rally.ee ... > «Lilleõis» pani kiiremate meeste närvid proovile\n... > «Lilleõis» pani kiiremate meeste närvid proovile\n13. september 2009 17:40 Loe kommentaare (0)\n«Lilleõis» pani kiiremate meeste närvid proovile\nRahvaralli karikasarja viies etapp peeti Läänemaal\nLäänemaa rahvarallil sõidetud kümnest katsest kaks viidi läbi Kiltsi lennuväljal, kus võistlejad pidid läbima lilleõieks kutsutud vigursõidukatse. 4WD autodel sõitnud meestele kujunes see tõsiseks katsumuseks.\n"Jorjenite" joonistamine sujus mõnel paremini, mõnel halvemini, kuid Mitsubishi Lanceritel võistelnud mehed kinnitasid kui ühest suust, et need autod tünnide vahel parimad võistlusvahendid ei ole.\n"Lill on ajuvaba," iseloomustasid vigursõidukatset rallil esikoha saavutanud Rainer Parik ja Renee Reinu, kes vigursõidukatse esmakordsel läbimisel said kirja 47. ning teistkordsel läbimisel üldarvestuse 60. aja. Mehed tunnistasid, et neljarattaveoline Lancer on sellise vigurdamise tarbeks sobimatu auto. "Subaruga saab seal veidi paremini hakkama. Mitsubishil sildadevaheline diferentsiaal blokeerib sillad ära," selgitasid nad. "Evod sõitsid "lillel" aegu ühte auku."\nKristjan Peegel ja Mart Parbo, kes võistlesid Subaru Imprezal, tulid endi sõnul vigursõidukatsega veidi paremini toime, kui Mitsubishidel sõitnud konkurendid. "Lill oli normaalne," märkisid nad. "Meil oli ainult see mure, et roolivõim "kaob ära". Nähtavasti on põhjuseks roolivõimendi leke. Auto iseenesest keerab paremini, kui Mitsu."\nNumber 83 all sõitnud võistlejaile avaldas enim aga muljet hoopis kruusakatsel olnud hüpe. "See oli hea," sõnas Peegel, kelle hinnangul rallitrassil tervikuna tõsiseid miinuseid ei olnud: "Vaid katsete teisel läbimisel olid mõned kohad veidi pehmed."\nHelmet Palm ja Manivald Kasepõld pidasid seevastu teist läbimist kohati šikaanides rööpasse sõidetud katsetel päris heaks. "Ralli teine pool läks päris hästi," rõõmustas Mitsubishi Lancerit roolinud Palm. Tema sõnul tuli ette vaid üks tõsisem eksimus eelviimasel katsel. "Katse lõpus pärast finišihoiatust "läks pikaks" ja sõitsime kurvist välja," märkis enne "lilleõit" poodiumikohta lootnud Raplamaa võistleja.\n"Helmetil on kiirus üleval," kiitis kaardilugeja pilooti. Palm omakorda oli rahul, et võistluskaaslasel jätkus kiidusõnu vaatamata sellele, et absoluutarvestuses tuli neil leppida neljanda kohaga. "Ikkagi hea, et nii vana rallimees kiidab," sõnas Helmet Palm.\nTeise kohaga ralli lõpetanud Arsi Tupits ja Kaarel Sangernebo jäid samuti võistlusega rahule. "Päris hästi läks, kuigi väikseid apsakaid oli," ütlesid nad. "Pidurdusmaad hindasime valesti, kartsime kurve. Korra lõikasime sisse ja saime ühele väiksele mättale pihta. Kokkuvõttes läks üllatavalt hästi."\n"Lill läks metsa," kommenteeris Tupits. "Miks see katse välja ei tulnud? Tulnuks rohkem "pähe anda"! Aga vast saime hakkama."\nLäänemaa rahvarallil kolmanda koha karika välja teeninud Rain Rannala sõnul võinuks "lilleõis" olla suurem, et tema Mitsubishi Lancer Evo 5 seal paremini keerama oleks mahtunud. Teisisõnu jagas koos Simmo Nestoriga võistelnud tallinlane sama seisukohta, mida teised Evo-mehed ehk et lähestikku asetatud tünnide vahel keerutamine oli auto eripära arvestades suhteliselt vaevarikas ettevõtmine. ""Lilleõis" oleks võinud ainult olemata olla, 4WD autode jaoks on see piin."\n"Pingeline võistlus oli. Konkurents teise koha peale oli tihe Arsi, Mihkli (Vaidlo - toim.) ja Helmetiga," lisas Rannala. "Üldiselt olid katsed head, legend kahjuks puudulik nagu viimastele rahvarallidele kohane. Küll aga ei saanud aru, et miks paljud karistused jäid tabelitesse märkimata."\nRajalegend tekitas probleeme ka Ain Kastanile ja Urmas Ploomile, kes võistlesid vanema generatsiooni Mitsubishi Lanceriga. Nemad jäid ralli võitjaist juba rohkem kui minuti kaugusele, platseerudes üldises paremusjärjestuses viiendale positsioonile.\n"Meil läks üsna keskmiselt," kommenteeris kaardilugeja. "Enda vigu oli. Puterdasime mitmes kohas. Mitu korda kadus legendis järg käest ära, kuid õnneks püsisime tee peal. Mingeid tõsisemaid apse ei juhtunud."\n"Selles suhtes on hästi, et oleme elus ja terved," võttis Kastan rallipäeva ühte lausesse kokku.\nSubaru Imprezal sõitnud Jaan Kronberg ja Elvis Pukk, kes finišeerisid kaheksandal kohal, pildusid samuti mõned kriitikanooled rajalegendi suunas. "Legend on nagu on. Saime aru, et see praegu ei sõltunud korraldajast. Muidugi oleks parem, kui legend oleks detailsem, teeks sõidu palju põnevamaks," sõnas Kronberg.\nJaan Kronberg tunnistas, et kuigi poodiumile asja ei olnud, võis sõiduga tervikuna väga rahul olla. Untsu läks neil vaid kolmas lisakatse, kui auto teelt välja sattus. "Kolmandal sõitsime välja ja lasime end teele tagasi lükata," lausus juht.\n"Mis "lilleõit" puudutab, siis tundus, et see tuli meil halvasti välja, aga aegu vaadates ei saa väga kurta," jätkas Kronberg. "Niisuguse katse läbimine nõuab konkreetset sõidujoont. Väga hästi sai seal hakkama Risto Märtson, kes oskas selle läbida normaalses "driftis"".\nRisto Märtson ja Marko Kasepõld, kes sõitsid samuti Subaru Imprezaga, lõpetasid Läänemaa rahvaralli kokkuvõttes kuuenda kohaga. Kaardilugeja sõnul võis vigursõidukatse küll välja tulla, kuid ei meeldinud see tema arvates kellelegi. "Ma arvan, et keegi ei olnud sellega väga rahul," ütles Kasepõld.\nMarko Kasepõllu hinnangul tulnuks leida parem kompromiss vigursõidukatse ja kiirete kruusakatsete vahel. "Metsavahel sõidetud katsed olid väga lahedad, aga selliste kiiruste juures niisugustel teedel oleks vaja kordki rajaga eelnevalt tutvuda."\nKohati küündis 4WD autode kiirus sirgematel teelõikudel tublisti üle 150 km/h. Rainer Parik lausus, et oli kohti, kus kiirus kasvas 160-170 km/h. "Rada oli siiski päris hea," ütles Parik. "Teekate pidas vastu ja autot ei lõhkunud, nagu juhtus Valgas. Sealsel rahvarallil oli tippkiirus kohati muidugi veel suurem."


Külmiku Energiatarbimine » See On Palju Energiat, Mida Ta Tarbib - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardSee mõjutab sügavkülmiku energiatarbimist\nEnergiasääst võrreldes energiatõhususe klassiga A\nSee suurendab energiatarbimist\nKülmutusseadme suurus ja külmutusvõime on suuresti vastutavad nende energiatarbimise eest. Külmik on sügavkülmikute suurim. Nii et teil ei ole majapidamises kõige rohkem energiat, sa peaksid teadma säästupotentsiaali.\nKaasaegseid sügavkülmikuid iseloomustab väike energiatarbimine. Nad töötavad uusimate elektrooniliste tehnoloogiate ja suure jõudlusega jahutussüsteemidega. Praegustel mudelitel on ka parem uksetihend ja optimeeritud soojusisolatsioon.\nTuginedes oma tehnilistele väärtustele, on külmik grupeeritud kohaldatavate energiatõhususe kategooriate alla. Kategooriate A +++ ja G vahel saate valida seadme standardi. Kõige soodsam energiatarbimine lubab kategooria A +++, kõige võimsam tarbib grupi G seadmeid.\nA + kategooria säästab kuni 20 protsenti\nKategooria A ++ säästab kuni 40 protsenti\nA +++ kategooria säästab kuni 60 protsenti\nVõimalikud säästud põhinevad eriti ökonoomsetel seadmetel. Keskmisest kõrgema energiasäästuga seadmed võivad tarbida rohkem kui 200 kilovatt-tundi aastas võrreldes vanemate A-kategooria mudelitega. Täpsemalt öelge tootja andmed üksikute mudelite kohta.\nKülmiku paigaldamise koht ei tohi olla kütteseadme, ahju, pliidi või nõudepesumasina lähedal. Need soojusallikad suurendavad toatemperatuuri. Külmutusseadme temperatuuri säilitamiseks sügavkülmikus on vaja vastavalt suuremaid energia väljundeid.\nKülmiku jäätumiseks on vajalik ka kõrgem energiavajadus. Külm peab tungima läbi jääkihi, et külmutatud kaubad külmutada. Kui jää moodustamine eemaldatakse varakult, vajab seade vähem energiat. Vältige kõrget õhuniiskust rinnus. Soojem õhk peaks jahutuspiirkonda harva ja võimalikult lühikese aja jooksul voolama. Niiskus ja soe õhk põhjustavad suuremat energiatarbimist.\nEnne sügavkülmiku paigaldamist jahedasse ruumi küsige tootjalt toatemperatuuri. Kui keskkond on sõltuvalt seadmest liiga külm, ei lülitu kompressor sisse ja külmutatud toit võib sulatada.


Sibyl Vane (Foto: Danel Rinaldo)\nMark Kostrov - trummid (2010-2013)\nErkki-Siim Kalbus - trummid (2014)\nSiim Jõgioja - trummid (2014-2015)\nKristjan Kaasik - kitarr (2020-2022)\nMuusikaliselt paigutub Sibyl Vane alternatiivroki, bluusi ja popi piirile, seda iseloomustab melanhoolne ekspressiivne helipilt. Aastate jooksul on bänd tuuritanud nii Eestis kui ka Euroopas. Bändi esimesed kaks albumit "Love, Holy Water & TV" ja "Sibyl Vane" avaldati Läti plaadifirma I Love You Records poolt. 2020. aastal avaldati album "Duchess". Bändi albumid on pälvinud positiivset tagasisidet muusikakriitikutelt nii Eestis kui ka kaugemal. Sibyl Vane osales loooga "Thousand Words" Eesti laulul konkursil 2018. aastal ja võitis üldkokkuvõttes neljanda koha. Bänd on aastate jooksul olnud mitmete sotsiaalsete probleemide eestkõneleja ja teinud heategevuskontserte. Oma kodulinna Pärnu aktiivsete eestkõnelejatena avaldas bänd 2019. aastal spetsiaalse interaktiivse turistikaardi.\nLoomine ja debüütalbum "Love, Holy Water & TV"[muuda | muuda lähteteksti]\nDetsembris salvestas Sibyl Vane Kaunases esimese Eesti bändina oma loo "Sugar High" rahvusvahelisele veebimuusikakanalile Balcony TV, mis avaldati 18. jaanuaril 2013.\n2014. aastal ilmus Sibyl Vane'i singel "Supersonic" Los Angeleses paikneva plaadifirma Cleopatra Records rahvusvahelisel kogumikul "Indie Rock Girls With Guitars". Samal aastal ilmus bändi esimene muusikavideo loole "On 'til Dawn".\nTeine album "Sibyl Vane"[muuda | muuda lähteteksti]\n21. aprillil 2017 andis sama firma Eestis, Lätis ja Leedus välja bändi teise stuudioalbumi "Sibyl Vane". Minimalistliku disainiga mustvalge omanimeline album on bändi enda sõnul pretensioonitu, andes kuulajatele vabad käed tähenduste andmisele. Ühtlasi märgib mustvalge kujundus muutust bändi helikeeles.\nEesti laul 2018 ja kolmas album "Duchess"[muuda | muuda lähteteksti]\nSibyl Vane osales konkursil Eesti laul 2018 looga "Thousand Words". Bänd jõudis finaali kümne parema sekka, kus žürii häältega saavutati 2. ja rahva häälte liitmisel 4. koht. "Thousand Words" oli esimene lugu, mille bänd avaldas oma kolmandalt albumilt. 20. juunil 2018 avaldas bänd singli "I Don't Drive". Suvel 2018 astus bänd üles väljamüüdud kontserdil 10 000 inimese ees Haapsalu lossihoovis, kus soojendati Two Cellost.\n2020. aasta märtsis avaldas ansambel muusikavideo loole "I Want You" plaadilt "Duchess", mille ilmumine on kavandatud aprilli. Plaadi salvestas bänd Eesti Rahvusringhäälingu ja Sonic Media stuudiotes 2019. aastal, salvestas ja miksis Siim Mäesalu. Eesti Muusikaauhindadel nomineeriti "Duchess" aasta rock-albumi tiitlile. 2022. aasta alguses astus Sibyl Vane üles Botik Live Sessionil ja andis veebikontserdi, millega toetati Pärnu naiste tugikeskust.  22. juunil 2022 valiti Sibyl Vane soojendama briti alternatiivroki legendi Placebo Lätis Sigulda lossivaremetes. Väljamüüdud kontsertil osales üle 5000 inimese.\n"Go Baby Go" (2020)\n"I Want You" (2020)\n"Door In The Floor" (2012)\n"A Time To Breathe In" (2017)\n"Love Department" (2020)\n"White Trash"(LIVE) (2022)\n↑  Delfi, 6.04.2019\n↑ 2,0 2,1 NOORTEBÄND 2011 VÕITJA SIBYL VANE SALVESTAB ESIMEST PLAATI Kitarr, 30.09.2012\n↑  Elu24, 21.01.2013\n↑ , intro.lv, 4.06.2013\n↑  Müürileht, 22.09.2017\n↑  Õhtuleht, 18.07.2018\n↑  Pärnu Postimees, 1.02.2022\n↑  ERR, 10.06.2022\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Sibyl_Vane&oldid=6136773"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:21, 29. juuni 2022.


Teadmatuses aiapidajad rikuvad põua käes vaevlevad taimed täielikult - Hobiaedniku nipinurk - Sisuturundus - Kodustiil\nTeadmatuses aiapidajad rikuvad põua käes vaevlevad taimed täielikult\nPõud kestab. Nüüd hakkab see lisaks murule liiga tegema ka juba püsililledele, põõsastele ja puudelegi. Mida teha, et aeda päästa? Väldi kolme väga rumalat viga.\nKui keskmisel Eesti suvel vajab aias regulaarset kastmist vaid väike osa taimedest, siis tänavu oleme jõudnud punkti, kus pole palju puudu, et kastmisvett vajaks ka puud.\nSelles seisus on keeruline kõiki januseid kasta nii, et sellest kasu oleks. Et aed siiski ellu jääks, räägib Hansaposti tootejuht Kristjan Kulli, milliseid vigu aiapidaja kindlasti vältima peaks.\nVihma järel kastmisest loobumine\nKülma veega kastmine\nMuru kasutu kastmine


Publikuprogramm näitusel “Klassikud. Anu Rank-Soans” alustab — Sirp\nPublikuprogramm näitusel “Klassikud. Anu Rank-Soans” alustab\nKolmapäeval, 31. oktoobril kell 17.30 toimub ringkäik näitusel kuraator Karin Vicentega, kes tutvustab Anu Rank-Soansi töö kahte poolust: tootekujundust ja unikaalloomingut, ning suunab tähelepanu tema loomingu erinevatele tahkudele, teemadele ja ühisjoontele.\n28. novembril on suurepärane võimalus kohtuda Anu Rank-Soansiga, kes, olles töötanud paralleelselt disaineri ja kunstnikuna, avab oma loomingu tagamaid, selle eripärasid ja savi olemust materjalina.\nLisaks on võimalik tellida haridusprogramme “Osake tervikust. Klassik Anu Rank-Soans” ja “Savikohvik”.


Lenovo Edu - Ordi\nLENOVO 100e Winbook\nLoodud tänapäeva klassiruumis kasutamiseks\nLenovo 100e Windows Notebook on võimas abivahend igapäevases õppetöös. Tänu Windows 10 Pro operatsioonisüsteemile ja mitmesugustele mäluvõimalustele sobib see ideaalselt klassiruumis kasutamiseks. Lenovo 100e Windows Notebooki on kerge kaasas kanda. Ühtlasi on tegemist tugeva arvutiga, mis suudab vastu pidada sagedastele müksudele ja põrutustele. Õpetajad saavad nüüd keskenduda õpetamisele ega pea enam muretsema seadmete mahapillamise pärast.\nKuni Intel® Celeron® N3450\nKuni 4 GB LPDDR4\nKuni 128GB eMMC\nVeel selle toote kohta\nTeadmistes peitub jõud\nKas kardate, et õpitarkvara kasutamine, kodutööde salvestamine ja testi tulemuste vaatamine muudab õpilaste seadmed aeglaseks? Mitte siis, kui kasutate Lenovo 100e Windows Notebooki. Seda tänu võimsatele Intel® Celeron®-i protsessoritele, Windows 10 Pro operatsioonisüsteemile ning vähese võimsustarbega DDR4 mälule, mis parandab arvuti tööd ja suurendab energiatõhusust, ilma et õppetöö kiirus kannataks.\nVastupidav igasugustele löökidele\nÕpilased võivad elektroonikaseadmetega üsna hooletult ümber käia. Seepärast on Lenovo 100e Windows Notebook konstrueeritud piisavalt tugevana, et pidada vastu ka kõige pöörasemale koolipäevale: kodust bussi peale, bussi pealt kooli, sealt edasi õpperetkele ja igale poole mujale. Arvuti on läbinud 12 MIL-STD 810G testid ning võib hoobelda nii oma tugevdatud portide ja liigenditega kui ka vedelikukindla klaviatuuriga.\nKodutöö tegemine pole kunagi olnud nii lõbus\nÕpilased kulutavad pikki tunde uurimistööde tegemisele, lugemisele ja kirjutamisele. Seetõttu veedavad nad palju aega ekraani ees. Mittepeegeldava 11,6-tollise ekraaniga HD-ekraan mõjub silmadele vähem kurnavalt ja aitab pikad töötunnid kergemini talutavaks muuta. Ühtlasi saavad õpilased luua ühenduse Wi-Fi-ga ja teiste seadmetega arvuti paljude portide kaudu, mis tagavad võimsa ja kiire andmevahetuse.\nPaindlik kaamera paindlikuks õppetööks\nMis saaks olla parem kui HD-kaamera? Eks ikka veebikaamera, mida saab 180 kraadi ulatuses pöörata. Lenovo 100e Windows Notebook just seda õpilastele võimaldab. Nüüd saavad nad lahedal viisil jäädvustada fotosid, salvestada ettekandeid ja teha rühmakaaslastega koostööd.\nLENOVO 300e Winbook\nMuudab õppimise paindlikuks ja lõbusaks\nÕpetamise ja õppimise puhul tuleb arvestada mitmesuguste vajadustega ning just seda see sülearvuti võimaldab. 300e Windows Notebookil on Yoga tüüpi disain, tänu millele saab seda kasutada igasuguses õpikeskkonnas. Võimalus arvutit eri moel kokku-lahti voltida – sülearvutiks, tahvelarvutiks, n-ö telgiks ja lihtsalt toel seisvaks ekraaniks – muudab selle ideaalseks nii õpilastele kui ka õpetajatele. Kusjuures ekraani saab kasutada samamoodi, nagu ollakse harjunud tegema enamiku teiste seadmete puhul – ikka puudutuse kaudu.\nIntel® Celeron® N3450\nÕppetöö vanal tuttaval moel\nTänapäeva õpilased on üles kasvanud tehnoloogia keskel, kasutades pidevalt puutetundlikke ekraane. Selle 11,6-tollise HD-ekraani puhul on rakendatud 10 punkti mitmikpuute tehnoloogiat ja kasutada saab ülitäpset survetundlikku aktiivpliiatsit, mis võimaldab õpilasel visandeid ja märkmeid teha samamoodi nagu tavalise paberi ja pliiatsiga.\nPaindlikkus, millest seni võis vaid unistada\nUurimistööd tehes saavad õpilased kasutada seadet sülearvutina. Õppematerjalide vaatamiseks sobib aga toel seisva ekraani režiim. Seevastu ideede visandamiseks saab seadme voltida tahvelarvutiks ning ettekannete tegemisel n-ö telgiks. Mitmikpuute tehnoloogia on iseäranis otstarbekas õppetööga seotud rakenduste ja tööriistade kasutamisel.\nPeab vastu esimesest kellahelinast viimaseni\nÕpilastel pole enam vaja laadijat kooli kaasa tassida. Kuna 300e Windows Notebooki aku peab vastu kuni 10 tundi, saab seda kasutada esimesest koolitunnist viimaseni. Nii on tagatud õpilaste pidev osalemine ja koostöö, ilma et pärast igat tundi oleks vaja laadijat otsima minna.\nTöötab sama suure hoolega kui õpetaja\nTänu Windows 10 operatsioonisüsteemile ja DDR4 mälule on see sülearvuti koolis kasutamiseks ideaalne, käitades kõiki põhilisi õpitarkvarasid ning salvestades õpilaste kodutöid, kontrolltööde tulemusi ja muid õppetööga seotud faile.\nTasuta kaasa LanSchool programm\nOstke õppetöös kasutamiseks mõeldud Lenovo kuvar või arvuti ja te saate kaasa:\n1 TASUTA piiramatu kasutusajaga LanSchooli litsents iga seadme kohta\nLanSchooli tugi terveks aastaks\nLihtsustab koolides ja sealsetes klassiruumides kasutatavat tehnoloogiat ning muudab kergemaks hallata korraga paljusid seadmeid ja kasutajaid.\nAnnab õpetajatele ja IT-töötajatele tööriistad, mille abil jälgida õpilase edenemist, kõrvaldada igasuguseid segajaid, parandada õpilaste koostööd ning tagada turvaline digitaalne õpikeskkond.\nRohkem infot Lanschooli kohta\nOrdi Rock 9gen\nKomponendid ja lisad\nOrdi Power i56RA 9gen\nServerid ja serveri lisad\nOrdi Server S640\nOrdi Power 9gen\nTahvlid ja e-lugerid\nLCD 24" Dell P2419H 3y\nPrinteritarvikud ja –lisad\nEpson L3110 tindi MFP- EcoTank\nKomponendid ja lisaseadmed\nKõvakettad / SSD\nVälised kõvakettad / SSD\nDigi TV tüünerid ja TV kaardid\nUpsid ja pingekaitsmed\nSSD 1TB Samsung 860 Evo\nSülearvuti komponendid ja lisad\nSülearvuti kõvakettad ja SSD\nSülearvuti adapterid ja laadijad\nORDI sülearvuti klaviatuurid\nTurvalukud ja –seadmed\nLisad wifi jne\nDDR4 16GB 2666MHz NB Kingston\nSwitchid ja hubid\nVeebi- ja võrgukaamerad\nKõlarid Logitech Z200 White\n32GB DT SE9G2 USB3.0 King. Met\nOffice 2019 H & Business PKC\nAkupank Silicon Power S200\nKasutatud arvutid ja lisaseadmed\nPuhastusv ekraan ITIMEES 200ml\nTelefon: 659 9094\nTellimuste käsitlemine E-R 9-17\n© 2019 Ordi


Merkelile oluline võit\nIsiklikult Saksamaa kantslerile Angela Merkelile oli eilne hääletus oluline võit - vajalikud poolthääled saadi kätte oma koalitsioonist.\nKokku hääletas poolt 523 saadikut, vastu 85 ning kolm jäi erapooletuks.\nHääletusele eelnes tuline debatt, kus opositsioonis olevad sotsid ja rohelised ei kritiseerinud Merkelit mitte Saksamaale suurte kohustuste võtmise eest, vaid liiga ettevaatliku ja heitliku käitumise eest euroala võlakriisis. Vastuseisu EFSFile tuli Merkelil murda eekõige oma koalitsioonis, kus "mäss" piirdus lõpuks 15 saadikuga. Koalitsioonist hääletas eile poolt 315 saadikut - kriitiline piir läks 311 hääle juurest.\nLahenduste otsimine jätkub. "See on tugev toetusavaldus Angela Merkelile. Suurepärane päev," kiitis koalitsiooni kõhklevaid saadikuid poolt hääletama veennud Bundestagi liige Peter Altmaier agentuuri Reuters vahendusel.\nTurgudelt käis läbi kergendusohe, kuid debatt ja lahenduste otsimine euroala võlakriisile alles jätkub. 440 miljardi euro suurune EFSF sai loodud euroala ääreriikide võimalikke vajadusi silmas pidades - Itaalia ja Hispaania suuruste suurte riikide aitamiseks EFSFi mahust ei piisa.\nEile kinnitatud muudatuste seas on ühtlasi nõue, et kõik suuremad väljamaksed EFSFist peab Bundestag eelnevalt heaks kiitma. See pärsib abivahendite kasutamise kiirust, kuid aitas leevendada vastuseisu ning oli Saksamaa konstitutsioonikohtu nõue. Eilse otsusega kasvas Saksamaa garantii 123 miljardilt eurolt 211 miljardile eurole, mis on EFSFis suurim. (Võrdluseks pani riik 2008. aastal Saksa pankade päästmiseks välja 500 miljardit eurot.)\nHääletuse eel tõrjus Saksamaa rahandusminister Wolfgang Schäuble eile süüdistusi, et valitsus hoiab parlamendi eest salajas väidetavalt juba alanud kõneluste sisu sellest, kuidas EFSFi vahendeid kõige mõjusamalt kasutada ja fondi võimendada. "Midagi ei hoita saladuses," ütles Schäuble, kinnitades, et uusi garantiisid seni teadaolevatele lisaks sakslastelt ei nõuta.\nSuurem koorem pankadele. Küll aga võivad edasisised kriisilahendused sisaldada näiteks suurema koorma ladumist vastutustundetult laenu andnud erasektorile.\nAngela Merkel ütles sel nädalal Kreeka telekanalile antud intervjuus, et tahab ära oodata eile Ateenas taas kõnelusi alustanud troika ehk siis IMFi, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga inspektorite ülevaate Kreeka majanduse seisust ja abitingimuste täitmisest, et otsustada, kas Kreekale juulis eraldatud abipakett vajaks muutmist. Seda on tõlgendatud kui signaali, et pankadel tuleks rohkem Kreekale antud laene maha kanda.\nEile ütles Saksa roheliste fraktsiooni kaasesimees Jürgen Tritte Bundestagi debatis, et kuna võlakriisis on väga suur roll pankadel, tuleks ka nende laenuvõtmist edaspidi piirata. Üksi riikidele normide seadmisest ei piisa.


Reali fännid: Cristiano Ronaldo mantlipärijaks peaks saama Harry Kane – Jalgpall24\nReali fännid: Cristiano Ronaldo mantlipärijaks peaks saama Harry Kane\nAvaldatud 28.07.2018; 10:32\nAutor Jalgpall24 28.07.2018; 10:32\nHispaania väljaande Marca tegi oma kodulehel küsitluse, selgitamaks välja Cristiano Ronaldo sobivaima mantlipärija. 200 000 inimest andsid oma hääle ja iga neljas leidis, et sobivaim kandidaat on tänavuse MM-i suurim väravakütt, Tottenhami ründaja Harry Kane.\nKane skooris läinud hooajal Tottenhami eest 30 liigaväravat ja on viimastel hooaegadel suutnud näidata tõelist stabiilsust. Viimasel neljal hooajal on ta löönud vähemalt 20 ja kolmel lausa 25 väravat. Kui Reali fännid lootsid, et äkki sel suvel suudetakse megatehing lukku lüüa ja Kane endale meelitada, siis juunikuus sõlmis ta ülipika, kuue-aastase lepingu Tottenhamiga, vaigistades pea kõik üleminekusahinad.\nSellest hoolimata näevad fännid teda kui Ronaldo mantlipärijat. Kane edestas Edinson Cavanit ja sihikul olevat Mauro Icardit, kes said mõlemad 14 protsenti häältest. Üllatuslikult ei kuulunud valikusse Kylian Mbappe, Neymar ja Meistrite liiga võitjatega tihedalt seostatud Eden Hazard.\nPrevious Post Üleminekusahinad: Lewandowski palub luba Bayernist lahkumiseks, poolkaitsesse otsitakse värsket verd?\nNext PostAllegri Ronaldo ostust: see hooaeg tuleb eelnevatest raskem


Meened & tekstiil - S-Link Reklaam\nMeened & tekstiil\nReklaamkingitused on hea võimalus rõõmu valmistada oma klientidele ja koostööpartneritele. Kuid reklaamkingitusi valides tuleb alati lähtuda ka sellest, et kingitus jääks nö. kasutusse, mitte ei visata sahtlinurka. Sellest peab olema rõõmu kingi saajal, kuid see peab teenima ka kinkija huve.\nReklaamkingitus on väga hea viis enda kliente ja koostööpartnereid meeles pidada. Hästi valitud reklaamkink teeb tuju heaks kingi saajal ning sellisel juhul jääb hea sõnaga meelde ka kinkija. Meie valikus on hulgaliselt erinevaid reklaamkingitusi. Alates pastakatest ja helkuritest lõpetades veinikomplektide ja mälupulkadega. Samuti kanname valitud tootele Teie logo või sõnumi. Tule ja aitame leida just Teie ettevõttele sobiliku reklaamkingituse meie suurest valikust.\nNii kingitusteks, kui enda ettvõtte reklaamimiseks/töötajate riietamiseks on hea võimalus teha seda erinevate tekstiiltoodete läbi. Olgu selleks T-särk, jakk või hoopis bleed. Oleme pikalt müünud väga palju erinevaid tekstiiltooteid. Seda alates T-särkidest, lõpetades tööriietega.\nPakume oma tootmises tekstiilile nii trükki, kui tikandit. Samuti oleme võimelised Teile oma õmblustöökojas õmblema just sellise toote nagu Teie soovite. Tule küsi ja aitame leida Teile parima lahenduse.\nKuumpress Pihtla Õlleköök


Spaas 'tere' asemel 'hei' - Äripäev\nSpaas 'tere' asemel 'hei'\nKadri Jakobson 20. märts 2007, 00:00\nSpaas ei taheta sinuga kuidagi suhelda eesti keeles. Kõikjale, kuhu silm eksib, kargab vastu soome, rootsi, vähem inglise keel. Alates sellest, et kosmeetik pöördub sinu poole tervitusega "hei!" ja silt infolaua juures teatab: "Joka aamu kello 7.40 aamujumppa!"\nKui aga laupäeva õhtul hotelli restoranis seisab baariletil silt "Korttinlukija laite on rikki" ja ettekandja saadab sind hotellist välja, poe juurde kaardiautomaati otsima, saab karikas lõplikult täis. Üksikud eestlased, kes end kevade eel massööri ja kosmeetiku juurde turgutama on tulnud, ostavad poest toitu ja jooki ning sukelduvad hotellituppa. Seal on vähemalt eestikeelne televisioon.\n"Tundub, et eesti inimesed siin küll oodatud pole," arutab fuajees istuv eestlastest noorpaar. "Kõik inimesed ei pruugi ju soome keelt osata ja pealegi: me elame ometi Eestimaal!"\nViimsi spaa tegevdirektor Mark Vuuk tõrjub süüdistusi. "Tegin just ise ringi peale, kuid midagi taolist, nagu teie räägite, ma küll ei näinud - 99,9 protsenti on kõik sildid ja viidad eestikeelsed," lausub ta. "Viimsi spaa pole soomlaste kummardamise koht, kuid soomlasi on meie hotelli külastajatest 70 protsenti, eestlasi ülivähe - napilt 1 protsent. Loomulikult on eestlased siia teretulnud," lisab ta.\nVuuk räägib, et hommikuvõimlemine on mõeldud ainult hotellis ööbijatele. Kas hotellis ööbiv eestlane pole hommikuvõimlemisele oodatud?\n"On küll. Kui see oli soome keeles, tunnistan - oli see valesti," ütleb Vuuk. "Ja kui kaardimakse rikke silt oli ainult soomekeelne, oli see samuti valesti."\nVuuk ütleb, et personal peab kõiki külalisi olenemata nende rahvusest tervitama "terega". "Kui keegi ütleb "hei", teeb ta seda inertsist. Ma räägin sellest, kuhupoole me püüdleme," lisab Vuuk.\nKeeleinspektsiooni peadirektor Ilmar Tomusk tõdeb, et spaades kiputakse keeleseadust kuritarvitama.\nTomuski sõnul peab keeleseaduse järgi kõikidel siltidel ja viitadel esimesena olema eestikeelne tekst, alles seejärel võõrkeelne tekst.\n"Käisime kontrollimas Georg Otsa spaad, mille kohta tuli meile kaebus. Seal olid meeste ja naiste riietusruumides ainult ingliskeelsed sildid ja kaks tüdrukut sattusidki eksikombel meeste riietusruumi," räägib Tomusk. Keeleseaduse rikkumise eest sai Georg Otsa spaa ettekirjutise. Tomusk ei välista, et inspektsioon läheb kontrollreidile ka Viimsi spaasse.


Maheturg kasvab jõudsalt kogu maailmas @ www.maheveeb.ee\nEsileht » Maheturg kasvab jõudsalt kogu maailmas\nMaheturg kasvab jõudsalt kogu maailmas\nMerit Mikk annab Maheklubi lehel ülevaate maheturu arengutest maailmas 2015. aasta statistika põhjal.\nMaailmas oli 2015. aastal kokku ligi 51 miljonit hektarit mahemaad ja maheturu maht kasvas ligikaudu 76 miljardi euroni. Mahepõllumajandusega tegeleti 179 riigis, kõige rohkem mahetootjaid registreeriti Indias. Kõige rohkem kulutati inimese kohta mahetoodangule Šveitsis – 262 eurot.\nFiBL ja IFOAM tutvustavad täna, 15. veebruaril maailma suurimal mahemessil BIOFACH mahepõllumajanduse ülevaatekogumikku „The World of Organic Agriculture“. Andmed pärinevad FiBLi (www.fibl.org, Mahepõllumajanduse uurimisinstituut) ja IFOAMi (vt www.ifoam.bio, Rahvusvaheline mahepõllumajandusorganisatsioon) kõige uuemast üleilmse mahepõllumajanduse ülevaatest, andmed on 2015. a lõpu seisuga. Täpsemalt: https://goo.gl/2Wcd6F.\n2015. aastal oli mahetootjaid üle maailma kokku 2,4 miljonit, kõige rohkem Indias (üle 585 200), järgnesid Etioopia (203 602) ja Mehhiko (200 039). Kokku majandati mahedalt ligi 51 miljonil hektaril. Võrreldes 2014. aastaga kasvas mahemaa 6,5 mln hektarit – nii suurt pinda pole aastaga kunagi varem lisandunud.\n45% (22,8 mln ha) kogu mahemaast asus Okeaanias, järgnesid Euroopa (25%, 12,7 mln ha) ja Ladina-Ameerika (13%, 6,7 mln ha). Riikidest oli kõige enam mahemaad Austraalias (u 23 mln ha), tunduvalt väiksema pinnaga järgnesid Argentina (ca 3 mln ha) ja USA (2 mln ha).\nEuroopas oli mahemaad enim Hispaanias (1,97 mln ha), Itaalias (1,49 mln ha) ja Prantsusmaal (1,37 mln ha). Mahemaa osa kogu põllumajandusmaast oli suurim Liechtensteinis (30,2%), järgnesid Austria (21,3%), Rootsi (16,9%) ja Eesti (16,5%).\n11 riigis oli mahemaad kogu põllumajandusmaast rohkem kui 10%. Mahemaa pindala kasv võrreldes 2014. aastaga oli eriti suur Euroopa Liidu riikidest Bulgaarias (+37%) ja Horvaatias (+34%), teistest Euroopa riikidest aga Makedoonias (+ 45%).\nGlobaalne maheturg ulatus 2015. aastal Organic Monitori andmeil 76 miljardi euroni. Ligi poole (47%) sellest moodustas USA, kus maheturg kasvas 11% – ligi 36 mld euroni. Järgnesid Saksamaa (8,6 mld eurot), Prantsusmaa (5,5 mld eurot) ja Hiina (4,7 mld eurot).\n2015. aastal oli enamiku suuremate turgude kasvuprotsent kahekohaline, enim kasvas maheturg Hispaanias (25%), järgnesid Iirimaa (23%) ja Rootsi (20%). Mahetoodangule kulutati inimese kohta jätkuvalt kõige rohkem Šveitsis (262 eurot aastas), järgnesid Taani (191 eurot) ja Rootsi (177 eurot). Kõige suurema osa kogu toiduturust moodustas mahekaup 2015. a Taanis – 8,4%.


Loodusõhtu Rahvusraamatukogus esmaspäeval, 24. aprillil (2017-04-21 17:11:00)\nLoodusteadlasena Peruu kontrastide keskel. Igor Tuulingu ja Heiki Mätliku õhtu<?xml:namespace prefix = o ns = "urn:schemas-microsoft-com:office:office" />\nEsmaspäeval, 24. aprillil 2017 kell 18\nEriliste füüsilis-geograafiliste olude põimumine on piki Lõuna Ameerika läänerannikut kujundanud looduse täis kontraste ja teravaid üleminekuid vastandlike looduvööndite vahel. Peruus saab rännata maailma ühest sademetevaesemast piirkonnast, Vaiksae Ookeani rannikut palistavast Atacama kõrbest, üle Andide kõrgtundrate ja lumiste massiivide Amazonase troopilisse vihmametsa.\nHooaja viimane loodusõhtu viib meid esmalt Tambopata džungli rikkaliku looduse rüppe, mille on maailmakuulsaks teinud papagoide hommikused kogunemised siinseid jõekaldaid palistavatele savipaljanditele. Sama rikkalik on elustik ka Atacama kõrberanniku lähedastel kaljusaartel Vaikses Ookeanis, kuhu merelindude kolooniad on sadade aastate jooksul ladestanud tüseda guaano e. linnusõnniku lasundi.\nÕhtu viimases osas rändame aga ümber Ausangate, s.o üle 6 km kõrguva lume ja liustikega kaetud mäemassiivi Andides, mille kargus ja ilu on paljusid matkajaid sedavõrd lummanud, et see 4-5 päevane matkarada paigutatakse sageli maailma kauneimate hulka.\nSõna- ja pildiretke juhib geoloog Igor Tuuling.\nKõlab Lõuna-Ameerika kitarrimuusika. Mängib Heiki Mätlik.\nAllikas: Looduse Omnibussi 21. aprilli 2017. aasta teadaanne


E-kataloog ESTER Pealkirjaotsing Sõnaotsing Autoriotsing Märksõna ISBN/ISSN Kohaviit UDK EBSCO Discovery\tUudiskirjandusAndmebaasidE-ajakirjadEestikeelsed e-õpikudEMIL - digiteeritud kataloogidTÜ digitaalarhiiv DSpace'isEEVAGoogle Scholar teenused Teeninduspunktid Teavikute laenutusInfoteenindusStandardidArvutid ja internetVõrgukaabliga ühendusKopeerimine, printimine, skaneerimineIndividuaaltööruumide rentimineRaamatukogudevaheline laenutus (RVL)E-raamat nõudmisel (EOD) Eurodokumentatsiooni Keskus Digikoopia tellimine Erivajadustega lugejale Teenuste hinnad\tArvutid ja internet\nTÜ Raamatukogu avalikud arvutitöökohad on ette nähtud õppe- ja teadustööks, Arvuti kasutusaeg ühele lugejale on kuni 1 t 30 min. Arvutid Ester jm kohalikuks otsinguks enamasti sisse logimist ei nõua. Multifunktsionaalsete arvutitöökohtade kasutamise õigus on TÜ liikmetel ja teistel arvutikasutuse gruppi kuuluvatel lugejatel, need arvutid nõuavad sisse logimist. TÜ-välise lugeja lisab arvutikasutusõiguse gruppi infopunkti töötaja. Arvutikasutust reguleerivad kasutuseeskirjad ja muud regulatsioonid.\nMeediasaalis asuvate arvutite kasutus\nTartu Ülikooli liikmena vali SOLARIS domeen, sisesta TÜ arvutivõrgu kasutajatunnused (sama, mis ÕISis, LDAPis)\nKasutajanime täpsustamiseks ja parooliprobleemide lahendamiseks pöörduge ülikooli IT osakonda (tel. 737 5500).\nTartu teiste kõrgkoolide ja teadusasutuste liikmetena vali ELNETDOM domeen, kasutajanimeks on lugejapileti number või ID-kaardi (kui see on teie lugejakaardiks) number koos prefiksiga"y"\nSisselogimisel ole tähelepanelik õige domeeni valimisel!\nTöö lõpetamisel logige arvutist välja! Vajadusel võite väljalogimiseks vajutada reset-nuppu\nVajadusel muutke ise klaviatuuri keelt (est/rus)\nTÜ võrgukettaid automaatselt alati ei haagita, vajadusel saate abi ülikooli IT ja oma teaduskonna juhenditest, näiteks \_\_pohl.ut.ee\_kasutajanimi\nFailide säilitamiseks salvestage need TÜ koduketastele. TÜ serverites olevaid faile saate taastada ülikooli IT osakonna abiga.\nKui teie TÜ koduketastel pole vajalikku ruumi, ei ole salvestamine võimalik. Kettaruumi kontrollimiseks logige sisse https//mailhost.ut.ee, vajadusel pöörduge ülikooli IT osakonda (tel. 737 5500).\nTÜ Raamatukogu arvutite riist- ja tarkvara\nPaljud tarkvara seaded on fikseeritud ja nende muutmine on keelatud, kuna arvutid on mitmekasutaja-režiimis.\nID-kaardi slott ID-kaardi kasutamiseks\naudio sisend/väljund. Kõrvaklapid peavad teil endal olema.\nWindows XP Professional (eestikeelne) või Windows 7\nMicrosoft Office 2007, eestikeelne või Office 2010\nOpenOffice.org (eestikeelne) või LibreOffice\nInternet Explorer veebibrauser koos pluginatega\nMozilla Firefox veebibrauser koos pluginatega\nputty ssh/telnet terminaliemulaator\nprintimine (ka värviliselt) on tasuline teenus\n2. korrusel konsultandi leti vastas andmebaaside otsinguks, konsulteerimiseks\n2. korrusel konsultandi leti vastas arvutitöökoht standardite ligipääsuga\nRARA saalis arvutitöökoht e-sundeksemplari ligipääsuga vastavalt seadusele\nmeediasaalis arvutitöökoht koos printeriga vaegnägijatele\nArvutiklass 3. korrusel\nArvutiklass 3. lugemissaali ees on avatud õppetööks vabal ajal ja sel ajal saavad arvuteid kasutada ainult TÜ liikmed. Arvutid on TÜ ITO halduses, Windows 7 tarkvaraga, TÜ kasutajanime/parooliga. Õppetöö korraldamiseks selles ruumis pöörduda raamatukogu konverentsikeskusesse.\nTraadita interneti kasutamine on kõigile TÜ Raamatukogu lugejatele ja külastajatele tasuta, kasutusaeg ei ole piiratud. Eeldatakse, et kasutajal on sülearvutis raadiovõrgukaart ja ta tuleb toime oma arvuti tarkvaraga. Kuna tegemist on avaliku võrguga, kuhu võivad ühenduda kõik soovijad, ei saa raamatukogu tagada võrgu turvalisust. Seega vastutab kasutaja ise oma sülearvuti hea käekäigu eest.\nWiFi kasutamisel tuleb järgida TÜ arvutivõrgu kasutamise reegleid ja häid tavasid. Avalikus võrgus on e-posti saatmiseks võimalik kasutada SMTP serverit mail.edu.ee või veebipõhiseid e-posti servereid. Lugemissaalid, fuajeed ja konverentsikeskuse ruumid on valdavalt WiFi levialas, individuaalkabiinides kahjuks puudub levi seinte materjali tõttu.\nSSID eduroam on turvalisem ja rohkemate teenustega WiFi, mida peaksid kasutama Tartu Ülikooli liikmed TÜ kasutajanime ja parooliga; samuti teiste asutuste liikmed, kes on eduroamiga liitunud. Eduroami seadistamist vaadake http://www.ut.ee/280785 WiFi probleemide korral võib olla abiks:\nTÜ liikmed võivad pöörduda abi saamiseks TÜ IT osakonda Ülikooli 18a http://www.ut.ee/et/saada-teade-arvutiabile või teaduskonna IT spetsialisti juurde.\nVõrgukaableid saab tasuta laenutada III korruse lugemissaalide teeninduspunktist. Võrgupesi saab kasutada individuaaltööruumides. Raamatukogu arvutite ümberühendamine on keelatud. Arvuti ühendub külalisvõrku ehk väljapoole TÜ sisevõrku.\n• Võrguaadress peab ühilduma DHCP'ga • E-posti serveriks saab kasutada SMTP serverit mail.edu.ee. Otsing kodulehel: Konverentsikeskus Näitused Suhtleme ArvamusplatsKKK Küsi raamatukoguhoidjalt Facebook Leiunurk E-raamatupood Arveldamine Kopeerimine, printimine, skaneerimine Viivised ja maksegraafikud Muud teenused\tTartu Ülikooli Raamatukogu W.Struve 1 Tartu 50091 tel. 7375 702 faks 7375 701 library@utlib.ee


lõbusõit Tamroni uue 45mm fixiga — Fotograaf Jake Farra fotostuudio Tallinnas\nPaar nädalat tagasi õnnestus mul Photopointi kaudu proovida uut Tamroni 45mm F/1.8 objektiivi.\nSiin kohal tervitused Photopointi Kristiine Keskuse töötajale, kellega kohtusin esimest korda elus, kuid kes tervitas ja võttis mind vastu nagu vana sõpra :) Sellised inimesed on ägedad!\nTulles nüüd aga tagasi objektiivi juurde, siis Tamron tõi turule 45mm ja 35mm objektiivid, millest esimest sain ka stuudios proovida. Uued objektiivid tulevad täiesti uue disaini ja uudse optilise toimimisega. Uued torud on ilmastikukindlad ning neil on peal vibratsioonikontroll. Selle abil on võimalik pimedamas teravamaid pilte saada. Stabilisatsioon annab umbes 3,5 stoppi juurde. Vanurid võivad sellepeale suisa lakke hüpata, sest kätevärin ei jää enam peale.\nViimasel ajal on Sigmalt ja Tamronilt tulnud mitmeid väga häid objektiive. Nikon ja Canon seevastu on aga ajale jalgu jäämas. Uued vennikesed on vanade olijate asemele trügimas ning nad pakuvad kohati isegi paremaid tulemusi. Kliendi kohapealt on see vaid teretulnud nähtus, sest hind langeb ja tase läheb paremaks. Tamroni 45mm objektiivi suurimaks konkurendiks on vast Sigma 50mm ART seeria. Kasutan mõlemaid ning võrreldes Sigmaga on ta väiksem, kergem ja ilmastikukindel.\nTamroni objektiiv on 499g vs Sigma 815g. Kuigi pildistades Nikon D4siga, on käes hoides Sigma objektiiv parem, sest tasakaal on antud kerega rohkem balansis.\nTamroni miinuseks Sigma ees võib tuua selle, et tema filtri suurus on 67mm. Kõik mu teised objektiivid on 77mm suurusega, mistõttu saan neid vabalt omavahel vahetada. Nii, et kui sa oled harjunud 77mm mõõduga, siis sul tuleb rahakoti rauad lahti lüüa.\nSigma toru annab sulle pildistades ühe stopi juurde. 1.4 vs 1.8. Reaalsuses sellel väga vahet ei ole. Pigem võid fookusega eksida ning saad hoopis uduse pildi.\n45mm vaateväli on silma jaoks "normaalsem" võrreldes tavalise 50mm vaateväljaga. Lisaks on sul ekstra 5mm, et rohkem infot kaadrisse mahutada.\nSee vaateväli on ideaalne praktiliselt kõigi fotostiilide jaoks. Olgu selleks siis mood, pulmad, üritused, elustiil vms. Selline Jack of all trades. Ainult kui seda täiskaadri peal kasutada, siis ma ei soovitaks sellega väga lähiportreesi teha. See on pigem ideaalne täis- ja poolpikkuse jaoks. Lähiportreede puhul hakkab inimese nägu veidi moonduma.\nPaljude arvates on Tamron kopeerinud oma disaini Sigma ART seerialt. Ma ei tea, kas see on tõsi, kuid sarnasusi on. Objektiiv näeb väga moderne ja puhas välja. Must matt värv ja hõbedane ring jätab palju elegantsema mulje. Kes mäletab, siis Tamroni vana disain oli tavalise musta värvi ja kuldse ringiga.\nPildi teravus on F/1.8 juures täitsa okei (võibolla natuke pehme), aga ülihea F/5.6 ja sellest ülespoole. Väga terav. Võiks isegi õelda, et hetkel kõige teravam objektiiv, mida kasutanud olen!\nOlen paarilt inimeselt kuulnud, et autofookus on keskmisest aeglasem. Mina seda stuudiokeskkonnas otseselt ei tundnud, aga seda ei saa mainimata jätta.\nKokkuvõtvalt võib õelda, et esmamulje oli väga hea. Kui aga peaksin valima Sigma ja Tamroni torude vahel, siis ma arvan, et otsustavaks faktoriks saab hind.\nHetkel on Tamroni 45mm F/1.8 objektiiv 799€ Photopointis müügil ning Sigma 50mm F/1.4 ART 759€ müügis. Antud hetkel kalduksin rohkem Sigma poole.\nKuid oma silm on kuningas. Mine kohapeale ja proovi mõlemat oma käes. Ainult nii saad teada, milline sulle rohkem meeldib ;)\nNikon D4s + Tamron SP 45mm F/1.8


Liverpool mattis lõplikult sakslased, Messi meistriklass kustutas Lyoni unistuse (videod!) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nLiverpool mattis lõplikult sakslased, Messi meistriklass kustutas Lyoni unistuse (videod!) (18)\n14. MÄRTS 2019, 00:04 MEISTRITE LIIGA\nMeistrite liiga kaks viimast veerandfinalisti on Liverpool ja Barcelona, kes alistasid kaheksandikfinaalis pärast 0:0 lõppenud avamängu vastavalt 3:1 Müncheni Bayerni ja 5:1 Lyoni Olympique'i.\nBayern-Liverpool 1:3 väravad!\nBarcelona-Lyon 5:1 väravad!\nKoha kaheksa parema seas olid juba varem taganud Amsterdami Ajax, Tottenham, Manchester United, Porto, Juventus ja Manchester City. Liverpooli lisandumine tähendab, et kaheksa parema seas on tänavu koguni neli Inglismaa klubi, ühe meeskonnaga on esindatud Itaalia, Hispaania, Itaalia ja Portugal.\nLiverpool asus Münchenis 26. minutil juhtima, kui Sadio Mane kasutas ära Rafinha ja Manuel Neueri puterdamise ning tõstis palli kiirelt võrku. Bayerni lootus tärkas aga poolaja lõpus, sest Serge Gnabry tsenderduse lükkas oma väravasse Joel Matip.\nTeist poolaega teravamalt alustanud Liverpool otsustas mängu saatuse siiski 69. minutil, kui Virgil van Dijk nad võimsa pealöögiga uuesti ette viis. Kahte väravat vajanud Bayern jättis kaitse haavatavaks ja 84. minutil vormistas Mane tänu Mohamed Salahi heale söödule peaga lõppskoori.\nBarcelona alustas Lyoni vastu kiire penaltiga, mille Lionel Messi elegantselt üle Anthony Lopesi tõstis. Uue tagasilöögi sai Lyon 31. minutil, kui Philippe Coutinho lõi teise värava ning seejärel pidi platsilt lahkuma pisut varem vigastada saanud Lopes. Teisel poolajal tärkas Lyoni lootus, sest 58. minutil lõi Lucas Tousart ühe tagasi ning Lyon vajanuks sel hetkel veel vaid ühte tabamust. Viimane sõna jäi siiski Messile, kes lõi ise ühe värava ja tegi eeltöö veel kahele, mille realiseerisid Gerard Pique ja Ousmane Dembele.\nVeeradfinaalpaarid loositakse reedel.\nMüncheni Bayern - Liverpool 1:3 (1:1), kahe mängu kokkuvõttes edasi Liverpool 1:3\n39. ov Joel Matip - 26., 84. Sadio Mane, 69. Virgil van Dijk\nBarcelona - Lyon 5:1 (2:0), kahe mängu kokkuvõttes edasi Barcelona 5:1\n18. pen, 78. Lionel Messi, 31. Philippe Coutinho, 81. Gerard Pique, 86. Ousmane Dembele - 58. Lucas Tousart\nNekromaniakk • 13. märts\nEhk lähevad edasi Bayern ja Liverpool..?\npane tihasele pekki • 13. märts\nehk neelad trammi\nMida nüüd • 13. märts\nSuarez teeb vea ja saab pendla.\nLaprem • 13. märts\nAind 1 LaLiga klubi siis kaheksa hulgas. Krdi vähe maaaaailma parima liiga kohta. Keegi teab palju premmist satse 8 hulgas on?\nSenior • 13. märts\nÜtle seda kevadel uuesti, kui CL ja Euroopa liiga tiitel Hispaania on.\nJunior • 13. märts\nMaga kaineks kloun, oma euroopa liigaga.\nOk • 13. märts\nEi vabandust, aga kui europa liigas on Napoli ja Chelsea sees, siis kahtlen väga et B-kategooria hispaania klubid seal midagi korda saadavad. Niigi on lihtsad paarid saanud.\nMillegi pärast 5. viimase aasta jooksul on Hispaania B-kategooria klubid 4 tiitlit võitnud. Ja chelsea kes saab bournemouhti käest 4:0 sisse ja vireleb vaevu CL koha peal võidab Euroopa liiga? Kui Sarri seal jätkab ei võida, nad midagi.\nOiissand • 13. märts\nÜle mitme aasta on inglise liiga satsid kuhugi maale clis jõudnud ja kohe tegijad\nOk • 14. märts\n"Ühe meeskonnaga on esindatud Itaalia, Hispaania, Itaalia ja Portugal"\nMinu meelest on Itaalia ikkagi üks ning Ajax on pärit ju Hollandist.\nto Ok • 14. märts\nViimaseid uudiseid oled lugenud? Ajax mängib ju hooaja lõpuni Serie A-s.\nNüüd siis loositakse inglased omavahel kokku ja ongi neist kaks poolfinaalis. Siis kohtuvad taas omavahel ja neist üks finaalis.\nAjax ja porto loositakse omavahel kokku ja barca juve. Üks kahest tugevast väljas ja siis võib juba võita kogu tiitli endale Itaalia klubi Ajax\nloos onss • 14. märts\nManchester Utd - Ajax\nOss • 14. märts\nLoebki ju see kuhu maale see aasta on jõutud mitte eelmised aastad. Ehk La Liga on see aasta pasem kui Prem. Küll Messi ka koju saadetakse\nBoss • 14. märts\nMessi läheb ise vabatahtlikult minema\n123 • 14. märts\nPremier klubid CLis -\n2011/12 - 1 klubi veerandfinaalis (Chelsea)\n2012/13 - 0 klubi veerandfinaalis\n2013/14 - 2 klubi veerandfinaalis (Chelsea & ManU)\n2014/15 - 0 klubi veerandfinaalis\n2015/16 - 1 klubi veerandfinaalis (Man City)\n2016/17 - 1 klubi veerandfinaalis (Leicester)\n2017/18 - 2 klubi veerandfinaalis (Liverpool & City)\nSamal ajal on Hispaania klubisid veerandfinaalides olnud koguaeg 3, ühel korral 2.\nViimased 5 aastat CL läinud Hispaaniasse... Nüüd 4 Premi klubi ja uskuge mind, nad keeravad kõik per*e ja tiitel läheb Barcasse.\nEuropa League võitudega suht sama teema, viimasest 5 aastast 4 läinud Hispaaniasse. Inglise liiga fanboyd arvavad, et nende tagumise otsa tiimid on NIII NII tugevad kuid reaalsuses oleksid nad igas liigas peksupoisid. Tabelit vaadates on näha, et La Liga on poole ühtlasema tasemega kui Prem\nBeebinäoga palgamõrvar sai reaalsuseks! Solskjaeri nägu segati kokku titefiltriga (0) 14 min


Laiskus või palavus | YksikHunt mõtiskleb elust ja maailmast\n17. juuli 2010 / YksikHunt\nInimese loom on üks äraütlemata kummaline loom. Kunagi pole talle midagi meele järgi. Kui on “si** suusailm” – pole hea. Kui on talvekülm pooleteise meetrise lumega – pole hea. Kui on “troopika” – jälle pole hea. Nagu paha siga ja mitu viga 😛\nHommikul õhtulehte sirvides, jäi silma Els Himma imestus. Tegelikkuses oli see tagantjärele tõdemine vanast imestusest. 😉 Nimelt, oli tema omal ajal Aafrikat väisates, tõeliselt ja südamepõhjani pettunud, kuidas üks rahvakild võib ometi nii laisk olla. 😛 Kuid sellesuve maarjamaine palavus on ka selle, valearusaama, õigeks kallutanud.\nEGA SELLE PALAVUSEGA MIDAGI TARKA TEHA EI SUUDAGI. Vot kuidas. Valgele parasvöötme inimesele on on vahest nii mõnigi troopilise- või ekvatorjaalvöötme elaniku tegemises mõistmatud. Aga ise samasse olukorda satutult, tunnistavad siiski helgemad pead, et kohaliku rahvakillu käitumine siiski ainuõige on. 😉\nKuid on olemas ka töid, mis saabki ainult teha sellise “põrgupalavusega.” Muidugi ei pea see just selline palavus olema kuna oleme välja mõelnud ka alternatiivid, kuumakappide näol. Üks selliseid töid, mille sain ära tehtud just selle palavusega, oli auto tagaluugi roostetõrje ja värvitööd. Prohvidega ei konkureeri. Kuid, kui Finantsid kuluvad pangalaenude tagasi tagumiseks ja auto vägisi tahab roostehunnikut meenutama hakata, TULEB asjaga ise tegelema hakata. Ise tehtud hästi tehtud.\nVäike reklaam ka siia otsa. Selline äri, nagu “Värvikuningas” pistis, mulle just selleks otstarbeks, auto originaalvärvi pihustipudelisse. Nii polnudki muud muret, kui vana saast eest maha, vajalikud tõrjed ja pahtlid peale ning värv uuesti selga.\nEhh Hundil on kuumast ajud pehmeks läinud 😛\n← Punt ühesuguseid\nARMASTUS, MÕISTMINE ja TUNNUSTAMINE →\n3 kommentaari “Laiskus või palavus”\n17. juuli 2010, 23:25\n18. juuli 2010, 11:54\nMina seda tööd ise teha ei oska 😦\n18. juuli 2010, 21:06\nEga minagi seda õppinud ole. Kuid kodune kasvatus juba kord selline, kui on vaja siis on vaja. Kui otsast pihta hakata on lootus ka asi tehtud saab, kogemused tulevad vaid omaenese tegemistest 😉


FOTOD: Põltsamaa tähistas suurejooneliselt Eesti ajakirjanduse 250. sünnipäeva\n250 aastat tagasi hakkas Põltsamaal ilmuma ajakiri „Lühike õpetus“, mida peetakse eestikeelse ajakirjanduse alguseks. Meenutamaks väärikalt seda sündmust, korraldasid Põltsamaa linnavalitsus ja Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Selts täna Põltsamaa kultuurikeskuses ajakirjandusloo konverentsi.\nDoktor Peter Ernst Wilde eestvedamisel 1766. aasta hilissügisel Põltsamaa külje all Kuningamäe trükikojas ilmunud „Lühike õpetus“ oli õpetlik-valgustuslik nädalakiri, mida ilmus kokku 41 numbrit. Arstiteaduslike nõuannete kõrval jagas trükis lugejale ka õpetusi oma elujärje parandamiseks.\nPõltsamaal toimunud konverents kandis pealkirja „250 aastat eestikeelset ajakirjandust. Milleks on ajakirjandust vaja?“.\nKonverentsi avasid Põltsamaa linnapea Jaan Aiaots, kultuuriminister Indrek Saar ja Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi esimees Maarja Lõhmus. Päeva esimese poole sisustasid ettekanded eesti ajakirjanduse ajaloost. Vahepeal käidi Kuningamäel kunagise trükikoja varemetel suppi söömas. Päeva teine pool keskendus kohaliku ajakirjanduse käekäigule.\nSünnipäeva sisse mahtusid veel ekskursioonid Vali Pressi, Riho Laanese raadiomuuseumisse ja eesti ajakirjanduse ajalootuppa Põltsamaa lossihoovis ning tordisöömine.\nVaata fotosid sünnipäevapeost!


Iona – Celtic Rock Iirimaalt – Rada7.ee\n26. juulil annab oma selle aasta Euroopa ja USA tuuri raames kontserdi Tallinnas, Nokia kontserdimajas celtic rock bänd Iona Iirimaalt. 1989 aastal Suurbritanniast formeerunud Iona looming on kaasaegne kombinatsioon progressiivsest- ja sümfoonilisest rokist ning traditsioonilisest Iiri/keldi folkmuusikast, ammutades inspiratsiooni keldi muusika suurkujudest nagu Columba, Aidan, Brendan ja Patrick.\nTegevuse algusest saadik on olnud ansambli heliloojate Dave Bainbridge ja Joanne Hogg`i eesmärgiks kirjutada vaimset ja intellektuaalset atmosfääri loovat, ent meeliülendavat muusikat, mis liigutaks emotsionaalselt ja looks kuulajat kirgastava õhustiku. Muusikat, mis justkui kajana põimuks terviklikuks mustriks suurepäraste keldi kunstnike keerukas loomingus. Kaasaegselt kombineeritud rockilike, folkloori ja progressiiv-etniliste musikaalsete elementide keskmeks on laulja Joanne Hoggi lummav hääl. Iona on töötanud koos paljude tuntud artistidega, sealhulgas ka mullu Tallinna külastanud Moya Brennaniga (Clannad). Lisaks on Iona muusikat kasutatud palju ka filmides, samuti kasutatud telekanalite poolt, sealhulgas BBC, MTV jne.\nLühidalt oma eelnevale ja tulevale Eesti külastamisele annab kommentaarid bändi liider Dave Bainbridge.\nEelmine kord, kui Eestis käisite, oli aasta 1992 – selle ajaga on üpris palju muutunud. Millised on eredaimad mälestused oma eelmisest külaskäigust ja mis eeldate, et seekord on teistmoodi?\nIona tuur käis Eestist läbi suhteliselt kohe peale kommunismi langust. Üks asi mind hämmastas tollal ilusa Tallinna juures, oli täielik lääne kultuuri mõjude puudumine – näiteks polnud MacDonaldsit ega ühtegi teist poeketti, mida näed igal pool UK-s või USA-s. See oli väga värskendav ja andis linnale väga puutumatu tunnetuse, nagu oleks ajas tagasi läinud. Ma olen põnevil ja tahaks näha, kuidas see olukord tänaseks on. Samuti aga mäletan ma, kui vähe oli enamus inimestel raha, kellega kohtusime ning kui korrast ära nende majad olid – kuid samuti nende inimeste uskumatut suuremeelsust ja külalislahkust.\nMida enim ootate oma külaskäigust seekord?\nKahjuks pean ütlema, et eelarvelistel põhjustel ja meie tiheda ajagraafiku tõttu saab seekordne reis olema oluliselt lühem, mistõttu ei jää just liiga palju aega vaatamisväärsusteks. Tahaks küll väga näha Tallinna vanalinna taas – see oli võrratu! Samuti tahaks ma väga kohtuda nii mõnegi inimesega, kellega tutvusime 20 aastat tagasi ning kuulda, kuidas neil läheb. Loodan, et mõni neist on kontserdil.\nKas oled kuulnud midagi kirikute nädalast “Hearbeat Tallinn”, mille raames teie kontsert seekord toimub?\nMa arvan, et see on väga tore, et Tallinna kirikud teevad koostööd käsikäes kohaliku kogukonnaga, et rikastada linna kultuurielu kunsti ja sündmustega. Meil on au olla osa sellest. Ma olen kindel, kui kirikud suudavad teha koostööd sellises ühtsuses, austades üksteist ja rõõmustades oma inimesi, siis võib juhtuda suuri asju.\nMillist kava plaanite Tallinnas esitada? Kas lugude paremikku või pigem hilisemat loomingut?\nMe mängime valiku muusikast kogu Iona ajaloost ja lisaks lugusid meie kõige uuemalt albumilt “Another Realm”. Minu arvates viimane album ühendab justkui ringina me muusikalise teekonna taaskord esimese albumiga. Iona esimesel albumil me õppisime tundma rikkalikku keldi kristlikku pärandit, mis pärineb Briti saarte pühakutelt nagu Columba, Aidan ja Patrick. Viimase albumi lood, näiteks nagu “An Atmosphere of Miracles”, räägivad St. Columba elu tippajast (6. sajand), mil kristlased eeldasid pidevalt, et nad kogevad Jumala üleloomulikku väge oma igapäevaelus. Me usume, et taaskord on kristlased taipamas seda ning tegelikult ka usuvad, et Jumala kuningriik leidub maal “nagu taevas” ning mõistavad, mida Meie Isa palve tegelikult tähendab.\nMillist publikut te ootate või tahaksite näha?\nRaske arvata, milline publik meid vaatama tuleb! Aga meie kontsertide puhul on rõõmustav see, et meid käivad vaatamas-kuulamas väga erinevate uskumuste ja vaadetega inimesed – nii noored kui vanad. Ma väga loodan, et publiku seas on ka neid, kes käisid meid vaatamas peaaegu 20 aastat tagasi. Me oleme koos olnud juba nii kaua, et tihtipeale need, kes käisid meie varajaste aegade kontsertidel, tulevad nüüd oma lastega, kellele samuti meeldib me muusika! Iona olemus, nagu ka gospelil, on kõiki kaasav – kõik on peole oodatud, kedagi ei jäeta kõrvale. Ma armastan kasutada seda Francois du Toit tsitaati: "In the incarnation, God deleted every definition of distance; every possible excuse man could have to feel separated or even neglected by God was removed in one day, through one sacrifice, once and for all!"\nKuula IONA viimast duubelalbumit “Another Realm” (2011)\n“Harva õnnestub kuulda sedavõrd usutavalt ja meelepäraseks põimitud uue ajastu Keldi progressiiv-etnilist rockfolkloori, kus traditsiooniliste instrumentidega koos kõlavad väga veenvalt ka nende elektroonilised teisikud.” ‘Q’ MAGAZINE (UK)\n"Iona on oskuslikult välja tahunud unikaalse muusikalise nišši, luues väljakutseid esitavat ja inspireerivat muusikat. See muusika haarab kuulaja täielikult, ilma et ta suudaks hoomata selle algust või lõppu." C.C.M.Magazine (USA)\n“Sule oma silmad ja valmistu uppuma atmosfääri, mida see maagiline muusikaline kooslus suudab luua.” Cornerstone Magazine (USA)\nKontserdi teema: 26-07-2012 IONA (UK)\nIONA – Live in Tallinn\nIONA – Edge Of The World, Live at St Patrick’s, Coleraine\nIONA – Inside My Heart, Live in University of London\nKas sa ikka tead kõiki Positivusel esinevaid Eesti artiste?


Renault-Nissani juht: Euroopa autoturg on kokku kukkumas - Kaubandus\nAutor: Rainer Saad • 5. märts 2013\nRenault-Nissani juht: Euroopa autoturg on kokku kukkumas\nEuroopa autoturg seisab silmitsi kuristiku servaga ning regiooni nõudluse langus on sel aastal näidanud väikseid taastumismärke, ütles CNBCle maailma suuruselt neljanda autotootja Renault-Nissani juht Carlos Ghosn.\n„Peamine probleem on nõudluses, mis kukkus eelmisel aastal 8 protsenti ning on jätkanud langust ka sel aastal. Koguturg on kokku kukkumas,“ ütles Ghosn tänavusel Genfi autonäitusel.\nAutotootjad on taas pessimistlikud, kuna viimased Saksa automüüginumbrid näitasid, et veebruaris müüdi võrreldes eelmise aastaga 10 protsenti vähem uusi autosid. Euroopas langes uute autode müük eelmisel aastal 8 protsenti ning 17 aasta madalaimale tasemele.\n„See, kuidas me arvestame Lääne-Euroopa müüginumbreid, siis käesolevaks aastaks prognoosime sellele 3-5 protsendilist langust,“ ütles autonäitusel Fordi Euroopa tegevjuht Stephen Odell, kelle sõnul läheb veel kaua aega, enne kui Euroopa automüük jõuab tagasi 17-18 miljoni autoni, mis oli enne finantskriisi. “Kindlasti on see väljaspool 5 aasta horisonti,“ lisas ta.


8 riiki 8 päevaga. Proloog • Go Traveli reisikirjad: Reisiblogi 8 riiki 8 päevaga. Proloog – Go Traveli reisikirjad\n3. september 2010, Ove Kangur\n8 riiki 8 päevaga. Proloog 97\nKohe, kui ma 20. augusti päeval GoMaailma facebooki lehelt blogivõistluse auhinna kohta lugesin, oli mul selge, et tahan katamaraan Nordeal koos Tätte ja Matverega ümbermaailmareisile kaasa minna. Või tegelikult oli see ka juba enne selge, ma vaid ei teadnud, et kuidas mul meeskonnaga liituda oleks võimalik. Mõtted rändasid juba sellele, kuidas laev sadamas otsad annab, inimesed sadamas lehvitavad ja kuidas merele purjed üles tõmmatakse...\nSiis aga meenus äkki, et midagi oli nagu seda mõeldes valesti, midagi oleks nagu ununenud. Tuli meelde see väike tingimus, et selleks, et meeskonda saada peab blogi kirjutama ja sellele veel enam kommentaare saama kui keegi teine. Njah. Hakkasin siis mõtlema, et millest kirjutada. Lasin silme eest läbi viimase aasta ja leidisin, et ei olegi midagi huvitavat, millest kirjutada. Või no eks ikka oleks, aga midagi uut, midagi, millest juba rääkinud poleks ja mida tuttavatel huvitav lugeda oleks, midagi sellist ei olnud. Jama värk…\nPärast paari tunnist mõtlemist ja erinevate variantide kaalumist, sai probleem aga ootamatu lahenduse – tuleb uuele reisile minna ning sellest siis jooksvalt kirjutada. Sellele otsusele jõudmisele aitas muidugi kaasa ka Ryanairi odavlennupiletite kampaania, millele juhuslikult netis peale sattusin. Kui reisile mineku plaan selgeks sai, siis tekkis aga kohe järgmine, kuhu? Marseille’sse, Londonisse, Prahasse, Viini, Sevillasse, Portosse või hoopis Oslosse? Kuna mul olid pooleli mõned asjatoimetused, nagu kauaoodatud purjetamiskursused ja tulemas oli ka U2 kontsert siis, varaseimaks reisi alguse kuupäevaks oli 2. september.\nNiisiis kui aeg oli paigas hakasin erinevaid lennupileteid omavahel kombineerima. Tunnid arvuti taga muudkui lendasid, kuid oma lennumarsruudi paikka panemine ei edandud kuidagi. Kord jäin ma tupikkusse Sardiiniasse, teinekord Farosse, mis ei olegi muide Fääri saartel ( inglis keeles Faroe Islands) nagu esialgu arvasin, vaid kuurortlinn Lõuna-Portugalis, tupikus ehk soodsa edasilendamise võimaluseta lõppesid veel mitmed põnevad sihtkohad nagu Marseille, Marrakech, Zadar jne.\nRiia lennujaam kui kõige lihtsamini ligipääsetav Ryanairi sihtpunkt on alguspunt, see on selge ja tagasi koju ehk mõnda Soomes, Lätis või Leedus asuvasse lennujaama tahaks ka, kuid kuidas algus ja lõpp omavahel kokku peaksid saama ja kuidas sinna vahele midagi huvitavat leida tundus vahepeal küll üle mõistuse keeruline ülesanne, kui ühtäkki sai reisi päästjaks 3. septembri hommikune Stockholm – Milano lend, mis aitas mul lõpuks öösse veninud piletiotsingud lõpetada. Lõplikuks marsruudiks kujunes niisiis Tallinn – Riia – Stockholm – Milano – Fes – Madrid- Brüssel – Kaunas – Tallinn. Kõikide lennud kokku läksid maksma peaaegu täpselt 100€ ehk ~1560 krooni. Kahju ainult, et Ryanair veel Tallinnast ei lenda.\nSee hind muidugi tähendas vaid käsipagasiga lendamist ning see omakorda, kogu veidi enam kui nädalaseks reisiks vajaliku, ühte küllaltki väikesesse seljakotti pakkimist, aga sellest ehk mõnes teises sissekandes lähemalt. Ning samas tähendas see ka seda, et kui kõik läheb plaanipäraselt, siis jõuan ma ka esimest korda elus Aafrikasse. Nüüd on aeg aga juba nii kaugel, et kohver on pakitud ja hommikul hakkab seiklus pihta.\nJärgmine peatus Riia…\nPS. Kuna ma reisi planeerimisega liialt vaeva pole näinud on kõik soovitused, mida Milanos, Fesis või Madriidis ette võtta on väga teretulnud. Alates vaatamisväärsustest ja söögikohtadest kuni ekskursioonide ja hotellideni.\n3. september 2010, 09:47\nUskumatu hind! Keskmiselt 12.50 € üks pilet. Head reisi!\n3. september 2010, 11:26\nHead reisi, Ove! Tšekin seda lehekülge vähemalt 5 korda päevas. 😉\nMuide eile algas Ryanairl juba uus kampaania. 5 EURised piletid. Tasub tàitsa vaadata seal lehel mida saada on.\nHei Ove! Kuulusin tana sinu ettevotmisest ja soovin sulle edu ja kena reisi!! Haaletan kindlasti!!\n3. september 2010, 21:11\nLoodan,et sa võidad!\n3. september 2010, 23:54\nJärgmise loo ehk esimese päeva kokkuvõtte leiab siit http://blog.gomaailm.ee/8-riiki-8-paevaga-%E2%80%93-esimene-paev-tallinn-riia-stockholm#comments\n4. september 2010, 00:23\nSa võiksid küll ümber maailma reisile kaasa sõita,sest ka seal läheb head blogi kirjutajat vaja ning Sul tuleb see väga hästi välja.\n4. september 2010, 08:32\nKes teab, järsku peabki ka ümbermaailma reisile minema 😉\n4. september 2010, 12:49\n4. september 2010, 22:00\nväga kihvt! muhedat reisi! 🙂\n4. september 2010, 22:40\nSigulda ekstreemspordi kohta – see ekstreemlinna mõte on jah väga äge. Ja järgmine suvi võiks tõesti sinna väikse väljasõidu teha, seal oli mingi soodustus ka. Võiks täitsa mõelda selle peale…\n5. september 2010, 11:23\nhead reisiii ovee :)))\n5. september 2010, 11:27\nTõepoolest, head reisi!\n5. september 2010, 16:16\nReisi planeerimisel taktika “põrgatus ja vise”, see on ju tuntud vana-hea. Võrreldav on ehk ainult Kalevi “üks”, kuid siis oli korvi vormistajaks Metstak.\nnii on ju küll hää reisida kui miskit eriti ei maksa. vaata aga ilma ja inimesi. edu\n5. september 2010, 16:21\nKle mida päev edasi, seda vähem planerimist jah. Ja tundub, et polegi vaja. Tiksud vaikselt lihtsalt vooluga kaasa ja väga mõnus on…\nOn jah, täna vahetasin hotelli ka odavama vastu välja. Pmt siin saab nii 150-200 EEK per päev täitsa hakkama kui tahtmist on.\n5. september 2010, 18:48\nTahtsin soovitada, et Milano Bergamo lennuvälja lähedal on selline muhe koht nagu Bergamo, mis mulle eelmine aasta jättis küll ajaloolise ja sümpaatse väikelinna mulje aga paistab, et sa oled jõudnud seal Milano kandis ära käia juba.\nKäisin juba ära jah, üleeile vist, aga isegi vaatasin bussi aknast, et päris sümpaatne linna paistis see Bergamo. Kuna Mialn ise miskit väga erilist ei olnud siis soovitaks ka eriti lühema peatuse puhul Bergamot. Kuna Milanost 1-2 päevaga kindasti mingit tervikliku ülevaadet ei saa, samas Bergamost võiks sama ajaga ikka minig terviklik pilt tekkida.\n5. september 2010, 22:33\nIse mõni aasta tagasi Lõuna-Itaalias ja Sitsiilias käinuna tekitavad su reisijutud küll isu minna ja Põhja-Itaaliat, sealhulgas Bergamodki, avastada.\nHüva reisu jätku!\n6. september 2010, 12:23\nVahva ettevõtmine. Hoian pöialt 😉\nIgavesti tegija ettevõtmine. Jõudu!\nVaata, et Sul reisil see va kooliaegne tarkus meelest ei läheks, millega Sa meid alati kostitasid “küll kõik laabub” 😉\nVäga huvitavalt kirjutad!\n7. september 2010, 22:29\nKadestan… tahaks ka reisile minna… edu!\nMmm Ryanairi 5 eurised piletid, mmm – must get!\n9. september 2010, 14:44\nVäga mõistlik tegu kõik neid R-airi pakkumisi kasutada! Teen ka ise aeg-ajalt mõne nädalalõpu reisi erinevatesse linnadesse ja mul pole veel kunagi tulnud R-airi kasutamist kahetseda. Julged ettevõtmised tasuvad ennast kuhjaga ära, edu ja ilusaid elamusi!\nVäga vahva ettevõtmine 🙂\n11. september 2010, 13:38\nVäga vahva ettevõtmine :))\nJõudu võiduks! Vaatan ka Ryanairi pileteid praegu 🙂\nLoodetavasti saad ikka päriselt ka sinna laeva peale\nEdu minu poolt ka! 🙂\n14. september 2010, 23:15\n15. september 2010, 12:25\n15. september 2010, 13:29\n15. september 2010, 14:06\nVõib Tättega reisile saata küll\nJõudu ja edu Sulle ka minu poolt.Oktoobri kuine merereis oleks Suulle kindlasti vahva kogemus, millest kirjutada\nHead reisi ja too kah midagi,näit.värvilist traati:-)\n17. september 2010, 16:04\n100 euroga selline tiir! Mnjah … Tehke järgi\nVõimas! Oleks endal ka töö ja kooli kõrvalt aega, et sellist asja teha. Ning muidugi ettevõtmist.\nMis järgmisena plaanis?\nKuna plaani minna mõne viimase hetke pakkumisega, siis eks varsti näeb:) Praegu on pakkumisi Sardiiniasse, Sitsiiliasse, Algravesse, Tuneesiasse ja Hurgadasse.\n17. september 2010, 17:45\nKuidas U2 kontsert oli?\nNo mis ma ikka oskan öelda – http://www.youtube.com/watch?v=REQLm1cQ4hc Pilt ütleb palju rohkem. Täiesti juhuslikult käisime linna peal Kämpi hotellist ka mööda, kus U2 Helsinkis peatus ja ütleme nii, et Bonol ei jäänud palju puudu, et ta mu kätt suruda oleks saanud 🙂 Aga kontsert oli ikka ka väga vinge, jõudsime staadionile ka tublisti varem, aga selle eest saime ikka täitsa lava ette kohad ka. Soovitan!\nRudolf-Harri Oberg kommenteeris\n17. september 2010, 22:38\nVäga hea ja vahva idee! Loodan ehk isegi sellise tuuritamise millalgi ette võtta.\nJulge viis reisimiseks, aga kiidan sihtkohtade valikut.\nToetan ümbermaailma reisi\n18. september 2010, 09:22\nToetan sinu merereisiideed igati!\n18. september 2010, 09:27\nTahaks isegi sellel reisil osaleda aga naisi ilmselt väga paadipõhja vaakuma ei soosita:))\n18. september 2010, 09:30\nJa “last but not least”,loodan, et saad sellele reisile ja kõik läheb ilusati korda ning, et jutud mida siiajääjatele edastad sisaldavad huvitavat ja humoorikat sõnaseadet.\nRyanairiga on üldse natukene raske reisi planeerida, kuna minu meelest ei luba ta nö ümberistumisega reise planeerida. St kui tahad saada Riiast, maitea, Rooma, aga otselendu ei ole (vaid pead kõigepealt nt Berliini lendama ja seal järgmise lennukinga minema) on vaja kõik piletid eraldi osta ja otsida mis, nagu ülaltpoolt näha, võib palju aega ja närve kulutada.\n18. september 2010, 18:23\nSiinkohal aitab veidi muidugi see kui sa ise ka ei tea kuhu täpselt minna tahad, siis on oluliselt kergem planeerida 🙂\n18. september 2010, 22:24\nEdu siis! 🙂\n18. september 2010, 23:35\n18. september 2010, 23:38\n@Sander “Adventure is just bad planning”\nIn this episode of The Amazing Race... kommenteeris\n18. september 2010, 23:48\n@Heidi “Not all those who wander are lost.” – J. R. R. Tolkien 😉\n18. september 2010, 23:49\nTahtsin veel öelda, et kui sina purjetama ei saa siis there is no justice! Ja kui saad, siis ootaks järgmisi blogi sissekandeid…\n19. september 2010, 03:04\n19. september 2010, 03:14\n19. september 2010, 10:42\nVironus igasse sadamasse!\n19. september 2010, 11:08\nmuidu Ryanairiga probleeme polnud? pagasi suuruse, juukse- või silmavärvi tõttu? neile ju vahel meeldib väga norida…\nnoorus on ilus aeg, rokid täiega, avastad maailma…\n19. september 2010, 15:38\nKaua mõeldud, hästi mõeldud! Tuleksid sa ka Prahast läbi, teeksin sulle kesklinnas kiire kultuuritiiru koos kohaliku õllega 🙂\nÜks reis läbi ja juba uus algamas – lahe!\nNo suht odavalt ikka saadud. Nujah, tuleb osata peale passida.\n19. september 2010, 19:21\nEi teadnudki, et lendamine nii odav on.\n19. september 2010, 20:12\n19. september 2010, 20:13\n19. september 2010, 21:12\nViitsiks ma ka vahel Ryanairi põhjalikumalt süveneda\n19. september 2010, 22:12\n@ Priit mul on ehk plaan korra Müncheni tulla ja rääksin siin Alviniga just. Mõte on, et võiks Ceske Budejovices ühed õlled teha kuna see asub nii Prahast, Münchenist kui viinist samal kaugusel 🙂\nmiks küll ryanair eestist ei lenda!!! :S\n20. september 2010, 00:07\n20. september 2010, 02:24\nJõudu! Ööbimine CS’i / HC’ga, tuttavad igal pool ees või vaatad kohapeal hosteleid?\n20. september 2010, 08:41\nKõrget lendu (nii purjekaga, kui lennukiga).\n@ Mathis koha peal hosteli varaint oli ikka\n20. september 2010, 13:33\n20. september 2010, 14:18\njääme aga su järgmisi seiklusi ootama 🙂\nUskumatu pealehakkamine on sul ikka, mees! Lase samas vaimus edasi 🙂\nAitäh hea idee eest! Tahaks nüüd minagi Ryanairiga lennates mitut riiki odavalt ja kiirelt külastada.\n21. september 2010, 08:27\nEdu Ove! Pane kinni üritus ! 🙂\n21. september 2010, 12:03\nGo,go Ove ja hoian poialt ka!\nIgati vahvad reisikirjeldused ja saad vaarid seda reisi nendega.\n16. jaanuar 2011, 13:36\nKahjuks ei osalenud ise blogi võistlusel 🙁 Ei süvenenud tol korral asjasse..


Eesti ja Läti peaministrile anti üle nimekas Hayeki auhind ERR - Estonian World Review\nEesti ja Läti peaministrile anti üle nimekas Hayeki auhind ERR\nEesti peaministrile Andrus Ansipile ja Läti peaministrile Valdis Dombrovskisele anti Freiburgis toimunud pidulikul tseremoonial üle nimekas rahvusvaheline Friedrich August von Hayeki fondi auhind liberaalse majanduspoliitika elluviimise eest.\nEesti valitsusjuht ütles oma tänukõnes, et õigupoolest on see auhind tunnustus Eesti rahvale, kellel on olnud kõige olulisem osa meie riigi eduloos, teatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.\n"Eesti valitsus on saanud olla suhteliselt edukas ka viimaste aastate Euroopa võlakriisiga toimetulemisel ikka ainult koos meie kodanike toetusega," ütles Ansip, kelle sõnul on vaid see eeltingimus teinud võimalikuks reaalse liberaalse majanduspoliitika ajamise nii viimastel kriisiaastatel kui ka varem, majanduslikult parematel aastatel.\nPeaministri sõnul tähendas meie liberaalne majanduspoliitika tollide puudumist, märkimisväärsete subsiidiumide olematust ning viimaks ka seda, et meil õnnestus headel aegadel koguda piisavalt reserve ja hoiduda võlgu elamisest.\n"Seetõttu kuulub osa täna mulle osutatud tunnustusest ka minu eelkäijatele, eelmistele Eesti peaministritele," ütles Ansip nimetades kahte endist valitsusjuhti - praegust Euroopa Komisjoni asepresidenti Siim Kallast ja Eesti vabariigi kahekordset peaministrit ning praeguse valitsuse kaitseministrit Mart Laari.\nAnsipi sõnul asus Eesti liberaalse turumajanduse teele koos rahareformiga 1992. aastal, kui Eestis võeti kasutusele Saksa margaga seotud Eesti kroon.\n"Sümboolset tähendust võib näha selles, et rahareform toimus 20. juunil, seega täpselt samal kuupäeval, mil aastal 1948 võeti teil kasutusele Saksa mark," ütles peaminister oma tänukõnes ning lisas, et Eesti vääring oli muutumatu püsikursiga kuni tänavu 1. jaanuarini, mil Eestis võeti sellesama kursiga kasutusele euro.\nValitsusjuhi hinnangul tugines ja tugineb Eesti majanduspoliitika põhimõtteliselt sellelesamale maailmavaatele, mille kõige ehedam esindaja on Friedrich August von Hayek. "See on niinimetatud common sense´i ehk terve mõistuse poliitika," ütles ta.\n"Alati tuleb olla valmis tegema ebapopulaarseid otsuseid. Tuleb saada aru, et raha ei lase endaga mängida. Me saame endale lubada ainult seda, mille me tõepoolest loonud oleme. See tähendab tasakaalustatud eelarve põhimõtte järgimist," sõnas Ansip.\nTema hinnangul tähendab võlgu elamine vältimatult tagasimaksmise asetamist meie laste ja lastelaste õlgadele. "Paratamatult oleme võlglased oma vanemate ees, kuid meist ei tohi saada võlglasi oma laste ees. Seda oleme mõistnud," kinnitas Ansip auhinda kätte saades.\nTänukõne lõpus avaldas Eesti peaminister rõõmu ja rahulolu selle üle, et auhind on korraga omistatud nii talle kui tema Läti kolleegile. "See näitab meie piirkonna ühist tulevikuvaadet, ühtemoodi arusaama kriisi ületamise võimalustest ning sedagi, et seda sõbralikku ühistunnet on märgatud ka väljastpoolt," lausus Ansip.\nLäti peaminister Valdis Dombrovskise sõnul algasid paradoksaalsel kombel Läti probleemid, kui liituti Euroopa Liidu ja NATO-ga, mis tekitas ühiskonnas ebaadekvaatse optimismilaine. "Oli tunne, et meiega ei saa enam midagi halba juhtuda," meenutas Dombrovskis.\nAuhinna andis Eesti ja Läti peaministrile üle Saksamaa Liitvabariigi endine president Roman Herzog.\nTeiste hulgas on selle rahvusvahelise auhinna saanud näiteks Margaret Thatcher, kes toetas vaba ettevõtlust ja järgis peaministrina ranget rahanduspoliitikat. Auhinna on saanud ka kuulus Saksamaa ökonomist professor Otmar Issing, kes töötas nii Saksa Keskpanga kui ka Euroopa Keskpanga juhatuses.\n2005. aastal sai Hayeki auhinna praegune Itaalia peaminister ning endine Euroopa Komisjoni volinik Mario Monti. Fondi esimese auhinna sai aastal 2001 Poola ökonomist professor Leszek Balcerowicz, kes on Poola üheksakümnendate alguse majandusreformide võtmeisik. Balcerowicz töötas ka Poola Keskpanga juhi ning asepeaministrina. Professorid Issing ja Balcerowicz kuuluvad täna ka fondi nõukogusse ning esinesid tänasel pidulikul tseremoonial ka sõnavõtuga.\nFriedrich August von Hayeki fond loodi 1999. aastal tähistamaks Hayeki 100. sünniaastapäeva. Fondi eesmärgiks on toetada liberaalset mõtteviisi kooskõlas Hayeki arusaamadega nii riigisiseselt kui rahvusvaheliselt. Iga kahe aasta tagant antakse välja üks või kaks rahvusvahelist preemiat ja üks publitsistikapreemia.\nFriedrich August von Hayeki raamatutest on eesti keelde tõlgitud "Tee orjusesse" ja "Hukutav upsakus".


Maci jaoks ette nähtud Microsoft 365 rakendus Excel Maci jaoks ette nähtud Microsoft 365 rakendus PowerPoint Maci jaoks ette nähtud Microsoft 365 rakendus Outlook OneNote for Mac Excel 2021 for Mac Word 2021 for Mac Outlook 2021 for Mac PowerPoint 2021 for Mac Office 2021 for Mac Excel 2019 for Mac Word 2019 for Mac Outlook 2019 for Mac PowerPoint 2019 for Mac Office 2019 for Mac Excel 2016 Mac-arvuti jaoks Word 2016 Mac-arvuti jaoks Outlook 2016 Mac-arvuti jaoks PowerPoint 2016 Mac-arvuti jaoks Office 2016 Mac-arvuti jaoks Microsoft 365 kodukasutajatele Office ärikasutajale Office 365 Small Business Microsoft 365 administraator Excel for Mac 2011 Word for Mac 2011 Outlook for Mac 2011 PowerPoint for Mac 2011 Maci jaoks ette nähtud Microsoft 365 Office.com Veel...Vähem\nSaate hõlpsasti desinstallida Office for Maci rakendusi, nt Wordi, Exceli, PowerPointi, OneNote'i ja Outlooki, kasutades neid juhiseid. Järgmiste juhiste täitmiseks peate Mac-arvutis olema sisse logitud administraatorina või sisestama administraatori kasutajanime ja parooli.\nUuemad versioonidOffice for Mac 2011\nJärgmiste juhiste täitmiseks peate Mac-arvutis olema sisse logitud administraatorina või sisestama administraatori kasutajanime ja parooli.\nEemaldage Office for Maci rakendused\nAvage Finder > Applications.\nKõigi Office for Maci rakenduste valimiseks vajutage klahvi Command ja klõpsake.\nKlõpsake rakendust juhtklahvi Ctrl all hoides ja seejärel klõpsake käsku Move to Trash (Teisalda prügikasti).\nKasutaja kaustast Library (Teek) failide eemaldamine\nVajutage otsijas klahvikombinatsiooni + Shift + g.\nKuvatavas aknas sisestage ~/Library ja seejärel klõpsake Mine.\nAvage kaust Ümbrised ja klõpsake neid kaustu juhtklahvi Ctrl all hoides ning seejärel klõpsake Teisalda prügikasti. Pange tähele, et mõned kaustad ei pruugi teil olemas olla.\nHoiatus.: Outlooki andmed eemaldatakse, kui teisaldate selles etapis loetletud kolm kausta prügikasti Trash. Peaksite need kaustad enne kustutamist varundama.\nKlõpsake tagasinoolt, et minna kausta Teek, ja avage Jaotiseümbrised. Klõpsake neid kaustu (kui need on olemas) juhtklahvi Ctrl all hoides ja seejärel klõpsake Teisalda prügikasti.\nDokist eemaldamine ja taaskäivitamine\nKui olete mõne Office’i rakenduse dokki lisanud, minge järjest igale rakendusele, klõpsake seda juhtklahvi (Ctrl) all hoides ja valige siis Options (Suvandid) > Remove from Dock (Eemalda dokist).\nDesinstallimise lõpuleviimiseks taaskäivitage oma Mac.\nMida teha, kui te ei saa rakendusekomplekti Office for Mac installida või aktiveerida?\nOffice for Maci probleemide tõrkeotsing: rakendusekomplekti täielik desinstallimine enne uuesti installimist\nInstallige Office PC'le või Mac'le uuesti arvutisse\nNB!: Tarkvarakomplekti Office for Mac 2011 ei toetata enam. Võtke kasutusele Microsoft 365, et töötada asukohast ja seadmest olenemata ning saada jätkuvalt tuge.\nKomplekti Office for Mac 2011 desinstallimiseks teisaldage rakendus prügikasti. Kui olete kõik eemaldanud, tühjendage prügikast ja taaskäivitage oma Mac protsessi lõpule viimiseks.\nEnne komplekti Office for Mac 2011 eemaldamist sulgege kõik Office'i rakendused ja veenduge, et prügikastis poleks midagi, mida soovite säilitada. Jätke Office'i rakendused protsessi ajaks suletuks.\nMärkus.: Järgmiste toimingute tegemiseks peate administraatorina sisse logima. Tõenäoliselt olete seda juba teinud, kui kasutate oma Mac-arvutit. Kui kasutate töökohavõrgu Mac-arvutit, tuleb teil ehk paluda abi, et keegi asutuse IT-osakonnast aitaks administraatorina sisse logida.\nMicrosoft Office 2011 kausta eemaldamine\nAvage Leidja > Rakendused\nLeidke ja lohistage Microsoft Office 2011 kaust Prügikasti\nOtsige Office 2011 for Mac probleemidele lahendusi, teostades enne uuesti installimist täieliku desinstallimise


Sergei Metlev: noor ei ole loll valija - Arvamus\nSergei Metlev: noor ei ole loll valija\n12. aprill 2015, 15:31\nSergei MetlevVabaerakonna liige\nVabaerakonda kuuluv Sergei Metlev leiab, et valimisea langetamine on vananeva ja kahaneva ühiskonna tingimustes vajalik samm, et säilitada poliitiline tasakaal erinevate eagruppide vajaduste ja huvide vahel. Vabaerakond suhtub muudatusse tema sõnul üldiselt positiivselt ja toetab noorte senisest paremat kaasamist riigiellu.\nKas teile tuleb meelde, millal arutati viimane kord kõrgel tasemel noortega seonduvaid probleeme? Kas meenub mõni erakondade konflikt, mis oleks ajendatud noorte probleemide erinevatest nägemustest? Mulle tuleb meelde peamiselt koolivägivalla teema ja veel paar-kolm negatiivse maiguga väikest arutelu.\nHääletusstatistika näitab, et noored ei ole aktiivsed valijad. See on seotud osalt vähese teadlikkusega, kuid paljuski ka vähese usuga, et noore valija panus saab midagi muuta. Eriti vanade erakondade poliittegelased teavad seda suurepäraselt. Aega kulutatakse pigem suurte palgalisade väljaarvutamisele, kui noorte küsimustega tegelemisele. Siit tekibki surnud ring: poliitika ei arvesta piisavalt noortega ja noortel on sel põhjusel poliitikast poogen.\nPõhiseaduse muutmise eelnõu, mille heakskiitmisel võimaldatakse 16-aastastel noortel hääletada kohalikel valimistel, asetab noored poliitilise arutelu keskpaigale lähemale. Kohalikul tasemel valijana kaasarääkimine tähendab kaasalöömist hariduse, spordi, noorsootöö ja teiste kohaliku elu valdkondade arendamises. See on inimesele lähedaseim tasand, mida iga valla ja linna elanik igapäevaselt kogeb.\nHästi palju on räägitud sellest, et 16-aastane noor inimene on liiga manipuleeritav ja ei ole piisavalt tark, et sellist vastutust kanda. Lisaks on räägitud muudatuse mõjust teistele tsensustele – hasartmängud, alkoholi ja tubaka müük jne.\nEsimese argumendi peale tahaks kohe küsida: kas keegi on Edgar Savisaare fänni Lasnamäe laadal näinud? Esmapilgul tundub elatud aastaid palju olevat, seega peaks ka kriitilist meelt olema piisavalt. Selgub aga, et kriitilise meele asemel on suure juhi portree ja see paistab väärikale prouale või härrale sobivat. Nagu teame, 16-aastasel noorel on omandatud kohustuslik põhiharidus ning paljudel on juba olemas kokkupuude tööeluga. Eelkirjeldatud prouad-härrad saavad otsustada, aga tubli gümnaasiuminoor on loll? Ei saa nõustuda.\nReaalseks ohuks pean poliitika tungimist kooli. Vene kooli ümber puhkenud tantsu näitel teame, et kannatajaks on õpetajate ja õpilaste psüühika ning õppeprotsess tervikuna. Kui 11. klassi ette astub õpetaja, kes samas linnas kandideerib, siis võivad probleemid tekkida. Siinkohal on suur roll kooli juhtkonnal, kes peab seadma selge piiri. Kooli sees on haridus, korraldagem harivaid poliitdebatte, flaiereid võib jagada kooliaia taga.\nKõik muud eapiirangud on ühiskonna otsustada. Kui Eesti inimesed läbi oma esinduse otsustavad, et näiteks kerget alkoholi võiks müüa 16-aastasele, nagu see on mitmes riigis, siis nii see ongi. Me ise kujundame neid piire. Tsensused ei ole omaette headus või kurjus, nad on vaid ühiskondlik kokkuleppe, mida sõlmitakse millegi ärahoidmiseks või soodustamiseks.\nAntud juhul soodustab valimisea langetamine kindlasti noorte ühiskondliku aktiivsuse ja teadlikkuse tõusu ning tugevdab nende häält kohalikul tasemel. Lõppkokkuvõttes on praeguste noorte väärtused 15–20 aasta pärast kogu Eesti ühiskonna väärtused. Mida rohkem on nooruslikkust Eesti elus, seda ärksam ja elujõulisem on meie riik.


Apartments for rent: Pirita, Pirita tee 26B - 38, Pirita linnaosa, Tallinn - 4503455 - City24.Ee\nPirita, Pirita tee 26B - 38, Pirita linnaosa\n1 650 EUR Contact Broker\nCity24 ID: 4503455\nApartments for rentPirita, Pirita tee 26B - 38, Pirita linnaosa\n93.9 m², 4 rooms | Apartments for rent\nMöbleeritud korter, lõunapoolse terrassiga!\nAnda rendile korter nii pikaajaliselt hinnaga 1550 eurot kui ka 1 kuu kaupa 2000 eurot.\nLühiajalise üüri korral olemas voodilinad, vannirätikud, sööginõud.\nValgusküllane, hea planeeringuga  avar perekorter Kadrioru pargi, mere ning Lauluväljaku naabruses. Aknast avanevad vaated pargi rohealale ja korter on päikeseline.\nKorteris on elutuba ja kolm magamistuba. Ühest magamistoast  pääseb 5,5 m² avatavate klaasidega rõdule. Samal magamistoal on 3,6 m² garderoob. Elutoast pääseb mõnusalt suurele 10,7 m² terrassile. Korteris on veel suur vanniga vannituba ja eraldi wc.\nHind sisaldab ka kogu mööblit, mis piltidel ning 1 autokohta soojas garaazis.\nLühiajalise üüri puhul on maakleritasu 400 eurot\nPikaajlise üüri korral lisandub\n- 1 kuu deposiit\n- 1 kuu suuruses maakleritasu, millele lisandub käibemaks\n1 980 EUR Pirita Kose, Vabaõhukooli tee, Pirita linnaosa, Tallinn\n1 600 EUR Pirita tee 20a, Pirita linnaosa, Tallinn\n1 900 EUR MEERHOF, Pirita tee 20a, Pirita linnaosa, Tallinn\nAll apartments for rent (1,225)\n260 EUR PIKAKS AJAKS, JUBA VABA!!, Rohu tn 128, Pärnu linn, Pärnu\n600 EUR Pärna tn 6, Kadriorg, Tallinn\n550 EUR Keskpäeva tee 2, Tabasalu alevik, Harku vald\n410 EUR Õismäe tee 11, Haabersti linnaosa, Tallinn\n400 EUR Teelise tn 9, Nõmme linnaosa, Tallinn\n440 EUR Lasnamäe, Paekaare tn 42 - 51, Lasnamäe linnaosa, Tallinn\n650 EUR Aiandi tee 14, Viimsi alevik, Viimsi vald\n400 EUR Väike-Õismäe, Õismäe tee 116, Haabersti linnaosa, Tallinn


VIII Pirita sügisjooks toimub 23. septembril 2018 | Mähe Selts\nVIII Pirita sügisjooks toimub 23. septembril 2018\nEesti sügisjooksude kalendris on oma kindla koha leidnud Pirita sügisjooks, mis sel aastal toimub juba kaheksandat korda pühapäeval, 23. septembril.\nSügiskauni Pirita Kloostrimetsa teedel ja radadel saavad jooksurõõmu nautida nii suured kui väikesed jooksusõbrad, kepikõndijad ja käijad. 2017 aasta võitu on oodatud kaitsma Roman Hvalõnski ja Kelly Nevolihhin.\nLisaks 6km pikkusele põhijooksule on kavas ka lastejooksud, suur ühisvõimlemine ja meeleolukad näidisesinemised. Lastele tuleb jooksupisikut edasi andma Tallinna Teletorni maskott ETI ning neil kel distants läbitud saavad osaleda Loovustoa kunsti-, ja meisterdamistelgi tegemistes.\nIgale sügisjooksu lõpetajale on auhinnaks unikaalne, ainult selleks jooksuks kujundatud medal!\nSügisjooksu toimumist toetavad: Briketipoisid, RIMI, Sportland, Oriflame, NIKE, Cido, Barilla, Moqyi,\nKiropraktika Kliinik, Tallinna Teletorn, Pirita Seikluspark, Eesti Tervishoiu Muuseum, Tallinn Viimsi SPA, Atlantis H2O Aquapark, Viimsi Kino, Restoran NOA, Tallinna Linnavalitsus ja Pirita Linnaosavalitsus.\nÜrituse toimumist rahastatakse kohaliku omaalgatuse programmi vahenditest!\nKohtumiseni Pirita Sügisjooks 2018 stardis!\nRohkem infot: www.piritajooks.ee


Harjumaal ja Ida-Virumaal taastub kontaktõpe, leevenevad piirangud huvitegevusele : Õpetajate Leht\n14. jaan. 2021 HTM - Kommenteeri artiklit\nEnne 25. jaanuari saavad kontaktõppes osaleda 1.‒4., 9. ja 12. klass. Õppetegevuseks kasutatavates ruumides viibijad peavad kandma maski. Maski ei pea kandma alla 12-aastased lapsed või inimesed, kellel maski kandmine ei ole tervislikel põhjustel või tegevuse iseloomu tõttu või muid olulisi põhjuseid arvestades võimalik.\nHuviharidus ja -tegevus, noorsootöö, sport, täienduskoolitus ja -õpe on teistes maakondades peale Harjumaa ja Ida-Virumaa lubatud siseruumides kuni kümne osalejaga, lisaks treener või juhendaja.\nRuumi täitumus võib olla kuni 50%\nLoe lisaks www.hm.ee/koroona.


Naised on hakanud jõuliselt üürikinnisvarasse investeerima\nNaised tunnevad investeerimise vastu üha suuremat huvi, sest nende osakaal üürikorteritesse investeerijate seas on kahe aastaga enam kui viiekordistunud, kirjutab Eesti suurima üürikorterite arendaja Scandium Kinnisvara müügijuht Maia Lõško.\nMaia Lõško. Foto: Scandium Kinnisvara\nOleme viimase kahe aasta jooksul müünud üle 230 väikekorteri. Veel aasta tagasi domineerisid ostjate seas tugevalt mehed, kuid viimase aastaga on olukord oluliselt muutunud ja naiste osakaal hüppeliselt tõusnud. Viimastes meie suurtes arendusprojektides moodustavad naised juba enam kui 50% ostjaskonnast. Märtsikuus toimus 90% meie tehingutest just naistega. See on tohutu kasv võrreldes kahe aasta taguse ajaga, mil naised moodustasid vaid 10% ostjaskonnast.\nSamas see kindlasti ei näita kogutrendi, ka mehed on endiselt aktiivsed kinnisvarainvestorid ja mahuliselt ka suuremad.\nNaised on kinnisvarainvesteeringu tegemisel ettevaatlikumad ning soovivad investeerimisobjekti kohta väga põhjalikku ülevaadet. Eelistatakse investeeringute hajutamise mõttes investeerida erinevatesse arendustesse ühe kuni kahe korteri kaupa. Mehed seevastu eelistavad investeerida mitmesse korterisse ühes väljavalitud arenduses, et muuta korterite haldamine võimalikult lihtsaks ja mugavaks.\nKasv näitab, et naised tunnevad investeerimise vastu ühe enam huvi ja valivad tihti kinnisvara, kuna see on loogiline sektor – ostetakse reaalselt silmaga nähtavat toodet, mitte abstraktset turujoont. Samuti võetakse korterite sisustamist kui mõnusat projekti ja lisaväärtuse andmise võimalust.\nHüpe võib olla osaliselt tingitud üürimajade jõudmisest Eesti turule. Üürimaja eelis on läbimõeldud mugavused – lihtsam haldus, parem kvaliteet, pesumasinaruum, tihti ka jõusaal. Investeerimine on muutunud ka mugavaks – internetis saab valiku ära teha kodust diivanilt.\nLaenude osakaal tehingutes langeb ja üha enam investeeritakse oma kapitali. See viitab jõukuse kasvule, kuid ka pankade konservatiivsemaks muutumisele.


Politsei hoiatab sõidukivaraste eest, kes võivad olla relvastatud - DELFI\nLõuna prefektuuri kriminaalbüroo juht Meelis Saarepuu rõhutas, et tegu on ohtlike põhjaliku ettevalmistusega autovarastega. Seni kogutud andmetele tuginedes võivad nad olla relvastatud. „Märgates kahtlast tegevust enda või naabri õuel tuleb igal juhul vältida vahetut sekkumist, et ennast mitte ohtu panna ning kutsuda hädaabinumbril 112 abi,“ soovitas ta. Saarepuu lisas, et sõidukivargustel kasutatakse tehnikavahendit, mis teeb kahjutuks sõiduki alarmi, avab masina uksed mõne sekundiga ning aitab sõiduki kiirelt ka käivitada. Kurjategijate kasutuses oleva tehnikaseadme töökindluse tagab, kui omanik on sõiduki originaalvõtmed jätnud eramu eesruumi, välisukse vahetuslähedusse. Sellisest kaugusest saab seade sõidukivõtmelt hõlpsasti signaali kätte. „Selleks, et sellisel viisil vargust ennetada, tuleks võimalusel sõidukit hoida lukustatud garaažis, kõrvaliste isikute vaateväljast eemal,“ jagas Saarepuu nõu. Enne kuriteo toimepanemist võivad isikud liikuda välismaise registreerimisnumbriga sõidukiga erinevates elamurajoonides, et varastatav sõiduk välja valida. Nähes mõnes piirkonnas liikumas välismaise registreerimisnumbriga sõidukit, tuleks selle number ja mark üles kirjutada ning info kohe politseile edastada.


Proovisõit: Hyundai Tucson – tere tulemast tagasi! - Forte\nMa ei tea, kas Hyundai sai oma 2004. aastal turule toodud väikese (Santa Fe'ga võrreldes) linnamaasturi nime valimisel inspiratsiooni biitlite 1969. aasta loost "Get Back" või kusagilt mujalt, kuid see polegi ju tähtis.\nIgatahes valmistati esimese põlvkonna Tucsonit edukalt aastatel 2004-2009, misjärel Hyundai sattus (Apple'i eeskujul?) vaimustusse i-tähest ning andis kompaktse linnamaasturi teisele põlvkonnale nimeks ix35, kirjutab WHATCAR?\nLihtsakoelise esivanemaga võrreldes oli see auto märksa silmatorkavamalt kujundatud, mis andis põhjust vastakateks arvamusteks. Seevastu tublisti kasvanud pakiruumi üle võis vaid rõõmu tunda.\nKuid Tucsoni puhul on tulemus igati vaatamiskõlblik, ja massiivne radiaatorivõre püüab kindlasti pilku, olgugi et mõned näevad selles sarnasust Fordi ja/või Mercedesega, teised koguni Aston Martiniga.\nHyundai asendab ix35 taas Tucsoniga (25) 22.02.2015\nHyundai esitles krossoverit Creta, saadaval esialgu ainult Indias (1) 30.06.2015\nKuigi Tucson tundub olevat üksjagu suurem kui ix35, polegi nende mõõtmed väga erinevad. Uus auto on 6 cm pikem ja 3 cm laiem, kuid isegi 1,5 cm madalam.\nTõsi, minu vähearenenud värvimeele jaoks on valikus kaks punast ja kaks sinist, ülejäänud kuuluvad rubriiki "50 halli varjundit".\nEsiistmed on igati mugavad, köetavad ja - mis proovisõidu ajal valitsenud 38-kraadise palavusega eriti meeldis - ventileeritavad. Tagaiste on korralik ja piisava jalaruumiga (eks siin ole kasu ka 3 cm võrra kasvanud telgede vahest). Muide, soovi korral saate tellida kütte ka tagaistmetele.\nÜldse tundub uus Tucson seestpoolt meeldivalt avar. Panipaiku on piisavalt, keskkonsoolis leidub kaks 12-V pistikupesa ning infolustisüsteemi AUX- ja USB-pesad.\nUuendused, mis esialgu välja ei paista -- ja parem oleks, kui mõni neist jääkski nägemata -- puudutavad juhi tööd ja sõidu turvalisust. Elektrooniliste juhiabidega Hyundai ei koonerda.\nNii on peale kohustusliku ESP (Hyundail VSM) pardal autonoomne hädapidurdussüsteem AEB, mis takistuse avastamisel kõigepealt hoiatab juhti ja vajadusel rakendab ise pidurid.


Stanfordi sõnumid: Kuidas saavad teadlased hariduspoliitikat mõjutada? : Õpetajate Leht\nStanfordi sõnumid: Kuidas saavad teadlased hariduspoliitikat mõjutada?\n27. apr. 2018 Margus Pedaste Tartu ülikooli haridustehnoloogia professor külalisena Stanfordi ülikoolis - Kommenteeri artiklit\nLinda Darling-Hammond tutvustamas oma ideid Ameerika haridusteaduste assotsiatsiooni (AERA) konverentsil aprillis 2018.\nKui Carl Wieman muutis teadustööle tugineva süsteemse lähenemisega kahes Ameerika ülikoolis paljude õppejõudude õpetamismeetodeid, siis riigi tasandil midagi saavutada on palju keerulisem. Eriti sellises suures riigis nagu Ameerika Ühendriigid, kus osariikide vahel laiutab tihtipeale väga suur ebavõrdsus ja isegi teadlased keskenduvad oma töös mõnikord kitsalt oma osariigi teadlaste refereerimisele.\nSiinkohal on mul aga hea meel tutvustada Stanfordi ülikooli professorit Linda Darling-Hammondit. Ta on väga edukas haridusteadlane, kelle töid on Google Scholari andmebaasi põhjal viidatud ligi 100 000 korda ning tema H-indeks, mis näitab paljuviidatud tööde arvukust, on 133 – just nii palju on tal töid, mida on viidatud vähemalt 133 korda.\nLinda Darling-Hammond juhtis 1990-ndate teises pooles riiklikku komisjoni, mis pidi kujundama õpetajahariduse muutused, kindlustamaks Ameerika tulevikku. Komisjoni raport nimetati üheks kümnendi mõjukaimaks Ameerika Ühendriikide hariduse kujundamisel ja veidi hiljem nimetati Linda Darling-Hammond kümne läbi aegade Ameerika Ühendriikide hariduspoliitikat enim mõjutanud inimese hulka. 2008. aastal juhtis ta president Barack Obama meeskonnas hariduspoliitilisi muudatusi.\nLinda Darling-Hammondi kõige enam viidatud töö pärineb aastast 2000 ja kannab pealkirja „Õpetaja kvaliteet ja õpilaste tulemuslikkus” (muide, see avaldati juba tol ajal elektroonilises ajakirjas Education Policy Analysis Archives). Selles toob ta varasemate uuringute põhjal välja, et õpetajate intelligentsus ja aineteadmised ei prognoosi õpilaste tulemusi kuigi hästi, ning seejärel näitab üleriigilistele andmetele tuginedes, et õpetajate ettevalmistus ja kutseomistamine seostuvad õpilaste tulemustega lugemises ja matemaatikas rohkem kui ükski teine tegur.\nNäiteks ei ole olulist seost tulemuste ja klassi suuruse või koolidele õpilaste kohta eraldatud raha vahel. Seega võime andmetele tuginedes võtta ka Eesti jaoks kaasa teadmise, et iga õpetaja peaks olema läbinud õpetajakoolituse, ja kui sellest on palju aega möödas, tuleb kasuks ka kutseomistamise protsess – see võimaldab oma pädevusi süsteemselt analüüsida, aga saada kõrvale ka kolleegide vaate.\nAvatud artiklist palju enam leiab praegu aga tähelepanu Linda Darling-Hammondi 2010. aastal avaldatud raamat „Tasane maa ja haridus: kuidas Ameerika pühendumine õiglusele määrab meie tulevikku” („The flat world and education: How America’s commitment to equity will determine our future”). Raamat algab tõdemusega, et juba täna koosneb kolmandik Ameerika Ühendriikide populatsioonist nii-öelda vähemusrahvustest ja prognooside järgi jõuab see näitaja peagi pooleni. OECD rahvusvaheliste testide järgi laiutab aga suur tühimik eri gruppidesse kuuluvate õpilaste vahel. Globaliseeruv töömaailm püüab võrdselt kaasata kõiki inimesi üle maailma, aga haridusest lähtuvad arenguvõimalused ja tulevikuväljavaated erinevad suuresti ning see tekitab ühiskonnas palju ebaõiglust.\nMõneti sarnaseid jooni võime näha Eestis, kus vene õppekeelega koolide õpilaste tulemused PISA uuringu järgi on oluliselt kehvemad kui eesti õppekeelega koolide õpilastel. Seda muret jagades võime Linda Darling-Hammondi raamatust õppida. Mulle jäid lugedes kõlama järgmised viis ideed.\nTähenduslikud õpieesmärgid – kool peab õpetama, kuidas õppida, kuidas saada edukalt hakkama ametites, mida veel ei ole, ja kuidas kasutada tehnoloogiaid, mis alles tulevikus luuakse, kuidas ise midagi uut disainida ja kompleksseid probleeme lahendada.\nIntelligentsed mitmes suunas kasulikud aruandlussüsteemid – standardiseeritud testidest ei ole kasu, kui meil ei ole vaja vormida ühesuguseid inimesi. Selle asemel on vaja paindlikku hindamist, mis võimaldab saada õpetajatel, aga ka õpilastel infot probleemilahendamisoskuste, loovuse, õpioskuste ja refleksioonioskuste arengu kohta.\nÕiglased ja adekvaatsed ressursid – koolikeskkond peab toetama nüüdisaegset koostöist õpikäsitust; nii avarad, loovust ärgitavad majad ja õppevahendid kui ka õpetajad, kelle arengusse tuleb piisavalt panustada ja keda tuleb suunata tegevusuuringuid tegema. Samuti on vaja toetada teadusuuringuid, ettevõtlikkust ja arutelusid.\nNõudlikud kutsestandardid – õpetajate pedagoogilised ja ainedidaktilised teadmised peavad olema heal tasemel, et õpilastes tekiks huvi ja positiivne hoiak õppimise ja õpitavate valdkondade vastu.\nKoolielu organiseerimine nii, et nii õpilased kui ka õpetajad saaksid õppida – koolid tuleb kujundada õppivateks organisatsioonideks, kuhu iga õpilane tahab tulla ja kus iga õpetaja soovib igast päevast midagi õppida, et ise paremaks saada.\nKuigi välja toodud mõtted kõlavad ehk tuttavalt ja veidi isegi loosunglikult, siis Linda Darling-Hammondi raamat ei ole seda mitte. Läbi probleemide ja lahendusteede õhkub kogu raamatust sügav tajumine, tuuakse palju tõendeid uuringutest ja näiteid Ameerika Ühendriikide kõrval eelkõige Singapurist ja Soomest. Just see paistab olevat tee, kuidas teadlased saavad hariduspoliitikat mõjutada – teemasid sügavuti uurides, läbi tunnetades, teiste kogemustega tutvudes ning seejärel kirjutades, esinedes ja vajadusel ka teisi eest vedades. Eestvedajana on Linda Darling-Hammond ka hariduspoliitikauuringute instituudi Learning Policy Institute president ja tegevjuht. Selle materjalid aadressil https://learningpolicyinstitute.org/\non omaette uurimist väärt.


Andres Kurmi lugu vanast metsast. Žürii lemmik! — Eestimaa Looduse Fond\nAndres Kurmi lugu vanast metsast. Žürii lemmik! 28.12.2021\nKodumets on ümbritsetud riigimetsa vääriselupaikadest, kus mets saab areneda omasoodu ja see on nüüdseks osa salu- ja laanemetsade kaitsealast. Üraskid on seal korralikult kuuski hävitanud, aga selle koosluse arengut on huvitav jälgida. Huvitav tähelepanek on see, et mida sügavamale vanasse metsa sisse minna, seda rohkem tasakaalus elu seal on – surnud puid on sama palju kui elavaid. Sellel kaitsealal ja ka kodumetsas on alles suuri haabasid, mis tunduvad olevat hea genofondiga ja ilmastikuoludele vastupidavad, sest neil ei voha massiliselt haavataelik, mille viljakehad tavaliselt mujal metsades liikudes vanadel haabade tüvedel tihti silma hakkavad. Suured vanad kuused ja haavad jätavadki sellel metsaalal kõige võimsama mulje. Vanad suured haavad on antud alal ülimalt olulised, sest neil on leitud kasvavat musta limasamblikku (Collema nigrescens). Haavad on elurikkad, sest nende vanasid tüvesid katab kümneid erinevaid pisisamblike liike. Teine oluline kaitsealune taim on kaunis kuldking (Cypripedium calceolus). Kodumetsa puisniidu-ilmelisel osal ma käpalisi pole täheldanud, kuigi seal võib mõnelt meetrilt leida mitukümmend erinevat taimeliiki.\nLoo autor: Andres Kurm, metsasõber ja väikemetsamajandaja Lääne-Virumaalt


ivaott - Tasuta koduleht - Töövõimereform 2018\n2015 - 2016.aastal käivitus töövõimereform. Töövõimereformi eesmärgiks on aidata leida tööd, tööl püsida ning parandada igapäevaeluga toimetulekut, arvestades inimeste isiklikku võimekust ja vajadusi.\nTöövõimereform käivitus kolmes järgus:\n2017. aasta 1. jaanuarist on oodatud töövõimet hindama praegused püsiva töövõimetusega inimesed. Hindamisele tuleb tulla vastavalt isiklikule korduvekspertiisi tähtajale, seega kestab üleminek 2021. aasta lõpuni\nOsalise töövõimega inimene hakkab saama 180-eurost töövõimetoetust, kui ta täidab aktiivsusnõudeid: otsib tööd, õpib, hooldab last või puudega inimest, on ettevõtja või juba käib tööl.\nJuhul kui inimesel töövõime puudub, hakkab ta saama 320-eurost toetust.Aktiivsusnõudeid ta sel juhul täitma ei pea ning soovi korral võib ta pöörduda sotsiaalkindlustusametisse sotsiaalse rehabilitatsiooni jms taotlemiseks.\n180- ja 320-eurosed toetused hakkavad sarnaselt pensionitele iga aasta 1. aprillil vähehaaval kasvama. Sellest suurem toetus aga külmutatakse – nende inimeste toetus iga-aastaselt suurenema ei hakka, kuni ühtlustub aastate jooksul standardse toetusega.\nTöövõimereformi teine etapp ehk uue metoodika põhjal töövõime ja puude hindamine uutele taotlejatele käivitus alates 1. juulist.\nSotsiaalkindlustusamet on kokku pannud slaidiesitluse ja kommenteeritud\ntaotluse vormi, mis on uutele taotlejatele ning nende abistajatel taotluse\nAlates 01.01.2017 laineneb just see taotluse vorm ka kõigile senistele\n"süsteemis" olijatele, kui nende korduvekspertiisi tähtaeg kätte jõuab.\nÜhistaotluse täitmiseks ja esitamiseks võib pöörduda nii\nSotsiaalkindlustusametisse kui Eesti Töötukassasse.\n*NB! *Kergendamaks taotluse täitmist venekeelsele elanikkonnale on taotluse\nvorm tõlgitud ka vene keelde, kuid täita saab seda hetkel vaid eesti\nkeeles. Venekeelne taotluse vormi tõlge asub siin*: