärtust luua," lisas Raudsepp.\nLauluväljakul toimus suur toidumess\nValmistoitu tootvates ettevõtetes töötas 2016. aastal keskmiselt 2484 inimest. Aastases võrdluses vähenes hõive 105 inimese võrra (4%). Statistikaameti lühiajastatistika andmetel tegutseb Eestis keskmiselt 90-100 valmistoitu tootvat ettevõtet, ligikaudu 60 protsenti valmistoitu tootvate ettevõtete müügitulust annavad neli suuremat tööstust.\nValmistoitu tootvate ettevõtetena käsitletakse ülevaates valmistoitude (salatid, võileivad jne), suhkru- ja kondiitritoodete, maitseainete ja —kastmete ning eritoitude (lastetoidud, dieettoidud, gluteenivabad toidud jne) tootmisega ning kohvi ja tee töötlemisega tegelevaid ettevõtteid.\nnõudlus, valmistoit, müügitulu, kasv, ettevõtlus, Maaeluministeerium, Kadi Raudsepp, Eesti


Võimuvõitlus raskekaalus. Kes lööb kõige valusamalt ja millal toimub unelmate matš? - Eesti Päevaleht\nPoks 13. detsember 2019\nAnthony Joshua kerkis taas raskekaalu valitsejaks, kuid üks tiitel on tal ikka puudu.\nAnthony Joshua (keskel) on taas raskekaalu valitseja. Pidu koos promootor Eddie Hearniga (vasakul) võis alata. Tulevikus on eesmärk absoluutne tšempionitiitel. Foto: ITAR-TASS / Scanpix\nProfipoksi raskekaalus oli absoluutne tšempion viimati 2000. aastal, kui kõik olulised meistrivööd olid britt Lennox Lewise käes. Eesti tipp-poksija ja telekommentaator Kaupo Arro usub, et paari aasta jooksul saame taas ühe valitseja.\nEesti Päevaleht annab Arro abiga praegustest tippudest ülevaate ja ennustab, kellelt võib lähiajal midagi suurt oodata.


VIDEO: Chicharito tõusis taas Madridi Reali kangelaseks - Sport\nVIDEO: Chicharito tõusis taas Madridi Reali kangelaseks\nJavier Hernandez lõi võiduväravaAFP\nMeistrite liiga veerandfinaalis Atletico vastu võiduvärava löönud Javier Hernandez ehk Chicharito tõusis Madridi Reali kangelaseks ka mängus Celta Vigoga.\nManchester Unitedist laenul viibiv mehhiklane lõi kaks väravat ja aitas Reali koduliigas 4:2 võidule. Veel said võitjate poolel jala valgeks Toni Kroos ja James Rodriguez. Kodus mänginud Celta Vigo poolel tegid skoori Nolito, kes lõi mängu avavärava, ja Santi Mina.\nViis vooru enne hooaja lõppu juhib Hispaania liigat FC Barcelona 81 punktiga. Real jääb maha 2 ja Madridi Atletico 9 punktiga. Neljandal ehk viimasel Meistrite liiga kohal asub hetkel Sevilla (66p), kuid mängu vähem pidanud Valencia jääb neist maha vaid punktiga.


Eestlased ei vaata varahommikul telerit\nMartin Hanson • Martin Hanson, Tööandjate Keskliidu kommunikatsiooniprojektide juht • 21. august 2008 • 2 min\nEmori projektijuht Peeter Teedla sõnas, et kindlasti vaataks televiisorit palju suurem hulk inimesi, kui ülekanne oleks primetime'l ehk televisiooni vaatamise tippajal kuskil kella 21 paiku õhtul.\n"Erinevus on näha ka siis, kui võrrelda, kas on tööpäev või vaba päev. Töö ja väga varajased kellaajad ikka mõjutavad," sõnas Teedla, kes lisas, et ajavahe sööb vaatajanumbrid ära. "Kui ülekanded oleks paremal ajal, siis oleksid ka inimesed teleka ees," lisas Teedla.\nSamas kinnitab Emori projektijuht, et meile olulised medalialad on olnud eestlastele soodsal ajal, millest ka paremad reitingud. "ETV saab palju vaatajaid, võrreldes kasvõi juuliga on ETV vaadatavus suurenenud kõvasti. Kindlasti ei ole praegu kuskil hiigelreitinguid. Aga ETV võidab, sest kõikide pilgud on siiski suunatud peamiselt neile.\nOlümpiamängudega stardipaugu saanud ETV2 on oma vaatajaosakaalult ja reitingutelt samas suurusjärgus, kus teised nišikanalid.\n"ETV2 asub samas kohas, kus näiteks Kanal 11 ja TV6. Kalev sport on veel madalamal. Nii, et olümpiainfoga on inimesed alati kursis," sõnas Teedla.\nOlümpiamängude algusega samaaegselt tõmbas maailma tähelepanu ka avalöögi saanud Gruusia - Vene sõda. Meedia seisukohalt mõjutas see sõda eelkõige uudiste vaadatavust.\n"Mingis konkurentsis need kaks tegevust omavahel ei olnud. Gruusia tõstis peaasjalikult uudistereitinguid ning tõmbas telekate ette palju inimesi, kes ehk muidu ei vaata uudiseid. Olümpia kindlasti ei kannatanud Gruusias toimunu valguses, meedia seisukohalt vähemalt mitte," sõnas Teedla.\nVaatajaskond suurenes oluliselt, kui näha sai Kanteri olümpiavõitu, kahepaadi hõbedat või ka rannavolle otsustavaid eelmänge ning Kanepi hiilgavat esinemist.\nMaailmas köitis televaatajaid enim ujumine, keskmiselt 31 miljonit ameeriklast vaatas Michael Phelpsi võistlemist.\nOlümpiamängud hakkavad lõppema ning ootused meie sportlastele on tasunud ennast 100%.\nMe oleme õnnelik kuld- ja hõbemedaliriik, kelle sportlased võidutsesid rasketes tingimustes. Oleme õnnelikud ning tänulikud.\nLoobime välja suuri sõnu nagu sangarid ning kangelased, jagame pärgi, lubame maad ja ilmad kokku. Patsutame õlale ja juubeldame. Siin aga kogu ilu ka lõpeb.\nIga imeline hetk ning lubadus tuleb aga argireaalsuses kohes katki murda.\nEriliselt labane ning samuti ka sümptomaatiline on valitsuse otsus paarirakendis hõbeda võitnud Jaansonile ja Endreksonile anda hõbeda eest vaid üks preemia.\nValitsuse jaanuarikuist otsust lugedes on kirjas, et kuldmedal maksab nii palju, hõbe nõnda palju vähem ning pronks veelgi väiksema summa. Jutt on ikkagi medalitest.\nHõbedaid on meil kaks, preemia aga ikkagi üks.\nMis juhtub aga siis, kui meie sportlased medali näiteks korvpallis või grupiviisilises kujundujumises koju peaksid tooma? Lubadust tuleb pidada, lubati premeerida, premeerige. Kui aga kitsas käes, siis ei tasu lubadagi.


Metoodiline abimaterjal käsitleb soovituslikke teemasid, mida õppe käigus nii tervikaine kui teiste ainetega seostatult õpetades võiks käsitleda ning pakub välja õpimeetodeid, mille abil seda teha. Arvestades aine ülesehitust, suunatust nii väärtusorientatsioonide kui praktiliste teadmiste omandamisele ja soovituslikku õpetamisaega 9. klassis, on soovitav teadmiste kinnistamiseks kasutada õpimetoodikatena peamiselt essee, referaadi, uurimistöö, arvamusloo, arutelu ja õppekäigu vormi. Teiste ainetega seostamisel on praktiliste teadmiste omandamiseks tähtsad vahendid arutelu ning töö mõistete, teksti ja andmetega. Loovtegevustest, mis on kõige vähem sõltuv ainekava sisust, soovitame võimalusel kaasata Euroopa Liidu õpetamisse eelkõige rollimänge, mis võimaldavad teoreetilisi teadmisi praktiliselt kinnistada.\nPikkusega 1 A4 Times Roman 12 1,5.\nHinnatakse õppija argumenteerimisvõimet, töö keelelist ning tehnilist korrektsust.\nNäiteid essee teemadest\nMiks on vajalik tunda Euroopa Liidu toimimispõhimõtteid?\nKas vabatahtlik teenistus on minu jaoks?\nMiks peaksime teisi Euroopa Liidu liikmesriike toetama?\nPikkusega 2 A4 Times New Roman 12 1,5.\nKoosneb sissejuhatusest, teemaarendusest ja kokkuvõttest.\nPeab põhinema vähemasti ühele allikale ning õppija arvamusele, mis põhineb või viitab sellele allikale.\nHinnatakse õppija leitud allika asjakohasust, õppija võimet allikatest aru saada, õppija argumenteerimisvõimet, töö keelelist ning tehnilist korrektsust.\nNäiteid referaadi teemadest\nMida annab Euroopa Liidu kodakondsus lisaks rahvusriiklikule kodakondsusele?\nKuidas kaitsta Läänemerd?\nKuhu tõmmata Euroopa Liidu piirid?\nIndividuaaltöö puhul pikkus kuni 5 A4 Times New Roman 12 1,5.\nGrupitöö puhul kuni 10 A4 Times New Roman 12 1,5.\nUurimistöö annab ülevaate püstitatud teema või küsimuse kohta ning võib, kuid ei pea sisaldama õppija(te) analüüsi teema kohta.\nUurimistöid on soovitav esitada tunnis, suurendamaks õppijate eneseväljendus- ja esinemisoskust.\nHinnatakse õppija(te) leitud allika asjakohasust, õppija(te) võimet allikatest aru saada, õppija(te) argumenteerimisvõimet, töö keelelist ja tehnilist korrektsust ning töö esitamist, kui selleks leitakse tunni raames võimalus.\nNäiteid uurimistöö teemadest\nEuroopa põllumajanduspoliitika mõju Eesti piimatööstusele\nEuroopa kodakondsuse kujunemine\nKuidas toimub eraisiku puhul maksude maksmine Euroopa Liidus?\nPikkus 1 käsikirjalehekülg.\nKoostatakse klassiõppe raames, olles eelnevalt käsitlenud arvamusloo aluseks olevat teemat.\nKoosneb märksõnadest, mida tuleb kasutada arvamusloo koostamisel.\nLahendab üht probleemi, mis püstitatakse soovitavalt küsimuse vormis.\nArvamuslugu peab sisaldama õppija seisukohta ning selle toetamiseks toodud näiteid.\nHinnatakse õppija argumenteerimisoskust, teksti sidusust ja terviklikkust ning võimet etteantud märksõnu avada.\nNäiteid arvamusloo teemadest\nKas õpilaste õpiränne on Eestile hea?\nMiks peaksin olema salliv?\nLaenuvõtmise poolt ja vastu”.\nÕppijatele antakse lisaks informatsioonile ka ülesanne õppekäigul lahendamiseks. Selleks on neil praktiliselt vaja ette valmistada küsimusi, mida õppekäigul esitatakse.\nÕppekäigu põhjal valmistavad õppijad kas grupitöö, essee,esitluse vmt.\nEsitatud tööd hinnatakse vastavalt selle vormile. Hinnatakse ka õppijate aktiivsust õppekäigul uut infot teada saada.\nArvestades piiratud võimalusi õppekäike läbi viia, soovitame valida külastuseks eelkõige suuremaid ning ülevaatlikult Euroopa Liidu teemaga tegelevaid organisatsioone, näiteks:\nEesti Töötukassa (EURES)\nSamuti võib kutsuda kooli esinema Euroopa Liidu teemaga seotud ametnikke, poliitikuid ja spetsialiste, täiendamaks või asendamaks õppekäiku.\nKlassijuhataja tundi, aga ka karjääriõpetuse ja ühiskonnaõpetuse tundidega seoses on sobiv viia läbi ka arutelusid. Diskussioonid peaksid põhinema kodusel ülesandel otsida teema või küsimuse kohta infot ning materjale. Arutelu on vajalik õpimeetod väärtuspõhiste teemade, nagu näiteks multikultuursus või Euroopa identiteet, käsitlemiseks.\nEesti keele ning võõrkeeletundides tähtsamate mõistete õppimine, mis seostuvad Euroopa Liidu kodaniku õiguste, kohustuste ja vabadustega ning praktiliste igapäevaküsimustega nagu maksud, palk või igapäevaelus vajalikud dokumendid.\nVõõrkeelse teksti lugemine, mõistmine ja ümberjutustamine või praktilise ülesande lahendamine. Tekstide ja ülesannete teemadeks võiksid olla praktilised olukorrad nagu meditsiiniasutuse külastamisel kindlustusvormi täitmine, töökuulutuste lugemine või tarbijainfo mõistmine võõrkeeles.\nEestikeelse teksti lugemine, mõistmine ja praktilise ülesande lahendamine. Tekstide ja ülesannete teemad võiksid olla kultuurilised või poliitilised, käsitledes teiste liikmesriikide kirjandust, päevapoliitikat või Eesti poliitilisi seisukohti Euroopa Liidu teemadel.\nEtteantud andmete põhjal nende esitamine teises vormis (näiteks diagrammi koostamine) või vastupidiselt diagrammi tõlgendamine andmete saamiseks näiteks loodusainete või matemaatika õppe raames.\nMängu valmistamine ja mängimine kunstiainete, loodusainete ja keeletundide raames, näiteks Euroopa riikide asukohtade, pealinnade või nimede kohta.\nSeinalehe valmistamine kunstiainete ja loodusainete raames, näiteks Eesti ja teiste Euroopa Liidu liikmesriikide geograafilise asukoha, rahvusloomade või –toitude kohta.\nTöö kaardiga loodusainete raames.\nTöö Euroopa Liidu sümboolika ja liikmesriikide sümboolikaga kunsti- ja loodusainete raames.\nEuroopa Liidu teemadel läbi viidav konkurss – ühe klassi, mitme klassi või terve kooli raames, näiteks joonistusvõistluse või mängu valmistamise näol.\nInteraktiivne või füüsiline portfoolio näiteks eri Euroopa loodusregioonide taimestiku või loomastiku, Euroopa Liidu liikmesriikide pealinnade või liikmesriikide või Euroopa Liidu eelarve kohta.\nAjalehe või ajakirja valmistamine näiteks Euroopa Liidu kodaniku staatuse hüvede ja kohustuste, rahvusvähemuste või tarbijaõiguste kohta.\nMängu valmistamine ja mängimine kunstiainete, loodusainete ja keeletundide raames, näiteks Euroopa riikide asukohtade, pealinnade või nimede kohta..\nTöö Euroopa Liidu sümboolika ja liikmesriikide sümboolikaga kunsti-, loodusainete ja sotsiaalainete raames, keskendudes sümbolite tekkelugudele.\nKunstiainetes Euroopa Liidu liikmesriikide kunsti ja muusikaga tutvumine.\nEuroopa Liiduga seotud tähtsamate isikute tundmine – Eesti europarlamentäärid, Euroopa Komisjoni president, Euroopa Ülemkogu eesistuja.\nRollimängu kaudu on soovitav lahendada mõnda praktilist probleemi, mis Euroopa Liidu kodanikuna võib õppijaid tabada. Näiteks mängida läbi olukord, kus õppija soovib saada teises liikmesriigis sotsiaalabi või minna teise Euroopa Liidu liikmesriiki õppima.\nRollimängus on tähtis õpetajal valmistada ette õppijatele piisavad allikmaterjalid olukorra lahendamiseks või suunata õppijaid eelnevalt, ühe mängu osana, neid ise otsima.\nÕpetaja ülesandeks on ka määrata mängus osalejate rollid.\nRollimängu raames tuleks lahendada üht ning arusaadavat probleemi ja olukorda.\nSoovitame rollimängu kestvuse hoida lühikesena, kuni 5 minutit.\nNäited praktilistest ülesannetest ning nende ülesehitusest on kõige mugavamalt leitavad riigieksamite varasematest ülesannetest, näiteks ühiskonnaõpetuse valdkonnas aadressil http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/1/PK_uhiskond2.pdf\nEuroopa Liidu poolt pakutavad abimaterjalid teemavaldkonna õpetamiseks on leitavad aadressilt http://europa.eu/teachers-corner\nEuroopa Liidu poolt lastele suunatud materjale teemavaldkonna kohta on võimalik leida aadressilt http://europa.eu/kids-corner


M: Lääne - Siberi Laika Kutsikad - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 23 Jaan 2018, 01:48\nM: Lääne - Siberi Laika Kutsikad\nLiitunud: 27 Sept 2017, 00:41\nTsikkel: Honda VTX 1300, Cfmoto 500 A\nLugemata postitus #1 Postitas Alex383 » 27 Sept 2017, 00:51\nSünd 17.09.2017. 3 isast ja 4 emast. Kõik kutsikad on suured ja terved. Söövad hästi. Vanemad on jahikoerad, on jahippassid ja tõutunnistused. Käivad jahil ja elavad koos. Isa on Estonia tšempiooni kandidaat ja rahvusvahelise tšempiooni kandidaat. Otsing umbes 1 km. Töötavad väga hästi. Laika on hea perekoer ja valvur. Kutsikatega kaasa dokumentid:\nTõutunnistused, europassid, kiibistamine. PRAEGU SAAB VÕTTA KOJU.\nKõik isased ja 1 emane on broneeritud. JAANUD 3 EMAST\nHind: 300 euro\nViimati muutis Alex383, 06 Nov 2017, 00:24, muudetud 7 korda kokku.\nLugemata postitus #2 Postitas simp » 27 Sept 2017, 08:43\nAlex383 kirjutas: Sünd 17.09.2017. Kutsika saab koju võtta pärast 17.10.2017\nEnne seitsmendat elunädalat ei tohiks kutsikaid pesakonnast eraldada. St, 4 nädalat pärast sündi on way liiga vara.\nTavaliselt on liiga vara loovutatud kutsikatega rohkem probleeme.\nSoovitan lugeda kennelliidu kasvataja juhendit.\nhttp://kennelliit.ee/kasvatajad/kasvata ... tusleping/\nLugemata postitus #3 Postitas Alex383 » 27 Sept 2017, 11:24\nMul on koerad juba ammu. 1 kuu pärast ema ei ela kutsikatega, nendel on juba hambad, ja nad söövad ise. Vene jahimehed teevad nii:\nhttp://www.kurzhaar.ru/porodi/350-pravi ... lya-okhoty\nLugemata postitus #4 Postitas simp » 27 Sept 2017, 12:38\nSöövad nad tõesti ise, aga pesakonnalt/emalt on neil sellel ajal veel palju õppida.\nOn põhjus miks Euroopa kennelorganisatsioonid nõuavad liikmetelt vähemalt 7-8 nädalast pesakonnaperioodi. Osades USA osariikides on ilma mõjuva põhjuseta(vanemate surm nt) noorema kui 7 nädalase kutsika loovutamine seadusega keelatud ja karistatav.\nPikem uurimustöö käitumisprobleemide ja loovutusperioodi seose kohta on leitav siit: https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/21865608\nLühidalt, tõenäosus, et koeral käitumisprobleemid tekivad, on tugevalt seotud loovutusajaga.\nEga ma ei loodagi, et sa oma plaani muudaksid, aga potensiaalsetel ostjatel on õigus teada, et pakutav loovutus- ja pesakonna lõhkumise aeg ei ühti hea tava ja praktikaga. Viimast kinnitavad nii kohalik Eesti kennelliit kui ka ülejäänud suuremad kennelorganisatisoonid euroopas/usas(näidetena võib võtta AKC usast, KC UK'st).\nedit: Lisaks soovitan potensiaalsetel ostjatel kontrollida, kas saadavad "europassid" on kohaliku kennelliidu poolt väljastatud ja kutsikad on tõuraamatus registreeritud. Sellise praktikaga kasvatajate kutsikatel on tihti dokumentidega probleeme.\nViimati muutis simp, 27 Sept 2017, 13:54, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #5 Postitas Alex383 » 27 Sept 2017, 13:20\nVõib olla teistel tõukoeratel on vaja 7 nädalat. Aga laika võib olla teine koer. 30 - 40 päeval ema ei saa kutsikatega elada. Kui te tegelete selle tõuguga, siis peate seda teadma. Muidugi on parem, kui kutsik on pesakonnas oma vennadega ja õedega nii kaua, kui võimalik. Aga see ei ole reegel.\nLugemata postitus #6 Postitas simp » 27 Sept 2017, 13:56\nAlex383 kirjutas: Võib olla teistel tõukoeratel on vaja 7 nädalat. Aga laika võib olla teine koer. 30 - 40 päeval ema ei saa kutsikatega elada. Kui te tegelete selle tõuguga, siis peate seda teadma. Muidugi on parem, kui kutsik on pesakonnas oma vennadega ja õedega nii kaua, kui võimalik. Aga see ei ole reegel.\nKui kennelliit nendele loomadel passid väljastab ja tõuraamatusse sisse võtab, siis on see reegel. Toon taaskord välja kenneliidu juhendi kasvatajale:\n7. Loovutan ainult terved, märgistatud, ussikuurid läbinud ja eakohaselt vaktsineeritud heas vormis olevad sotsialiseeritud kutsikad koos lemmikloomapassiga koerapidamiseks sobivatesse tingimustesse peale seitsmendat elunädalat. Juhendan vajadusel omanikke ning jälgin oma kasvandike arenemist. Teatan ostjale loovutushetkel kutsikal teadaolevast veast, mis võib osutuda takistuseks esinemisel näitusel või katsetel või aretuses kasutamisel või vajab veterinaarset sekkumist. Olen teadlik, et võin registreerida kutsika mitte-aretuseks (MA) registrisse.\nLugemata postitus #7 Postitas Alex383 » 27 Sept 2017, 14:20\nMul oli palju pesakonnad, aga kennelliit andis mulle tõutunnistused varem kui 7 nädalad. Tavaliselt ostjad võtavad kutsika koju 1,5 - 2 kuu pärast, aga kui vaja, saab võtta varem, minu arust polle hullu ei toimu.\nLugemata postitus #8 Postitas pühak » 27 Sept 2017, 14:52\nLõpuks on see oma asi, kui noorelt või vanalt keegi kutsikad ära müüb, kui just nii äärmusesse ei lähe, et loomakaitse sekkub. Teemaalgatajale jõudu kutsikate müügiga, aga uus foorumlane oleks võinud esimese asjana oma tsiklist kirjutada või selle kohta küsida, mitte siin kutsikatega äritseda. Ja "siiber" omastavas käändes on "siibri," mitte "siiberi." Kui aga Siberit mõtlesid, siis see kirjutatakse ühekordse i-ga.\nLugemata postitus #9 Postitas simp » 27 Sept 2017, 15:25\nAlex383 kirjutas: Mul oli palju pesakonnad, aga kennelliit andis mulle tõutunnistused varem kui 7 nädalad. Tavaliselt ostjad võtavad kutsika koju 1,5 - 2 kuu pärast, aga kui vaja, saab võtta varem, minu arust polle hullu ei toimu.\nTõutunnistused võidki varem kätte saada, aga loovutada varem ei tohi. Eks kokkuvõttes kennelliit otsustab, sest nad on nüüd teie praktikast teadlikud.\npühak kirjutas: Lõpuks on see oma asi, kui noorelt või vanalt keegi kutsikad ära müüb, kui just nii äärmusesse ei lähe, et loomakaitse sekkub.\nEi ole oma asi, kui EKL'i poolt dokumenteeritud looma müüd. Kennelliidu poolt väljastatud pass annab teatud kinnitused.\n1. looma paljundamisel on järgitud kennelliidu "paljundamise" reegleid.\n2. looma päritolu(vanemad) on kinnitatud ja sugulussidemed on tõuraamatust jälgitavad. See aitab kennelitel loomade paaritamisel paremaid otsuseid vastu võtta(geneetiliste haiguste vähendamiseks jne...)\nTäpsemalt saab lugeda EKL'i tõuraamatu määrusest: http://kennelliit.ee/wp-content/uploads ... 7-2017.pdf\nRe: M: Lääne - Siberi Laika Kutsikad\nLugemata postitus #10 Postitas Alex383 » 27 Sept 2017, 15:43\nTavaliselt 2 kuu pärast mul juba ei ole kutsikaid. Kui ostja tahab, et kutsikas oleks kauem, siis leppib minuga kokku ja broneerib. Aga 30 elupäeva pärast, ema ei ela kutsikatega sest ise ei taha.\nLugemata postitus #11 Postitas Alex383 » 02 Nov 2017, 17:09\nJaanud 3 emast.\nLugemata postitus #12 Postitas reimps » 02 Nov 2017, 18:14\nTegelt võiks aga nii teha, et elusolendeid ei müü. Ei siin ega niisama.\nLugemata postitus #13 Postitas Alex383 » 05 Nov 2017, 17:37\nKutsikate isa (Jahisarv Iisai Aber EST - 01066/13) sai täna CAC, CACIB ja TP rahvusvahelises näituses. Ja praegu ta on Estonia tšempiooni kandidat ja rahvusvahelise tšempiooni kandidat.\nLugemata postitus #14 Postitas onusnooker » 05 Nov 2017, 22:23\nSellised meil ongi need koerte ärikad-mitte aretajad. Kahju, et ei tehta nii nagu vaja. Ega heausklik koera ostja seda tavaliselt teagi, et alla 2 kuu ei ole soovituslik kutsikat ema juurest ära viia. Mis imeloom see Laika siis on, et nii vara ära vaja kutsikad ärida ja emaga koos kasvada kauem ei tohi kui 40p, kas söövad siis tõesti nii palju, et ei jõua toita?\nLugemata postitus #15 Postitas Alex383 » 05 Nov 2017, 23:52\nKõik asjad on tehtud seaduse järgi. Uurisin seda küsimus. Varem kui 7 elunädalat mitte üksi kutsik ei loovutanud.\nEma ei pea sööta kuni 60 elupäevani, aga kutsikad peavad olema pesakonnas sotsialiseerimiseks.


Chevrolet Varuosad - Ladu24.ee\nChevrolet varuosad soodsalt ja suurima tootevalikuga. Chevrolet autovaruosad saavadal mitmes erinevas hinna ja kvaliteedikategoorias. Leia Chevrolet varuosad kiiresti ja lihtsalt kasutades meie autootsingut. Juhul kui otsitavat toodet meie valikust ei leia siis saada julgelt päring info@ladu24.ee või kasuta live chat akent. Kõik meie tootevalikusse kuuluvad Chevrolet varuosad on kvaliteetsed, garantiiga ja vastavad OE standarditele.\nVali Chevrolet Mudel:\nCAMARO Kabriolett 2015-\nCELEBRITY Sedaan 1981-1989\nCHEVELLE Sedaan 1972-1977\nCITATION Luukpära 1979-1985\nCORVETTE (C8) 2019-\nCORVETTE Kabriolett (C8) 2019-\nEXPRESS Kaubik 1995-2002\nIMPALA Sedaan 1993-1996\nMONTE CARLO Kupee 1999-2007


Eurotsoon leppis kokku Kreeka võlaleevenduses - Välismajandus - Majandus\n22. juuni 2018, 8:42\nEurotsooni rahandusministrid leppisid reede varahommikul kokku Kreeka võlaleevenduses, teatas Euroopa Komisjoni majandusvolinik Pierre Moscovici pärast maratonkõnelusi Luksemburgis.\n"Kreeka kriis lõpeb täna siin," lausus Moscovici. "Me jõudsime viimaks selle tee lõppu, mis oli nii pikk ja keeruline, mistõttu on see ajalooline hetk."\nSuure osa laenude tagasimaksmise tähtaegu pikendatakse 10 aastaks ja võlga restruktureeritakse, et Kreeka võetaks võlaturul paremini vastu.\nKreeditorid nõustusid eraldama kolmandast abipaketist Kreekale 15 miljardit eurot riigi abiprogrammist lahkumise hõlbustamiseks ning see jätab Kreekale 24 miljardi euro suuruse turvapuhvri.\nVäljaande Financial Times andmetel pikendatakse tagasimaksmist umbes 100 miljardi euro osas. Kolmas laenuprogramm oli 86 miljardit eurot, millest Kreeka on välja võtnud 47 miljardit. Summa aitab Kreekal hakkama saama ilma selleta, et koheselt oleks vaja turgudelt rahastamist hankida\n"Ma olen rõõmus," ütles Kreeka rahandusminister Efkleidis Tsakalotos kõneluste järel. "Aga, et see oleks asja väärt, peame tagama, et kreeka rahvas näeb konkreetseid tulemusi...nad peavad tunnetama muutust oma taskutes," lisas ta.\nSaksamaa survel jääb Kreeka võlaleevendus lühiperspektiivis sõltuma kokkulepitud reformide elluviimisest, mis võib edukaks osutumise korral tuua valitsuse eelarvesse aastas umbes miljard eurot.\n"Me tagame, et surve edasiste reformide elluviimiseks jääb tugevaks...keskpikas ja pikas perspektiivis," ütles Austria rahandusminister Hartwig Löger.\nAlates 2010. aastast on Kreeka saanud rahvusvahelisi laene ühtekokku 300 miljardi euro väärtuses ning riigi erasektori võlga on oluliselt restruktureeritud.\nAbiprogrammidega kaasnesid ranged kasinusmeetmed, mis paiskasid riigi tõsisesse majandussurutisse, mis tõi omakorda kaasa massilise töötuse.\nKreeka tööpuudus on praeguseni eurotsooni suurim - 21 protsenti.\nKreeka on kaotanud kaheksa kriisiaasta jooksul veerandi oma SKP-st ning riik suutis taastada majanduskasvu alles eelmisel aastal. Reitinguagentuurid on sel aastal tõstnud riigi krediidireitingut, viidates paranevale eelarveolukorrale, poliitilisele stabiilsusele ja majanduskasvule.


Arco Vara laiendab Sofias haaret\nIndrek Mäe • 12. mai 2016\nArco Vara laiendab Sofias äritegevust. Foto: Raul Mee\nArco Vara omandas Bulgaaria äriühingu Sofia Parkside EOOD, millele kuuluvad pealinna Sofia Iztoki linnaosa krundid.\nTegemist on 2015. aasta juulis eellepingu sõlmimisega alanud protsessi lõpetamisega ning Eesti ettevõtte omandusse läksid krundid kogupinnaga 2470 ruutmeetrit.\n„Sofia Parkside EOOD aktsiate omandamisega astusime enda kasvamisel olulise sammu,“ rõõmustas Arco Vara juhataja Tarmo Sild. „Krundile rajatavad korterid on hea asukohaga ja metrooühendusega ning pool arendusest piirneb pargiga,“ rääkis Sild asukoha eelistest.\nSilla sõnul on Arco viimased kümme kuud tegelenud krundi arendamisega, sellesse seejuures oluliselt omakapitali investeerimata. „Teises kvartalis lõpetame detailplaneeringu, kolmandas projekteerimise ja saame ehitusloa ning ehitus ja eelmüük algavad neljandas kvartalis,“ kirjeldas Sild krundiga seotud selle aasta plaane.\n„Arvestades meie Sofia meeskonna senist suurepärast arendustööd Mastirski Livadi projektis ning Sofia kui linna kasvu ja Bulgaaria majanduse kontsentreerumist suurlinnadesse, on meil kõik eeldused oodata projekti õnnestumist,“ oli Sild lootusrikas.\nProjekt koosneb kolmest korterelamust, müüdava kogupindalaga ca 7700 ruutmeetrit ning oodatud tuluga üle 7 miljoni euro. „Prognoos on konservatiivne nagu ka meie senised prognoosid Manastirski Livadi projektis, tegelikult loodan enamat,“ lõpetas Sild.