Aga kui mul pole isa? – estonianwithabackpack\nIgal pool, kuhu ma ka ei vaataks, räägitakse isadepäevast. Lasteaias ja koolis on isadepäeva kontserdid, tehakse kaarte, meedia on täis reklaame pakkumistega, mida isadele kinkida. Mul ei ole selle vastu iseenesest midagi, või no natuke on, sest mu meelest peaks see olema selline isade ja laste päev, aga mitte, et “isadepäeva eripakkumine lõhnale see ja see 98.99”, aga pagan sellega, las olla. Kes tahab kingib lõhna, kes tahab läheb isadepäeva brunchile, kes teeb ise plastiliinist lille – me oleme nii erinevad, et olgu igaühele oma.\nMa mõtlen hoopis teisele asjale. Mida tunnevad need lapsed, kel pole isa? Sellele mõttele jõudsin ma siis kui nägin, et üks mu sõbranna oli isadepäevakontserdil ja lapse poolt isale valmistatud kikilipsu hoopis peapaelana kasutas. Mu meelest ääretult leidlik lähenemine, aga ma jäin mõtlema, et selliseid lapsi, kellele isadepäevakontserdile vaid ema läheb, on ju palju rohkem. Paljudel polegi ju isa. See tähendab, et saate küll aru, mida ma mõtlen. Ma ei arva, et lapsed on pühast vaimust sündinud, kuid ometigi on ju nii, et paljud vanemad omavahel isegi mitte ei suhtle, rääkimata siis sellest, et isa tuleks lapse isadepäeva kontserdile. Ja kui see laps igalt poolt kuuleb, et jagage oma lugusid oma isast ja miks isa on sulle kõige kallim, siis paratamatult jään ma mõtlema nendele “isadeta” lastele. Ega ma tegelikult ei tea, kas see kedagi üldse “kotib”, kas kohal on ema või isa või kas see on häbiasi öelda, et mul polegi isa, see on lihtsalt üks mu järjekordne uitmõte.\nMina kasvasin nö isata. Õnneks ei mäleta ma väga, et isa puudumine oleks mulle sellistel pidupäevadel mingeid erilisi traumaatilisi jälgi jätnud, aga ma ei mäleta ka, et isadepäeva üldse nii väga tähistatud oleks. Võib olla ma lihtsalt ei mäleta või ei taha mäletada? Emadepäeva ma mäletan ja naistepäeva, aga isadepäev on kuidagi selline täiesti olematu püha mu jaoks olnud. Minuvanused, värskendage mu mälu, kuidas vanasti selle isadepäeva tähistamisega oli? Aga ma mäletan, et kui koolis oli vaja vanemate andmed päevikusse kirja panna, siis ma alati panin ka isa töökoha (mille ma luuletasin või arvasin siiralt suuremaks ja olulisemaks) alati kirja. Uhkusega. Võib-olla on see mingi märk sellest, et tegelikult mul ei olnud päriselt isa olemas?\nMul oli olemas kasuisa. Meie suhted on olnud nagu nad on ja ega meil pole kunagi sellist päris isa-tütre suhet olnud, kuid sellest hoolimata pean ma tema kiituseks ütlema, et rasketel hetkedel on ta siiski mu jaoks olemas olnud. Niimoodi natuke salaja või vaikselt, kuid siiski, pubekana ei osanud ma kindlasti mitte hinnata ja mõista seda kui ta mu peiksi, kes mu kõrval voodis magas, välja viskas ja ega ka hiljem ei ole me kumbki osanud ega tahtnudki teineteist rohkem mõista.\nMa olen teoreetiliselt kasvanud üles kahe isaga, kellest mõlemast ma minulikul moel hoolin, kuid samas tunnen ma ikkagi, et mul ei ole üles kasvades isa olnud ja kui isadepäev oleks olnud siis nii suur kui praegu, siis ma oleks vist veel rohkem “fucked up laps” kui ma praegu olen. Ma mõtlen, et päris kurb oleks olnud kogu selle isadepäeva tähistamise keskel olla see laps, kel pole isa. Ja seda enam olen ma tänulik, et mul on kodus kasvamas üks kolmeaastane röövliplika/printsess, kes armastab küll oma “mammat” väga, kuid üle kõige maailmas armastab oma “pappat”.\nMa tegelikult isegi lõpuks, olles ema, saan aru, mida tähendab see minu jaoks klišeelik lause – “me oleme laste pärast koos”. Ja ma siiralt mõtlen, et seni kuni mees (või naine) ei ole vägivaldne alkohoolik ega tõeline tropp, siis tasuks ehk teinekord just laste nimel järgi anda oma põhimõtetes ja veendumustes. Et lapsel oleks isade – ja emadepäev.\nPalju õnne isadele! Väärtustage oma laste armastust!\n13 Nov 2016 13 Nov 2016 EveliisMõttedarvamus, isadepäev\n32 thoughts on “Aga kui mul pole isa?”\n13 Nov 2016 at 7:55 am\t Reply\nNiisama, ilma tunnete ja teineteist sallimata küll laste pärast koos ei maksa olla. Ka see jätab laste vaimsele tervisele oma jälje ja täiskasvanuna lööb välja. Küll aga ei tasu ehk kohe esimese armastuse peale lapsi saama hakata, kui see aga juhtub peaks ehk laiali mineku järgselt õppima läbi saama. Sest minu kogemus on, et kaklevad lahutatud vanemad jätavad just noorte meeste hinged katki. Elus on valikud ja kui on lapsed, ei tee sa valikuid vaid enda heaolu vaid ka laste oma nimel. Ka sellele peab mõtlema, mida lastele pikemas perspektiivis eluteele kaasa antakse. Minu meelest on tekkinud mingi surnud ring.\nMis isadepäeva puutub, siis see hakkab kuidagi kommertsiks kätte ära minema. Mulle ei meeldi nii…\n13 Nov 2016 at 7:58 am\t Reply\nSeda muidugi, ilma tunnete ja armastuseta ei tasu koos olla, see on kindlasti palju hullem, aga ma tean mitmeid paare, kus on lahku mindud lihtsalt egode pärast ja kui oleks saanud end natuke alla suruda, oleks lapsel mõlemad vanemad. Nüüd isa ei ole, sest ema arvates on isa “asshole”. Selles olen ma 100% nõus, et KOHE ei ole vaja lapsi saada, enne oleks vaja ikka üksteist tundma õppida.\nJa mulle ka ei meeldi kommerts…Mulle tundub, et mulle surutakse peale, et ma pean midagi kogu aeg ostma, sest muidu ma ei näita oma armastust ja hoolivust välja\n13 Nov 2016 at 11:05 am\nMa natukene olen mõelnud sellele ”kohe” lapse saamisele. Kiputakse jah nii arvustama lahku läinud peresid, et ise tegid need lapsed liiga ruttu. Kuulusin ise nende hulka, kes selliseid paare kõõrdi vaatas.\nAga ma enam nii ei arva sest ma tunnen päris paljusi, kes on lapsed saanud aasta pärast tutvumist, on palju aastaid hiljem koos, abielus, õnnelikud. Mina omalt poolt aga sain lapse 7a peale suhte algust ja lahutasin, kui laps oli 2a.\nJällegi, kui ise pole läbi teinud, siis ei saa ka adekvaatset hinnangut anda. Ja nii on kõige muuga ka, et meil on mingid veendumused ja need muutuvad ajas sest me kogeme uusi asju ja elame ise läbi erinevaid olukordasi, need kõik õpetavad.\n13 Nov 2016 at 11:07 am\nMina tean pigem peresid, kes “kohe” on lapse saanud ja siis lahku läinud, kuid nagu ma olen kuulnud, siis tegelikult lapse esimesed eluaastad on paarisuhtele niikuinii kõige raskemad, ole sa siis alles tutvunud või kümme aastat koos elanud\n13 Nov 2016 at 8:07 am\t Reply\nMa arvan, et isadepäev on tore päev, mil pööratakse rohkem tähelepanu isadele ja isadusele (mitte, et seda igapäevaselt ei peaks tegema aga positiivne siiski). Lastel, kes ei kasva koos oma isaga on see muidugi keerulisem aga eks see oleneb ka kodusest õhkonnast ja sellest kuidas ema on “isateemat” käsitlenud. Ühes Eesti lastefilmis ütles ema puuduva isa kohta “Sinu isa oli lahe mees aga lapsi ta ei tahtnud”. Samas kui laps kuuleb igapäevaselt jutte teemal “see mölakas”, “sa ei saa seda kuna su isa ei raatsi raha anda”, siis tekkib lapsel sõnaga isa pigem negatiivne seos.\nMa arvan, et see päev võiks olla lihtsalt üks mõnus perepäev.\n13 Nov 2016 at 8:11 am\t Reply\nMina kasvasin isata ja ma ei tea, miks või kuidas täpselt minu vanemad lahku läksid, kuid sellest hoolimata ei ole ma kordagi ema või vanaema või kellegi teise suust kuulnud midagi halvustavat isa kohta. Mu meelest nii peabki. Vanemate tülid ja erimeelsused on üks asi, lapsele peab jääma õigus ise otsustada, kas isa on hea või halb isa. Ma ei kannata neid peresid, kus laps sinna tülide vahele tiritakse, et laps kuulebki ühelt ja teiselt poolt, kuidas ema või isa on “bad guy”\n13 Nov 2016 at 8:10 am\t Reply\nSee on sul väga hea teema, sest tegelikult on tõesti neid lapsi küll, kellel ei ole isa ja kes väga põevad seda tähtpäeva. Kui kõik peavad isasid joonistama, jutukesi kirjutama, kutseid kleepima, siis see laps peab nn asenduse välja mõtlema. Jaa, ema on hea ja puha, aga pole ikkagi isa ja tee siis see lapsele selgeks, miks ta on üks väheseid enda rühmas/klassis, kellel publiku seas isa asemel ema või vanaisa istub. Või miks ta üleüldse samal kontserdipäeval kodus on. Mõni põeb seda väga, mõni vähem, eks oleneb lapsest ja sellest, mis lugu selle kõigega on, aga jah see võiks kuidagi lasteaia ja kooli “programmis” sees olla, mida isadeta lastele pakkuda, et nad end seal kambas vähem erandina tunneksid ja oleksid ka kuidagi rohkem kaasatud, ilma põdemiseta.\n13 Nov 2016 at 8:15 am\t Reply\nJah, ma arvan ka, et tänases ühiskonnas oleks vajalik mõelda nö tavaraamidest välja ja sellistel tähtpäevadel, kus mõnel lapsel pole ema või isa oleks oluline, et nad oleksid siiski kaasatud ega peaks põdema. Kuidas, sellele ma muidugi vastata ei oska:(\nMinu venna lapsel pole nt ema. Läks minema, kui oli väike ja ei hooli üldse. Tema on ka kogu aeg õnnetu, et ema pole ja emadepäeval muidugi eriti. Usun, et sellepärast ei saa neid päevi pidamata jätta, et osadel neid isikuid pole. Lihtsalt rohkem on selliseid juhtumeid, kus isa on läinud…\n13 Nov 2016 at 8:16 am\t Reply\nMuidugi ei saa jätta tähtpäevi pidamata, aga nii nagu Lilli ka kirjutas, et me peaks püüdma rohkem mõista, et kõigil lastel ei ole klassikaline peremudel ema ja isa ja venna ja õe ja koeta ja kassiga.\n13 Nov 2016 at 10:56 am\t Reply\nMu meelest on ikka eriti rets kui ema minema jalutab, mitte et see isade minema jalutamine oleks kuidagi okeim, aga mulle endale lihtsalt tundub ema minema minek nii vale kui veel vale saab olla\n13 Nov 2016 at 11:10 am\nSee on raske jah. Ta ise loodab ikka, et ema tuleb veel (praegu on 9). Eriti hull on see, et koolis ka narriti sellepärast, kuna kôigil on ju emad.\n13 Nov 2016 at 8:27 am\t Reply\nMa ütlen nüüd midagi täiesti jumalavallatut: “õnneks” on tänapäeval nii palju lapsi ühe vanemaga peredest. Mis niisuguste päevade kontekstis on igati praktiline – kui kolmandikul klassist isa pole (või vähemalt iga päev kodus pole), on oluliselt lihtsam sellega toime tulla. Minu arvates oleks selles kontekstis vaja rohkem emotsionaalse intelligentsuse õpetust lasteaia- ja algklassiõpetajatele. Et nad oskaksid selle päeva, eriti sellele eelnevad meisterdused-jutukirjutused jne teha KÕIGILE lastele toredaks. lisaks on veel lastekodulapsed, kes koolis käivad, nemad peavad ka kogu isade-emade päevade saginas ellu jääma. MInu ühel lapsel on 2 isa (kokku annavad täitsa tubli tüki välja) + üks väga arvestatav vanaisa ja teisel pole ühtegi isa, vanaisa on saadud 14 aastaselt :). Õnneks on nad juba küllalt vanad (16 ja 18), et isadepäeva saginad neid ei sega ja mina saan ikka emadepäevaks kingituse või lilled. Ja kui vähegi on mõni asjalik vanaisa võtta, täidab see isadepäeva tühimiku ilusti ära. Vahel saab vast isegi palju vanemat venda kasutada. Eriti väiksemate laste puhul ma rõhuksin siin küll lasteaia ja koooli emotsionaalsele intelligentsusele.\n13 Nov 2016 at 8:35 am\t Reply\nJah, kusjuures tõesti saab “õnneks” öelda;)\n13 Nov 2016 at 8:56 am\t Reply\nMina olin ise see isata laps alates neljandast eluaastast. Lasteaias olin ainuke üksikvanema laps oma rühmas, aga õnneks olid mul väga toredad kasvatajad, kes alati ütlesid, et kas isa või vanaisa. Selles osas ma siis ei tundnud ennast kuidagi pahasti.\nKoolis kahjuks enam nii hästi ei läinud selles osas. Algklassides olnud klassijuhataja ei aktsepteerinud varianti, et joonistan või kirjutan isa asemel vanaisast.\nAga nüüd, olles 20+ aastat vana, siis ütlen ausalt, et minu jaoks on tänane päev kurva maiguga, aga samas on olnud meil juba aastaid traditsioon tähistada isadepäeva vanaisa juures 🙂 Loodetavasti see tunne muutub, kui saan ise lapsed ja tähistame oma isadepäeva.\nJa laste pärast koos elamise teemal – ma ei saaks olla tänulikum oma emale, et nad lahku läksid. Parem 1 õnnelik vanem, kui 2 õnnetut. Selline elu jätab laste hingedesse jälje. Ma ei tunne, et mu lapsepõlv oleks kuidagi kurvem olnud ilma isata, kuna mul on imeline ema, 2 onu ja suurepärane vanaisa.\n13 Nov 2016 at 11:16 am\t Reply\nKurb on lugeda, et leidus/leidub selliseid õpetajaid, just ju peaks püüdma toetada ja laskma teha kaarte ja kinke onule või vanaisale, aga no näed:(\n13 Nov 2016 at 9:44 am\t Reply\nOlen alati sama mõelnud.. ka emadepäeva puhul, sest olgem ausad tänapäeval on ilma emata lapsi olemas 😦\n13 Nov 2016 at 11:04 am\t Reply\nEmade puudumine on mu meelest nii hull, kuidagi nii vale, ma ei teagi miks see mulle palju hullem tundub kui isa puudumine\n13 Nov 2016 at 2:14 pm\nma ei saa samuti sellest aru aga kui mu üks tuttav jättis 2a lapse isale ja läks lendu oma “tõelise” armastuse järgi siis võttis küll kukalt kratsima\n13 Nov 2016 at 2:22 pm\n13 Nov 2016 at 9:58 am\t Reply\nIsadepäeva tähistatkse Eestis umbes 1998. aastast alates. Nõukaajal seda päeva ei tähistatud, mõnes peres püüti küll Nõukogude armee aastapäeva 23. veebruaril naljaga pooleks isadepäevaks pidada, aga ametlikult ei olnud.\nEmadepäeva tähistati sõjaeelses Eesti vabariigis ja uuesti hakati seda tähistama 1988. aastal. Nõukogude ajal oli naistepäev 8. märtsil.\nLastekaitsepäeva tähistati ka Nõukogude Liidus alates 195o. aastast. See on 1. juunil.\n13 Nov 2016 at 11:03 am\t Reply\nNo vot, siis pole ime, et ma ei mäleta. Ma mäletan vaid naistepäeva ja mulle meeldib siiamaani kõikidest sellistest pühadest naistepäev kõige rohkem. Sest kõik naised, sh ka minu vanatädi, ei ole emad, ja mulle meeldis, et oli/on selline päev nende jaoks. Mul on lapsest saati meeles, et naistepäeval sain mina ka alati lilli ja see oli kuidagi eriti tore, sest pisikese plikana tundsin ma siis ka end tähtsa ja olulise ja NAISENA.\n13 Nov 2016 at 10:15 am\t Reply\nLasteaias oli meil eranditult emade- ja isadepäeval perepäev. Väga hästi lahendatud. Aga nagu sa ise ka kirjutad, siis tänapäeval on ikkagi väga palju neid, kellel isa nö pole või ei osale või osaleb vähe lapse elus. See on rets, aga samas ma arvan, et paradoksaalselt on see justkui positiivne, et on võimalik oma lapsele seletada, et näed sa ei ole ainuke, kellel isa pole, või et näed, temal on ka kasuisa või et näed, tema elab ka emaga üksi või mida iganes. Jah, see on suht fucked up, aga ilma isata kasvav laps või laps, kelle isa on veidi kaugemal, ei ole enam mingi haruldus.\n13 Nov 2016 at 10:50 am\t Reply\nSelles mõttes on tänapäeva lastel tõesti lihtsam “õnneks” – sest erinevalt ühest kommenteerijast, kes kirjutas, et oli oma lasteaiarühmas ainus üksikvanemaga laps, on nüüd üksikvanemaga laps pigem tavapärane. Samas ma mõtlen, et siis ehk ei peaks seda isade ja emadepäeva nii tähtsustama?\n13 Nov 2016 at 10:36 am\t Reply\nKaubanduses tahetakse kasu saada kõigist tähtpäevadest vastavaid kaupu reklaamides. Arusaadav ju.\nAga reaalselt ei tea ma küll ühtegi peret, kus isale nende reklaamide mõjul kalleid kingitusi tehakse. Ikka lapsed ise meisterdavad või küpsetavad midagi, käiakse kogu perega vanaisal külas jms.\nKui emadepäeva tähistati perepühana (vähemalt meie tutvusringkonnas) ka nõukaajal, siis isadepäev on uuem tava. Tean paljude õpetajate kimbatust selle organiseerimisel. Peab hästi teadma laste pereolusid. Kaardi või kingituse võib valmistada ka vanaisale või onule, ehk leidub keegi sobiv lähikondlane. Ja isegi kui isa on olemas, ei pääse ta alati kontserdile, kõigi töö lihtsalt ei võimalda seda alati.\nKa peaminister ei saanud minna lapse isadepäeva üritusele, sest talle just sel ajal avaldati umbusaldust.\n13 Nov 2016 at 10:52 am\t Reply\nMa käisin Perekoolis kolamas ja seal oli ka tehtud teema sellest peaministri teemast, et omg jutusaatesse sai minna, aga lapse peole mitte. Siis ma mõtlesin küll, et need inimesed seal peavad olema ajuhälbega. Ses mõttes, et Taavi Rõivas ei ole kuidagi minu lemmikpersoon, kuid ma ei usu, et ta on halb isa, lihtsalt ongi kahjuks täiesti loogiline, et peaministri amet on selline nagu ta on ja võibki juhtuda, et just isadepäeva kontserdi ajal avaldatakse sulle umbusaldust, mistõttu tõesti töö tuleb esimesena\n13 Nov 2016 at 10:49 am\t Reply\ntänapäeval ei peaks see isa puudumine enam üldse probleem olema. Ma ei tea, kuidas Eesti lasteaedades on. Kas räägitakse ainult klassikalisest peremudelist või ka muudest variantidest. Peredest, kus pole ema või isa või on hoopis kaks ema või kaks isa. Tänapäeval on nii palju erinevaid peremudeleid, et minu meelest see isadepäev võib vabalt olla ka vanaisapäev vms. Mulle jääb mulje, et see rohkem sinu enda minevikust tulenev probleem sinu jaoks.\nSuur ostuhullus on ka minu meelest väga häiriv. Kui esimene laps oli väike läksin ka sellega kaasa. Nüüd õnneks olen aru saanud kui rumal see on. Mitu korda sa ikka isale kingid neid maailma parima isa särke ja pilte seinale ja kuhu see mees nende asjadega minema peaks. Aga igale perele/inimesele oma. Palju armsam on kui lapsed suure uhkustundega oma meisterdatud asju isale annavad.\n13 Nov 2016 at 10:59 am\t Reply\nEi, minu jaoks ei ole see minevikuprobleem, sest ma ju kirjutasin, et ma ei mäleta et isadepäeva üldse tähistatud oleks. Mind ajas sellele mõttele ühe tuttava postitus, kus ta isadepäeva tähistas tütrega ja mulle tundubki, et on natuke väär, et kui on olemas nii palju erinevaid peremudeleid, er me isade ja emadepäeva nii suureks oleme teinud.\nOstuhullus on muidugi traagiline. Kõik sellised pühad peaksid olema lihtsalt pigem koos meisterdamise jms päev, aga jah, igale oma\nOh, ma ei tea, see lahutamise teema on tõesti nii keeruline, mida saabki vaid igaüks oma olukorras ise hinnata.\nMinu vanemad elavad koos ja on väga õnnelikud, olen nö tervest perest. Ise aga lahutasin, kui laps oli vaid 2a, see ei olnud kerge otsus, kuid ma tean, et see oli õige otsus. Lahutus oli kole ja lapse isaga suhtlus lõppes. Õnneks tuli minu ellu mees, kes isarolli täiesti üle võttis ja minu väike laps teda vaid nii teabki – isa. Kuidas aga tulevikus neid asju seletada paneb mind praegu veel muretsema. Elame näeme. Aga olen väga õnnelik, et laps ei pea tundma end hüljatuna või kehvemalt, et tal isa pole, eriti sellisel päeval nagu isadepäev.\n13 Nov 2016 at 11:01 am\t Reply\nSul on loomulikult õigus, et lahutused on üks keeruline lugu ja hinnata saavad tegelikult vaid asjaosalised. Ma neid ka ei poolda, kes tõesti ilma igasugu tunnete ja pideva tülitsemisega “vaid laste pärast koos elavad”, aga kui egod on lihtsalt suured, siis jällegi võiks proovida “kasvõi laste pärast” egosid alla suruda. Segane lugu:)\n13 Nov 2016 at 8:14 pm\t Reply\nMinul haigutas esialgu suur tühjus selle isadepäeva tähistamise osas, kuid pingsamalt meenutama asudes, tuli tükiti meelde, et minu asenduseks oli vanaisa. Ilmselt olen enda mälust selle kehva aja likvideerinud (mäletan vanusest 7-12 vaid üksikuid asju ja terve see aeg on üks suur hägu-vat, mida teeb lapsele isa lahkumine..). Õnneks oli mul suurepärane vanaisa ning teismeeas tuli ka kasuisa meie perre. Praegu on mul aga olukord, kus mul on kaks aktiivset isa- kasuisa ja pärisisa, kes seoses vanaisaks saamisega proovib nüüd minuga uut võimalust saada. Naljakas on see, et teismeeas olid kasuisaga suhted lausa kohutavad aga praegu, 10 aastat hiljem, on ta mu tugevaim kalju. Pärisisaga suhtlen aga ei suuda iialgi enam usaldada ja minupoolt on tegu rohkem viisakusega. Mees mul loomulikult tunnistab minu isana ainult kasuisa sest tema meelest ei vääri isaks kutsumist mees, kes tegi enda perele seda, mida mu isa omal ajal tegi (peaks vist ka teraapiasse minema, et lõpuks suudaks andestada). Keeruline on see eluke…aga mina ka seda meelt, et kui koolis/lasteaias loovalt läheneda, ei teki suurt traumat lapsele sellest päevast 🙂 Täna ja praegu tähistame aga enda pisikese perega isadepäeva ja naudin olukorda, kus mu lapsel on lausa kolm vanaisa, kes teda armastavad 🙂\n14 Nov 2016 at 8:34 pm\t Reply\nMina adresseerisin kõik need isadepäevakaardid, mida koolis kohustuslikus korras meisterdada tuli, oma parima sõbranna isale. Isaks ma teda muidugi ei kutsunud, aga meil mõlemal oli selle kombe üle väga hea meel 🙂\nPrevious Post Üks eestlane. Üks seljakott. 24h /One backpack and 24h\nNext Post Korraga nii kümme aastat vanemaks kui kümme aastat nooremaks/ 10 years older & 10 years younger


Kirjanduslikud elemendid on pärit Aafrikast Ameerikasse\n"Viimisel Aafrikast Ameerikas" Kirjanduse Elements\nSee Storyboard That tegevus on osa õpetaja juhend Viimisel Aafrikast Ameerikas\nViimisel Aafrikast Ameerikas Kirjanduse Elements\nKui õpetamise luule, see on sageli kasulik värskendada või tutvustada õpilastele tehniline sõnu. Termineid nagu "metafoor", "stroof", "alliteratsioon", "personifikatsioon", "kujundid", "riim kava", "ülakoma" ja "assonance" on mõned olulised mõisted.\nKui olete lugenud luuletus, küsige õpilastel teha tänavapühkija hunt kasutades storyboard looja. Anna neile nimekirja uuesti ja lasta luua storyboard, mis kujutab ja selgitab kasutamine iga kirjanduslik element luuletus! Neil on absoluutne lööklaine ja saada meisterlikkust sõnu.\nNäiteid Kirjanduslikud Elements\nKomplekt kahest rhyming read tavaliselt leitud lõpus luuletus "Pea meeles, et kristlased, Negros, must nagu Kain / Võib refin'd ning liituda th" ingellik rongi. "\nSõnad lõpus rida riim sõnu lõpus muud read. "Maa" ja "mõista", "liiga" ja "teadis" ja "silma" ja "die"\nPidada inimese moodi omadused mitte-inimese esemete või abstraktseid ideid Luuletuses Wheatley kehastub "armu" öeldes see tõi tema Ameerikas. Mercy ei füüsiliselt läbi tema kogu ookean, kuid see oli piltlikult vastutab oma teekonda.\nLoo storyboard, mis näitab nelja näiteid kirjandus- elemendid "viimisel Aafrikast Ameerikas".\nNimetage kirjandus- elementide teksti.\nPane tüüpi kirjanduslik element pealkiri kasti.\nKirjanduslikud Elements T-Chart\nViimisel Aafrikast Ameerikas


Lehekülg:Ajaloolised jutustused. Bornhöhe.djvu/418 – Vikitekstid\nLehekülg:Ajaloolised jutustused. Bornhöhe.djvu/418\npilvede vahelt välja tulnud. Kahe võitleja lähedal paukus püss. Mönnikhusen tuikus ja kukkus äkisti, otsekui välgust tabatud, tagumistele jalgadele tõusva hobuse seljast maha. Kohe kargas ka Gabriel maha, kummardas ja tõstis langenud rüütli pea üles. Mönnikhusen elas veel, aga ta ei saanud sõna rääkida, vaid ajas verist vahtu suust välja. Püssikuul oli talle rindu tunginud. Gabriel kutsus kaks vene sõjameest ja käskis haavatud rüütli kantsi ülema vürst Priemka telki kanda.\nKui Gabriel sealt tagasi tuli ja uuesti lahingusse tõttas, oli suurem jagu saksu ja rootslasi juba kantsist välja aetud ja linna poole põgenemas. Viimsed, kes kantsist taganesid, olid Ivo Schen-kenberg ja neli, viis meest tema salgast. Ivo võitles vahvasti, ta mõõk tilkus verest, ta taganes alles siis, kui märkas, et viimne võidulootus kadunud oli ja kuuvalgel püssikuulid sagedamini ta pea ümber vihisema hakkasid. Venelastest, kes põgenejaid taga ajasid, kaugelt mööda kihutades, tõttas ta üle valendava lagendiku omadele järele.\n„Pea kinni, Ivo!“ müristas korraga ta selja taga üks hääl, mis vapra mehe värisema pani. Ta andis hobusele kannuseid.\n„Pea kinni, jänespüks!“ hüüdis Gabriel talle järele kihutades. „Sa ei pääse minu käest, sest mul on parem hobune. Ma pistan sulle mõõga kuklasse, kui sa vastu ei hakka.“\n„Mis sa minust tahad?“ urises ta läbi hammaste.\n„Ma toon sulle terviseid teisest maailmast, kus üht meist täna oodatakse,“ vastas Gabriel. „Val-\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Ajaloolised_jutustused._Bornhöhe.djvu/418&oldid=43928"


Kaisa Gabral • 10 veebruar 2017\nSwedbanki Balti panganduse juht Priit Perens. Foto: Andres Haabu\n"Selline tunnustus on igale kodanikule väga oluline, see on kõrgeim tunnustus, mida ühiskonnalt üldse saada. Olen meeldivalt üllatunud. Suur rõõm ja au on seda saada," lausub Perens.\nPresident tunnustab Perensit panuse eest Eesti pangandusse. "Eesti on Baltimaade panganduse üks osa. Arvan, et pangas oldud aja jooksul olen üritanud kaitsta tasakaalustatult klientide, töötajate ja aktsionäride huve. Ehk on see mul siis ka õnnestunud," arvab Perens.Seda, kas ta plaanib sõpradele ka aumärgipeo korraldada, ta veel ei tea. "Hea küsimus, võib-olla peaks!" lisab ta.\nPresident annab tänavu teenetemärgi vaid kolmele ettevõtjale. Perensi sõnul ei tasu sellest kaugeleulatuvaid järeldusi teha. "Arvan, et natuke liiga vara on midagi otsustada presidendi üle selle numbri põhjal. Vaatame paar aastat veel. Loomulikult on oluline, et ühiskond peaks meeles oma ettevõtjaid ja tippjuhte - ja mina olen ju tippjuht, mitte ettevõtja. Eriti pean silmas ettevõtjaid, sest nemad toovad majanduskasvu ja meie kõigi heaolu," lausub Perens. Ta lisab, et pole vaja vaadata, kes saab aumärke, vaid ikka seda, kes mida ütleb või teeb.\nOma Valgetähe teenetemärki ta kapi otsa tolmu koguma ei pane - võib juhtuda, et isegi kannab seda teinekord. "See on väga väärikas märk. Äkki kannan seda, kui lähen kontserdile, sõltuvalt kontserdist," mängib Perens naerdes mõttega, kus seda uhket märki kandma hakata.\nVaata siit kõiki teenetemärgi saajaid.


Scarlett Johansson usub Woody Alleni süütust\nWoody Allen ja Scarlett JohanssonFoto: VIDA PRESS\nToimetas Triin Tael, 7. september 2019 11:00\nScarlett Johansson kinnitas hiljutises intervjuus, et armastab ja usub Woody Allenit, keda viimase kasutütar süüdistab kunagises seksuaalses kuritarvitamises. "Teeksin Woodyga iga kell koostööd," ütles näitlejanna.\nMitmes Alleni filmis mänginud Johanssoni sõnad Hollywood Reporteris ärritasid Woody kunagise partneri Mia Farrow' tütart Dylan Farrow'd, kes on aastaid kinnitanud, et kasuisa Allen pilastas teda lapsepõlves.\n"Eks me ole jah viimasest kahest aastast õppinud seda, et meeskiskjaid, kes "oma süütust kinnitavad", tuleb midagi kahtlustamata uskuda," säutsus Dylan Twitteris.\nJohansson on tuntud liikumiste #MeToo ja Time's Up kirgliku poolehoidjana. "Scarlett ei mõista veel kaugeltki seda probleemi, mille eestkõneleja ta enda sõnul on," märgib Dylan.\nMia Farrow' adopteeris kahenädalase Dylani 1985. aastal. 1991. aastal sai Farrow' uuest partnerist Woody Allenist tüdruku ametlik kasuisa. Dylan on kinnitanud, et 1992, kui ta oli seitsmene, viis Allen ta pööningule ja kuritarvitas teda seksuaalselt.\n„Ta ütles, et heidaksin kõhuli ja mängiksin oma venna mängurongiga. Siis ründas ta mind seksuaalselt. Ta rääkis terve selle aja minuga ja sosistas, et olen hea tüdruk, et see on meievaheline saladus ja lubas, et läheme Pariisi ja ta minust saab staar tema filmides. Mäletan, kuidas mängurongi jõllitasin ja sellele keskendusin, kui see mööda pööningut oma ringi tegi. Ma ei suuda tänaseni mänguronge vaadata," kirjutas ta 2014. aastal New York Timesis.\nDylani sõnul oli Allen teda alatasa vargsi sobimatult hellitanud. Režissöör on kasutütre väiteid kategooriliselt eitanud.\nWoody Alleni memuaarid saadeti skandaali tõttu paberihunti\nInimesed 12. märts 2020 13:00\nInimesed 25. mai 2018 11:00\nniipalju 8. september 2019 15:40\nvoodi ainuke "näitlemine" on kätega ringide tegemine ja silmade punnitamine.


La Tene käekett JÄÄR "AURAKAITSE"\nMudel: La Tene käekett JÄÄR "AURAKAITSE"\nKäeketi suurus --- Palun valige --- 17 cm 18 cm 19 cm\nTegemist on viimaste eksemplaridega ja seetõttu on suurused piiratud koguses!\nLa Tene tähemärgikäekett JÄÄR "AURAKAITSE" on kokku loodud kolmest kristallist. Piemoniit on see kristall, mis on Jäära jaoks, arvestades tema loomust ja see on ka tema üks tähemärgi kristallidest. Laava on teine kristall selles väeesemes ja Piemoniidi kõrval on kaks väikest Musta Spinelli. Selles ehtes on vaid naturaalsed poolvääriskivid, nii nagu kõikides La Tene butiigi ehetes. Käekett on kokku pandud spetsiaalse elastse käeketi kummiga.\n- Tähemärgi käekett on mõeldud Jäärale nende Aura kaitsmiseks. Piemoniit on see kristall, mis aitab teistel kristallidel Jäära Aurasse enda energiat suunata. See kristall aitab kiiremini kristallide energiatel tööle hakata. Pealegi on see ka tema õnne kristall.\nPiemoniit on kristall, mis annab Jäärale tervist, jõudu, kaitset ja intuitsiooni. See on Jäära jaoks multifunktsionaalne kristall ja selle kristalli toimed on väga tugevad. Piemoniit annab Jäärale elujõudu ja aitab teistel kristallidel tema Auras kiirelt tööle asuda.\nSildid: Tene , käekett , JÄÄR , AURAKAITSE , tooted , la tene , la tene jäär , jäär aurakaitse , aura , kaitse , piemoniit , laava , must spinell , naiste tähemärgid , la tene käekett jäär\nLa Tene käekett JÄÄR "INTUITSIOON"\nTegemist on viimaste eksemplaridega ja seetõttu on suurused piiratud koguses. La Tene tähemärgikäekett JÄÄR "INTUITSIOON" on mõeldud nei..\nLa Tene käekett JÄÄR "TERVENDAJA"\nTegemist on viimaste eksemplaridega ja seetõttu on suurused piiratud koguses. La Tene tähemärgikäekett JÄÄR "TERVENDAJA" on mõeldud neil..\nLa Tene käekett JÄÄR "KAITSE JA ÕNN"\nTegemist on viimaste toodetega ja seetõttu on tooted piiratud koguses.La Tene tähemärgikäekett JÄÄR "KAITSE JA ÕNN" on mõeldud spetsiaal..\nLa Tene käekett JÄÄR "KÜLLUSEMAGNET"\nTegemist on viimaste toodetega ja seetõttu on tooted piiratud koguses. La Tene tähemärgikäekett JÄÄR "KÜLLUSEMAGNET" on La..\nHEMATIIT päikeseratas 30 mm


Milles India kohus laevakaitsjad süüdi mõistis? - Eesti uudised - Postimees.ee\nMilles India kohus laevakaitsjad süüdi mõistis?\nLisatud täismahus kohtuotsus\n18. jaanuar 2016 15:13\nLaevakaitsjad Chennai linnas. | FOTO: Sander Ilvest\nKuigi laevakaitsjate advokaat Palanivel Muthusamy on kinnitanud, et India kohtus suudeti ümber lükata pea kõik meeste vastu esitatud süüdistused, selgub kohtuotsusest, et viiest süüdistusest mõisteti nad õigeks vaid kahes.\nKohtuotsus on 159 lehekülge pikk ning üsna detailne. Põhjalikult on kirjeldatud süüdistaja seisukohti ja kohtu argumentatsiooni.\nMeeste kaitsele on eraldi pühendatud ainult üks alapunkt, umbes poolt lehekülge hõlmav selgitus, kus kõik 35 laevakaitsjat kinnitavad, et nad ei ole midagi valesti teinud ja on süütud, on veetnud kuus kuud vanglas, ei mõista kohalikku keelt ning paluvad luba, et advokaat saaks neid esindada.\nLoe täismahus kohtuotsust pikemalt:\nKohus määras teiste hulgas 14 Eestist pärit laevakaitsjale viieaastase vanglakaristuse kolme paragrahvi alusel: keelatud relvade omamise, relvalubade puudumise ja relvastatud alusega India territoriaalvetesse sisenemise eest. Nad pääsesid ainult kahest süüdistusest: relva omamisest mitteteatamisest (näiteks kohalikku politseijaoskonda) ning ettekavatsetud kuriteost.\nKohtunik Rajasekar toob otsuse põhjenduses välja, et meeskonnaliikmed, kes on eri riikidest, sealhulgas Indiast, on haritud ja laiade kogemustega inimesed, kes on kursis rahvusvahelise mereõigusega. Seetõttu võiks meestelt kohtuniku hinnangul eeldada, et nad kontrollivad enne, milline on see ettevõte ja selle varasem tegevus, kui sinna tööle lähevad.\nKohtu arvates ei esitanud mehed oma süütuse tõendamiseks ühtegi tõendit ning kuna nad on sisenenud India territoriaalvetesse ja rikkunud rannikul asuva riigi seadusi, on nende karm karistamine vajalik.\nKüsimus asukoha kohta\nÜks oluline arutluskoht oli kohtuprotsessil selles, kas Sierra Leone lipu all sõitev piraaditõrjelaev Seaman Guard Ohio oli ikkagi India territoriaalvetes või mitte. Kohus nõustus süüdistaja seisukohaga, et alus oli 10,8 meremiili kaugusel Velangu Challi saarest. Tegu on India rannikust kõige kaugemal asuva metsiku loodusega saarega, kus inimasustust pole ning mis on ülemäärase korallikorjamise tõttu vajunud juba meetri jagu vee alla.\nLaeva täpsed koordinaadid olid kohtuotsuse alusel järgmised: 08°52.0’N 78°26.7’E. Kaardilt vaadates näeb, et rannikust oli laev seega rohkem kui 13 meremiili kaugusel. India territoriaalveed ulatuvad 12 meremiilini rannikust. Ka Seaman Guard Ohio laeva liikumise andmed viitavad sellele, et alus oli rannikut enam kui 13 meremiili kaugusel. Kaitse peamine vastuargument oli kohtuvaidluses see, et laeval kasutati nüüdseks aegunud kaarti.\nSeaman Guard Ohio liikumine. Ülemine punkt tähistab laeva asukohta vahetult enne India rannavalve sekkumist.\nKohtuotsuse kui ametliku dokumendi puhul on tähelepanuväärne, et enamiku 14 Eesti mehe nimed on kirjutatud valesti, ühel eestlasel ja mitmel välismaalasel puudub eesnimi sootuks.\nKirjavigadest hoolimata on uurimine olnud mahukas. Süüdistaja on uurimisse kaasanud 44 tunnistajat ning esitlenud kohtus rohkem kui sadat asitõendit. Meeste vastu esitatud tõenditeks on muu hulgas 35 relva, 5682 ühikut laskemoona jm.\nKaitse pole meeste poolt kutsunud tunnistama ühtegi tunnistajat, tõenditena on süüdistavate kasuks toodud 79 eset, mille moodustavad peamiselt meeste passid ja nende meremehe passid ehk teenistusraamatud. Ka on paar tõendit USA turvafirma Advanforti kohta, sh ettevõtte kindlustus ja dokument laeval olnud relvade seisukorra kohta ning Seaman Guard Ohio ajutine sertifikaat.\nRelvade osas käib peamine vaidlus selle üle, kas laevalt läbiotsimise käigus leitud kuus relva on Indias keelatud või mitte. Need on Saksa tootja Heckler & Kochi 7,62 x 51 mm kaliibriga automaatrelvad. Automaatrelvad on Indias tsiviilkäibes keelatud.\nKaitse sõnul olid relvad omaalgatuslikult ümberehitatud poolautomaatrelvadeks. Kaitsja viitas muu hulgas ballistilisele ekspertiisile, mis tunnistas, et relvad ei tööta sihipäraselt (nendest ei välju kuulid seni, kuni päästikule vajutatakse või kuni salv tühjaks saab – toim). Ometi leiti ekspertiisiaktis, et relvad liigituvad Indias keelatud keelatud automaatrelvade alla. Kohus kaitse argumenti ei arvestanud ja lähtus relvade originaaldokumendist.\nSüüdistaja tõi välja, et kuigi meeste ülesanne oli kaitsta laevu piraatide rünnakute eest, ei olnud ühelgi neist mitte ühegi riigi relvaluba. Kaitse selgitas, et relvi hoiti laevas lukustatult ning võti oli ainult laeva kaptenil. Seega polnud teistel meeskonnaliikmetel ligipääsu relvadele. Süüdistaja leidis, et relvade omamine ei tähenda ainult nende «füüsilist omamist», vaid ka võimu haarata kontroll relvade üle enda kätte.\nLaevakaitsjad selgitasid kohtus, et nende tööandja, USA turvafirma Advanfort tegeles piraatide vastu võitlemisega, ent selle tõendamiseks ei ole kohtule esitatud ei USA ega ühegi teise riigi vastavat tõendit või luba. Meeskonna sõnul toimetas Seaman Guard Ohio kaubalaevadele relvi, et need saaksid end piraatide eest kaitsta. India kohus peab aga alusel olnud relvi ja laskemoona ohuks riigile. Kohus märgib, et ka mehi palganud Advanfort ei tulnud ega öelnud nende kaitseks, et relvad kuuluvad ettevõttele.\nEraldi kohtuasi on algatatud ettevõtte Advanforti ja selle juhi Mohamed Farajallahi vastu, kelle suhtes on väljastatud ka arreteerimismäärus.\nSüüdistuse järgi laekus India rannavalvele 11. oktoobril 2013. aastal info, et alus nimega Seaman Guard Ohio, millel on relvad, laskemoon ja valvurid, asub Tuticorini sadamast 10 meremiili kaugusel ilma, et sel oleks luba siseneda India territoriaalvetesse. Lisaks kahtlustati, et üks Tuticorini sadama kalapaat on sõitnud aluse juurde ja pannud seal toime mingi ebaseadusliku teo.\nIndia rannavalve saatis kell 03.30 Seaman Guard Ohio aluse juurde oma rannavalve laeva. Rannavalve kuulas meeskonna üle sidevahendeid kasutades, neilt küsiti, kas nad omavad mingeid relvi ning nad kinnitasid, et laeval on relvad, laskemoon ja laevakaitsjad. Alus toimetati Tuticorini sadamasse, kuhu see jõudis 12. oktoobril kell 13.25. Aluse läbiotsimisel leiti süüdistuse järgi suur kogus relvi ja laskemoona.\nSüüdistuse kohaselt näitas laeva logiraamat, et Seaman Guard Ohio asus India territoriaalvetes. Süüdistuses on kirjas, et laevafirma omanik ei suutnud 24 tunni jooksul esitada dokumente laeval olnud relvade kohta.\nÜks kohtuotsuses kirjeldatud seik ja süüdistus puudutas kolme kohalikku kalameest, kes vedasid 50 kg kala, 146 kg kanaliha ja 16 kg lambaliha külmhoonesse, ent polnud nädal aega hiljem oma kaubale järele tulnud. Selgus, et mehed olid vahepeal vahistatud keelatud kütusemüügi eest Seaman Guard Ohiole. Kohtus süüdistused diislikütuse müümise kohta siiski tõendamist ei leidnud.\nOmaette arutelu käis kohtuprotsessil veel kaitse versiooni üle, et laev Seaman Guard Ohio sattus India vetes merehätta. Ometi ei kinnitanud neid väiteid ükski 43 süüdistatust, ka ei astunud nad selleks tunnistajapinki. Teadet merehätta jäänud laeva kohta India ametivõimud ei saanud.\nIndias süüdi mõistetud eestlased:


Home Psoriaas kätele peopesades ja sõrmedes\nPeopesades kuumus on peidus. Ta pilk on suunatud kätele ja annab nii mulle juhatuse. Tunnen sõrmedes ja peopesas surinat ning jään oma imelisi käsi vaatama.Kui see on tehtud, pööra kogu tähelepanu kätele, tunnetades peopesades ja sõrmedes mõnda aega pulseerimist, soojust ning muid aistinguid.nagu näiteks atoopia või psoriaas /li /ul p mis sageli väljendub villilise lööbena peopesades. /p p Ja mitte kunagi ei tohi viilida.\nKõige iseloomulikum on otsmiste sõrmelülivaheliigeste põletik nendel sõrmedel ja varvastel, mille küüntel on psoriaas. eriti sõrmedes.Iseloomulik on turse tekkimine peopesades ja/või jalataldadel ning villikeste ja villide moodustumine. Haiguse põhjus pole Kergetel juhtudel on lööve ainult sõrmede külgpindadel. Haiguse algus on Ekseemi ägedas staadiumis peab haigusest haaratud kätele või jalgadele andma võimalikult palju puhkust. Tarvitatakse .Tihendatud nahaosade pehmendamiseks peopesades, eemaldab põletiku ja ärrituse Psoriaas, peale vanni või dušši määrida vajalik kogus õli kätele.\nTOIT JA TERVIS: hiirekäsi: vererõhk: Harjutusi kätele n Laske käed rippu, enamasti öösel. n Pakitsus sõrmedes või käes. n Sõrmed on kuumad.tere! käisin eelmise aasta lõpus dermotoloogi juures kuna kätele tekkisid vesivillid ja pragunesid samuti öisel ajal väga Peopesades ja sõrmede külgedel.Nahahaigus kätel (21.02.2009). Tere. Mul on juba 5ndast klassist saati ( hetkel olen 20) olnud probleemne nahk. Eriti hull on asi kätel, nimelt tekivad mul iga mõne aja tagant kätele pisikesed villid, neid on hästi paksult kogu nahaalune täis, mingi aja tagant hakkavad nad katki minema ja eritavad vett. Kui villid.\n-> psoriaasiga merz-i vitamiinid\nPsoriaas; Südame rütmihäire; peopesades punetavad väikesed täpid ja mõned vesivillid, Paar päeva tagasi ilmusid kätele.Haiguse uuele puhangule võib eelneda kuumatunne peopesades. 80%-l haaratud kätele või jalgadele ta,et mul käel on psoriaas.on kõigi kliiniliste vormide lõppfaas. KÄTE DERMATOFÜÜTIA DERMATOPHYTIA SEU. TINEA MANUUM Käte dermatofüütia all mõistetakse peopesa(de) ja sõrmede palmaarse pinna haigestumist. Nakkus levib kätele kas kube- mevoldist või jalgadelt ja tekitajaks on ena- masti T. rubrum. Kliiniliselt esineb peopesas.\n21 aug. 2016 Vormi peopesade vahel keskmise kastanimuna suurused pallikesed ja tõsta nad (vajadusel kahele) küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Ühe käega pallikest servadest toetades ja teises käes kahvlit hoides vajuta kahvliharudega ruudustikku tekitades pallikesed lamedamaks. Küpseta 180 kraadi juures .Sisehaigused ja nahareaktsioonid - Nahahaiguste ja pigmentmoodustiste nüüdisaegne diagnoosimine ja ravi. Küünarvartele ja kätele võivad tekkida sõlmed.Tihendatud nahaosade pehmendamiseks peopesades, eemaldab põletiku ja ärrituse. Psoriaas, peale vanni või du i määrida vajalik kogus õli kätele.\nPsoriaas. Definitsioon ja esinemissagedus 149. Põhjused ja tekkemehhanismid 149. Haiguspilt 151. Diferentsiaaldiagnoos 155. Psoriaasi ravi 156. I Seija-Liisa Karvonen vaste lõpp- ja keskmiste lülide distaalsed se sageli segamini peopesade ja jalatalda- otsad võivad blenorrhagicum) eelkõige kätel ja jalgadel.Palsam SAN ROCCO – on spetsiaalne aktiivne kompleks, mis aitab kiiresti ja efektiivselt mitmesuguste nahahaiguste korral – sügelus, põletikud, psoriaas, dermatiit jne. toimeaineteks on Kasutamine: peale vanni või dušši määrida vajalik kogus õli kätele ja hõõruda kehale laiali kergete ringjate liigutuste.Kuidas näeb välja peopesade ja jalataldade psoriaas. Nahk peopesades ja taldadel muutub väga kuivaks ja Ditranool on kätele ja jalgadele kasutamiseks liiga.\n-> psoriaasi esimene märk\nSeda kasutatakse selliste dermatiitide raviks ja ennetamiseks, mida iseloomustab hüperkeratoos, näiteks atoopiline dermatiit, krooniline psoriaas, kseroos (kuiv nahk), samuti Driclor antiperspirant Driclor antiperspirandil on kliiniliselt tõestatud kaenlaaluste, peopesade ja jalataldade liighigistamist vähendav toime.Driclor .Sagedamini esineb inimeselt saadud seeninfektsiooni, mida iseloomustavad aeglaselt levivad, kuivad, ketendavad ja väheselt sügelevad alad, tavaliselt ühel peopesal, harvem käe selgmisel poolel. Samuti võib ette tulla villilist löövet sõrmede külgedel või peopesas, mis sügeleb ja kipitab. Villid on kobaras ja sisaldavad .Psoriaas lastel, enamasti on äge ja külmal aastaajal. Enamasti nad lokaliseeruv kätele ja jalgadele paistetus ja varvaste pahkluude, valu sõrmedes.\nPsoriaas kätele peopesades ja sõrmedes:


Tänane kuupäev 24 Sept, 2020 8:21\n54. leht 145-st\n[ 2165 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57 ... 145 Järgmine\nPostitatud: 22 Sept, 2016 15:08\nMilleks see viimane? Relvaseaduses on juttu hoidmisest, mitte ostmisest.\nPostitatud: 22 Sept, 2016 15:53\nNovot, sellepärast ongi need asjad vaja üle rääkida, et kõik ei saa ilmsetest asjadest ühtemoodi aru. Täna on relvaloa peal kirjas relva hoiukoht, poest moona ostmiseks tuleb luba näidata, järelikult poodnikule tekib info, kus antud relva (ja moona) hoitakse. Aga miks peab poodnik seda teadma? Tema asi on teada kas ta võib moona müüa, kui võib siis millist ja kui palju. Kõik.\nTeema pealkiri: Relvakapi laegas\nPostitatud: 04 Okt, 2016 0:22\nRelvaseadus §46 lõige (6) ütleb, et "Padruneid, püssirohtu ja sütikuid hoitakse relvakapis relvadest eraldi lukustatavas osas või relvahoidlas."\nSiseministri määrus "Nõuded relvahoidlale, relvakappidele ning püssirohu ja sütiku hoidmisele ning muud hoidmise tingimused" §8 lõige 2 ja 3 täiendavad lakooniliselt: "Relvakapis peab olema vähemalt kaks eraldi lukustatavat laegast, millest üks on ettenähtud laskemoona ja sütikute ning teine püssirohu hoidmiseks." ja "Ainult padrunite ja/või sütikute hoidmisel võib relvakapil olla üks eraldi lukustatav laegas."\nMitte kusagilt seadusest ei loe välja, milline see laegas ning selle lukk peavad olema. Erinevatest allikatest olen saanud erinevat ja vastuolulist infot:\na) Ühe rajooni piirkonnakonstaabel väitis, et tegu võib olla suvalise lukustatava plekk-karbiga (näiteks bürootarvete kaupluses müüdav mündikarp), mille tõstad lihtsalt relvakappi sisse.\nb) Üks teine relvanduse ja kohaliku seadusandlusega kokku puutunud ametimees väitis jällegi, et too laegas peab olema kindlalt relvakappi sisse ehitatud ja sinna püsivalt fikseeritud, vastasel korral on tegu laskemoona hoidmise nõuete rikkumisega.\nÜhe laekaga kappe, mis nõuetele vastavad, leiab igas valikus, aga kui nüüd tahaks lisaks padrunitele ka püssirohtu relvakapis hoida, mida siis teha? Mina ei ole kahe laekaga relvakappi meil müügis näinudki. Omaenese tarkusest võtaks Nato metallist laskemoonakasti (pildil), riputaks sinna külge tabaluku ja tõstaks relvakapi põhja. Tundub igati turvaline ja mõistlik. Relv, laskemoon ja püssirohi on lahus ning viimased eraldi lukkude taga.\nAga kuidas seadusesilm vaatab?\nEi taha ka riskida relvaloa peatamisega seoses ReS §43 lg (1) p 3) järgi ("kontrollimisel on tuvastatud, et loa omajal ei ole käesolevas seaduses ettenähtud tingimusi relva ja laskemoona hoidmiseks;")\nTeema pealkiri: Re: Relvakapi laegas\nPostitatud: 04 Okt, 2016 7:50\nEesti Vanglatööstus (Kalmistu tee 22) veel paar aastat tagasi valmistas 2 laekaga relvakappe, kas veel neid pakub ei oska öelda.\nPostitatud: 04 Okt, 2016 10:15\nTõmba see kast relvakapi pöhja kahe poldi vöi neediga kinni.\n...ja siis öeldakse, et ei vasta x standardile jne.\nPostitatud: 04 Okt, 2016 12:06\nminu konstaablile tabalukuga nato moonakastike igatahes sobis.\nPostitatud: 12 Okt, 2016 16:42\nKas kaitseliidu relvaloa omanik võib osta oma relvale sobivat moona ja selle komponente? Kas kaitseliidu relvaloa omanik võib osta musta püsirohtu?\nPostitatud: 12 Okt, 2016 19:57\nLiitunud: 18 Dets, 2012 21:30\nJah võib. Aga hoitava moonakoguse saad teada relvuri käest (erinev RS-es lubatust). Püssirohtu kuni 1 kg iga tulirelva kohta, kuid kokku mitte üle 5 kg (vahet pole kas must või suitsuta).\nPostitatud: 14 Okt, 2016 13:14\nKas see püssirohu ja sütikute ostmise luba tuleneb mõnest KL määrusest vms ?\nMinu andmetel on kehtiva relvaseaduse alusel neid kahte komponenti võimalik osta vaid neil relvaomanikel, kellel on spordi- või jahirelva märge, sest vaid neile ei laiene padrunite valmistamisel tegevusloa nõue. Seetõttu nt üksnes enesekaitse relvaloa alusel püssirohtu ja sütikuid seaduse järgi müüa ei saa. Kuidas praktika, see on hoopis iseküsimus, et aga kindel olla, soovitaksin oma prefektuuri lubadeteenistusest järgi uurida.\nPostitatud: 14 Okt, 2016 23:23\nostmise koht ep tea,\nkuid par46 punkt 5 toodud kogused ei määratle kuidagi, et peaks jahirelv olema, (kogus on toodud tulirelva kohta punkt 6 ja 7) ega mäleta miskit piirangut ka mujalt relvaseadusest.\nSamas annan aru, et vaidlen adrikuga seetõttu tunnen kuidagi õhukse jää peal ennast...\nPostitatud: 15 Okt, 2016 9:54\nKaitseliidu relvaloale kantakse ka relva eesmärk, milleks võib olla ka sport. Kaitseliidu seaduse paragrahv 46 lg 7 kohaselt sätestab lubatud laskemoona kogused relvaseaduse paragrahv 46 ja selle lg 5. Relvaseaduse lg 5 loetleb oma alapunktides ka sütikud ja püssirohu. Kui seadusandja oleks tahtnud välistada sütikud ja rohud, siis oleks ta pidanud Kaitseliidu seaduses täpsustama relvaseaduse 46 lg 5 alapunkte. Seda tehtud ei ole ja järelikult võib kaitseliidu relvaloa alusel osta ka sütikud ja rohtu. Piiranguid sportlaseks või jahimeheks olemise kohta seadused ei kehtesta. Padrunite arvu piirab loale kantud relva eesmärk.\nPostitatud: 15 Okt, 2016 13:50\nMinu posti viimane lause oli, et küsige oma prefektuurist järgi. Kunagi ei tea, kuidas kuskil parajasti "tavandiõigus" (loe: nii on alati tehtud) sellesse teemasse suhtub.\nProbleemiks on meie kehtiva seaduse üldsõnalisus ja paljude asjade, s.h. musta rohtu kasutavate eestlaetavate relvadega laskmise, regulatsioon üldse.\nSiit, ma olen millegipärast sellisel arvamusel, tuleneb kohe "organite poolt" küsimus - aga milleks te püssirohtu ja sütikuid ostate ? Padrunite laadimiseks ? Ei ? Kas siis ehk lõhkekeha valmistamiseks ? Musta rohuga eestlaetava relvaga laskmiseks ? Ilmselt see variant, aga kuna seda Eestis praktikas pole sisuliselt viimased 25 aastat vähemalt avalikkuse teada toimunud, siis politsei sellest ka suurt midagi ei tea, ja mida ei tea, ei oska ka kuidagi reguleerida ega reageerida. Spetsialistide arvamusi pole samal ajavahemikul suurt kuulda võetud, vähemalt mitte tasemel, mis oleks tinginud asja konkreetse reguleerimise seadusandlikul tasemel, et ei peaks igaüks oma mõistusest ja arvamisest lähtuma. Mis tihtipeale ei ühti (ja ma ei parafraseeri siin endist presidendikandidaati ) täidesaatva võimu (s.t. politsei) seisukohtadega, vähemalt mitte enne kui on asjas jõustunud kohtuotsus mis siis lõpuks tõlgendaks piisaval tasemel olemasolevat seadust. Nii et käesolev punkt, nagu ka kümned muud "lahtised otsad" relvaseaduses tegelikult ootavad seaduskuulekate kodanike poolt kohtusse andmist selguse saamiseks. Paljud meist seda Kolgatat on valmis ette võtma ? Tundes eestlaste valmidust sellises asjas osalema ja ette võtma, ma nö. "would not hold my breath" ( ehk "hinge kinni ei hoiaks").\nSeega, ma lihtsalt "süsteemis" ja selle ligiduses 25+ aastat (ja tiksub) "veetnuna" toon välja veidi "süsteemi" mõtlemismudelit, et te saaksite vähe täiendavama vaate kuidas mingitele küsimustele ses masinavärgis tõenäoliselt reageeritakse ja milliseid küsimusi võidakse esitada. Reeglina on ametnikud küllaltki relvakauged inimesed, kes teevad seda tööd ainult seepärast, et see töö on neile määratud. Samahästi ja identse innukusega võiksid nad ilmselt mingeid kalanduseeskirju või heina säilitamise nõudeid paberile genereerida. Isiklikku huvi relvade ja relvanduse sisu vastu reeglina absoluutselt ei ole, olen näinud ka tipptasemel pigem põlglikku suhtumist kogu sellesse küsimusse ja täielikku mõistmatust küsimuses, miks inimesed üldse relvadest huvituvad, ja et asi on kaudselt ohtlik, tuleks see värk üldse kokku tõmmata ja ära lõpetada. Nii et ei tasu ootusi "kiirele ja positiivsele" lahendusele eriti kõrgel hoida, eriti kui pole kohtuotsuse näol §-i ametnikule vastu pead andmiseks tagataskust võtta. Või siis valmidust see § kohtust endale välja võidelda.\nPostitatud: 15 Okt, 2016 14:39\nSiit loen siis välja et näiteks sileraudse enesekaitse relva jaoks preventiivsete soolapadrunite laadimine on inimsusevastane kuritegu ning seaduslik ja ründajale üheselt mõistetav oleks kohe peotäis haavleid teele panna.\nPostitatud: 15 Okt, 2016 15:17\nSeadus seaduseks aga eelmine nädal sai küll vara kaitseks 9x19 loaga musta rohtu osta.\nPostitatud: 15 Okt, 2016 20:03\nNagu klassikud on öelnud, siis just - seadus seaduseks, aga tegelik elu läheb edasi. Seni kuni keegi ei hakka näpuga järge ajama (meie tingimustes - kuni pole mingit jama olnud) , läheb edasi nii nagu alati on olnud. Kui aga "sitt ventikasse lendab" ... eks siis saame teada asjade tegeliku seisu\nÜhel ennast "kaasaegseks õigusriigiks" pidaval kooslusel ei tohiks muidugi sellist "seisu" tekkida, aga eks vanemad kamraadid ka tänase üle vast eriti ka ei imesta...


MSc in Sustainable Agriculture and Business, Thessaloniki, Kreeka 2022\nJätkusuutlik põllumajandus ›\nDoktoritöö Väitekiri on individuaalne projekt originaal teaduslikku tööd. Objekt valitud teemade loetelu soovitas õppejõud, kes tegutseb juhendaja. Teise õpilased võivad valida teaduspõhine väitekirja 12 kuu jooksul. Sel juhul väheneb õppemaks võib anda. Ajakava - kestus Programmi Juhul standard väitekirja, mille kestus on 1,5 aastat täistööajaga või 2,5 aastat osalise tööajaga.


MasterClass Review: Neil deGrasse Tyson - Inimese Oskused\nMaailma tähtsaim teadussuhtleja soovib olla teie õpetaja\nJack Dawes 22. juuni 2020 Jaga Tweet Klapp 0 jagamist\nTeadus on vinge. See vastutab kõige eest, alates meie eluea pikendamisest ja ülemaailmse suhtlusjõu panemisest kuni tellitavate meelelahutusvoogude teenuste ja arvutimängude maailmale kättesaadavaks muutmiseni. Kuid teaduslik mõtlemine pole inimesele loomulik. Tegelikult on meil eelnevalt koormatud igasugused kognitiivsed eelarvamused, mis meid üles keerutavad, põhjustavad piiratud kogemuste põhjal üldistamist ja muidu usuvad asju, mis põhinevad teadmatusel, ebauskul või puudulikel teadmistel.\nSEOTUD: RuPauli MasterClass Review\nSiit tuleb maailma kuulsaim astrofüüsik ja kosmoloog Neil deGrasse Tyson. Ta on teinud koostööd MasterClassiga, et pakkuda 13-osalist sissejuhatavat teadusliku mõtlemise kursust, kasutades nii oma suuri teadmisi kui ka karismaatilist võlu teaduslike kontseptsioonide õpetamiseks ja edastamiseks. massidele.\nNeil deGrasse Tysoni MasterClass õpetab teile nii sisseehitatud kognitiivsetest eelarvamustest kui ka nendest, mille vastu teie kultuur on kinni pidanud, ja kuidas oma mõtlemises vastuolusid märgata. Kuid see läheb ka ühe sammu edasi. Tyson teab, et asi pole ainult selles mida sa tead; peate oskama oma teadmisi ka teistele inimestele edastada. Ainult nii levivad teadmised. Selles vaimus õpetab Tyson ka teid, kuidas olla tõhus teadusliku mõtlemise edastaja, sealhulgas seda, kuidas inspireerida publikut suurema uudishimu ja õppimise vastu.\nJuurdepääs Neil deGrasse Tysoni MasterClass mis tahes arvuti, sülearvuti, tahvelarvuti või muu Interneti-ühendusega nutiseadme kasutamine. Kuigi see klass kuulub kategooriasse Elustiil, on saadaval palju muid tunde, mis puudutavad selliseid asju nagu kokakunst, sport, teadus ja palju muud. Tysoni klassi leidmisel sisestage enne õppetundide alustamist oma krediitkaardi andmed (juurdepääsupilet maksab kogu aasta eest 180 dollarit). Selles konkreetses klassis on 13 õppetundi, samuti spetsiaalne töövihik, mis on mõeldud teie tundide täiendamiseks.\nKõigi 13 õppetunni kokkuvõte\n1. See, mida tead, pole nii tähtis kui see, mida sa arvad\nSelles tunnis kohtute oma kursuse juhendajaga ja saate teada ühe tema alustalase tõekspidamise: selle kuidas sa arvad, et see on olulisem kui mida sa arvad.\n2. Teaduse piir\nSelles õppetükis saate teada hüpoteesi ja teoretiseerimise rolli teaduslikus meetodis ja tõe poole püüdlemisel.\n3. Teaduslik meetod\nTeaduslik meetod on põhivalem, mida kasutatakse faktide eraldamiseks fiktsioonist ja objektiivsete tõdede avastamiseks välismaailma kohta.\n4. Ole skeptik: esita küsimusi\nSiin õpetab Tyson meile, kui väärtuslik on saadud tarkuse küsitlemine ja prooviküsimuste esitamine.\n5. Kognitiivne eelarvamus\nSelles õppetükis saate teada, et teie instinktid pole alati usaldusväärsed - ja miks see nii on.\n6. Ettevaatust kultuurilise kallutatusega\nMõned mõttevead on meile omased ja teised on pärilikud. Selles õppetükis aitab Tyson teil kriitiliselt vaadata keskkonda, milles teid kasvatati, ja eeldusi, mida see teile andis.\n7. Meie ususüsteemid\nSiin uurib Tyson, kuidas meie suuremad uskumussüsteemid mõjutavad meie mõtlemist, tekitades eelarvamusi ja pimeala, mis võivad mõtteid kahjustada.\n8. Teaduslik mõõtmine: arvutamatu arvutamine\nAsjade täpne mõõtmine on keerulisem, kui võite arvata, eriti kui need on kolossaalsed või tühised.\n9. Suhtlus: õigeks olemiseks ei piisa\nTõde tuleb rääkida ja neist teada anda ning selle hästi tegemine on oskus - seda ei tea keegi paremini kui Neil deGrasse Tyson.\n10. Publiku ettevalmistamine\nNeil deGrasse Tyson jagab oma personaalset lähenemist erinevate vaatajaskondadeni jõudmisele.\nVeenmine on tõesti oskus ja Tyson jagab rõõmsalt oma tööriistu, et inimesed saaksid tema vaatenurka näha.\n12. Sisestage oma publikus uudishimu\nUudishimu on nagu tuli, mis levib selle allikast. Tyson näitab teile, kuidas leek sütitada.\n13. Meie maailma tulevik\nKas soovite maailma paremaks muuta? Neil deGrasse Tyson on veendunud, et ilma teadusliku mõtlemiseta seda teha ei saa, ja selgitab siin, miks.\nNeil deGrasse Tyson on uskumatu avalik esineja ja suhtleja ning seda tuleb ette igas õppetükis\nÕpite väärtuslikke õppetunde teadusliku meetodi ja teadusliku mõtlemise kohta\nTema MasterClass võiks aidata ka inimesi, kes on huvitatud avalikust esinemisest või oma suhtlemisoskuste arendamisest\nMasterClassi tõmme on võib-olla abstraktsem, kui inimesed võiksid soovida\nNeil deGrasse Tysoni MasterClass sobib ideaalselt inimestele, kes pole veel teadusliku meetodiga kokku puutunud või kes sooviksid, et maailma üks selgemaid ja kõige edukamaid teadussuhtlejaid sellega tutvustaks. Lahkute sellest klassist, hindades paremini skeptitsismi ja rolli, mida teadus mängib - ja võib ka jätkata - inimkonna liikumisel vabama, jõukama ja võrdsema maailma poole.\nThomas Kelleri MasterClass Review\nParimad MasterClass spordi- ja mängukursused


Isadepäev läheneb kiiresti – juba järgmisel pühapäeval ehk 10. novembril on see käes! Kui soovid isa või vanaisa sellel päeval üllatada ainulaadse kingitusega, siis www.fotomeened.ee lehel on meil Sulle välja pakkuda mitmeid vahvaid kingiideid.\nValikus on fotokivid, fotokruusid, pusled, magnetid, võtmehoidjad, kaardid ja kalendrid. Lisaks saab nüüd luua ka ägedaid retrofotosid ehk enda digipildid saab välja lasta trükkida kiirpildikaamera-stiilis üksikfoto, fotoriba või fotokollaažina. Tutvu selle võimalusega lähemalt SIIT\nSEINAPILDID â uue ilmega fotomeened.ee/seinapildid lehelt saad enda lemmikfotost tellida suure pildi fotokapal ja/või fotolõuendil. Need muudavad iga kodu hoobilt mõnusalt hubaseks.\nFOTORAAMAT â ka fotoraamatud.ee veebileht läbis suure värskendus kuuri ning juurde lisandus uut funktsionaalsust.\nHetke kõige populaarsemaks fotomeeneks on kindlasti termokruus, sest sellega saab muuta ühised kohvi- ja teejoomised veelgi lõbusamaks. Kui valada tassi kuum jook, siis muutub tavalise musta värvi kruus justkui võluväel valgeks ja paljastab Sinu valitud pildi.\nTee isale või vanaisale eriline kingitus â telli fotomeene ››\nThe post Isadepäev on juba ukse taga – kas kingiidee on olemas? appeared first on Photopointi ajaveeb.\nMaailma juhtivate fotoajakirjade ühenduse TIPA poolt parimaks ekspertklassi kompaktkaameraks nimetatud Ricoh GR III ostul anname kingituseks originaal lisaaku (väärtus 49,99€), et Sa ei peaks pildistamist poole jätma inspiratsiooni puhangu kõrghetkel.\nLauri võttis selle tippklassi taskukaamera ka karbist välja ja tema sõnul on uus GR III on niivõrd pisike, et mahub vaevata mantli, pintsaku või teksapükste taskusse. Lisaks on kaamera nii mittemidagiütleva välimusega, et enamjaolt ei pane inimesed tähelegi, et sa neid pildistad.\nKellel on Ricoh GR III mõeldud? Paljud fotograafid kasutavad eelpool nimetatud omaduste poolest seda just tänavafotograafia jaoks. Samas on see ka hea igapäevakaamera â mugav kõikjal kaasas kanda ja kõike pildistada, sest olgem ausad: nutitelefonide pildid on head ainult nutitelefonide ekraanil. Kui suurelt ekraanilt vaatamiseks või printimiseks läheb, siis pole sellest headusest enam midagi järel.\nVeebikaubamajast tellides saad kaamera kätte 1-2 tööpäevaga + transport on tasuta nii pakiautomaati kui kulleriga koju/kontorisse tellides.\nPakume nii eraisikutel kui ettevõtetel võimalust kasutada mugavaid ja paindlikke järelmaksu võimalusi â nii ei pea kogu summat kohe tasuma, vaid saab maksta osamaksete kaupa.\nKampaania kestab kuni 30. november 2019.\nThe post Populaarse Ricoh GR III taskukaamera ostul saad kingituseks lisaaku appeared first on Photopointi ajaveeb.\nKaamera südameks on 20 MP CMOS pildisensor, mis tänu oma 5-kordsele suumile katab ära fookuskaugused 28 â 140mm. Objektiivi ümber on lisaks 6 LED-tuld, millega saab vajadusel valgustada lähivõtteid või veealust maailma. Videosid salvestab WG-6 4K võimekusega ja sujuvate videote saamiseks on sellel ka elektrooniline Movie SR+ stabilisaator. Kaameral on ka geosildistamiseks või teekonna salvestamiseks integreeritud GPS.\nRicoh WG-60 on oma kujult veidi erinev, kui WG-6 ning sisulist võimekust on soodsama hinna jaoks “nuditud”. WG-60 aparaadiga saab minna kuni 14-meetri sügavusele vee alla â ja seda kuni kaheks tunniks. WG-60 talub kukkumist 1,6-meetri kõrguselt ning kannatab külma kuni -10°c. Fotosid ja videoid salvestab kaamera 16 MP tagantvalgustusega sensori abil ja video võimekuseks on Full HD.\nThe post Ricoh WG-6 & WG-60 seikluskindlate kaamerate erikomplektid on nüüd saadaval appeared first on Photopointi ajaveeb.\nSelle üle, millal Samyang enda esimese autofookusega objektiiviga Canon täiskaader hübriidkaameratele turule tuleb, on juba pikalt arutletud. Nüüd on see teada â novembri keskel tuleb müügile Samyang AF 14mm f/2.8 RF.\nSee uus, kerge ja kompaktne objektiiv pakub ülilaia vaatenurka, valgusjõulisust ning ilmastikukindlat konstruktsiooni. Seetõttu tegemist suurepärase valikuga näiteks spordi, maastikuvõtete ja astrofotograafia jaoks.\n×ks HR (High Refractive) klaasist ja kaks ED (Extra Low Dispersion) klaasist läätse hoiavad kontrolli all värviedastuse. Lisaks kasutatakse Samyang’i unikaalset mitmekihilist katete süsteemi Ultra Multilayer Coating (UMC) peegelduste ja halode kontrolli all hoidmiseks, mis on eriti oluline just selliste laia vaateväljaga objektiivide korral.\nThe post Maailma esimene autofookusega Samyang objektiiv Canon EOS R seeriale on sündinud appeared first on Photopointi ajaveeb.


Kuidas saada linnas Tallinn asukohta Alkohol: Buss, Raudtee või Tramm | Moovit\nKuidas saada linnas Tallinn asukohta Alkohol: Buss, Raudtee või Tramm?\nVaata Alkohol, Tallinn kaardil\nSuunajuhised asukohta Alkohol, Tallinn, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Alkohol lähedusest\nBuss: 40, 66, 72\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Alkohol?\nKuidas saada Raudtee abil sihtpunkti Alkohol?\nMillised Buss liinid peatuvad Alkohol juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Alkohol juures: 40, 66, 72.\nMillised Raudtee liinid peatuvad Alkohol juures?\nNeed Raudtee liinid peatuvad Alkohol juures: R14, R31.\nÜhistransport sihtkohta Alkohol linnas Tallinn\nTahad teada, kuidas saada linnas Tallinn, Eesti sihtpunkti Alkohol? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Alkohol pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Alkohol jõudmiseks.\nSihtpunkti Alkohol jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss, Raudtee või Tramm. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 40, 66, 72 Raudtee: R14, R31\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Alkohol.\nMuudame sihtpunkti Alkohol sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 930 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tallinn, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Alkohol, Tallinn läheduses olevad vaatamisväärsused\nLihtsam saada Alkohol kasutades app!


Hispaanlaste - leiti 273 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "hispaanlaste" leiti 273 faili\nInkade arhitektuur Kunstiajalugu 2010 Tallinn Sisukord Sissejuhatus Inkad olid rahvas, kes elas Lõuna-Ameerika Andides. Nad lõid rikka ja kõrgelt arenenud impeeriumi, mille keskuseks oli Cuzco kõrgmaal asuv org Peruu Andides. Impeerium ulatus tänapäeva Ecuadori, Colombia, Boliivia, Argentina ja Tsiili aladeni. Inkad rääkisid ketsua keelt ja kuulusid iidsesse indiaani hõimu. K...\n„Sellised nad on … hispaanlased"\nhispaanlased" Paljud tunnevad Hispaaniat kui sooja maad, kus elavad elava loomuga, lärmakad inimesed, kes armastavad lõbutseda. Kas sellised need hispaanlased ongi või peitub neis veel midagi enamat? Järgnevalt püüan anda ülevaate hispaanlaste olemusest ning nende kommetest ja tavadest üldisemalt kahe raamatu "Kultuuride vahelised erinevused" ja "Se...\nKultuurid ja tavad - Keskkool\nPrantsuse, Hispaania ja Saksa kangelaslaulud Kokkuvõte Kangelaslaulud kuuluvad kristliku-katoliku kiriku mõjuvõimu ja ristisõdade aega. Kuulsaimad Euroopa keskaegsed kangelaseeposed on prantslaste ´´Rolandi laul´´11 saj lõpp kuni 12 saj. algus, hispaanlaste ´´Laul minu Cidist´´ 12 saj keskpaik ja sakslaste ´´Nibelungide laul´´ 13 saj algus. Laul...


ASI ON HALB: Järgmine James Bondi film kaotas ka režissööri - Kinoveeb\nASI ON HALB: Järgmine James Bondi film kaotas ka režissööri\n"Skyfall"Forum Cinemas AS\nPärast Daniel Craigi lahkumise kohta tekkinud kuulujutte ei osanud keegi arvata, et viimase kahe Bondi-filmi režissöör Sam Mendes otsustab samuti lahkuda.\nLaupäeval tähistati Bondi-lugude autori Ian Flemingu 108. sünnipäeva. Kahe viimase Bondi filmi režissöör Sam Mendes andis Walesis toimunud Hay festivali ajal teada, et eelmisel aastal linastunud "Spectre" jääb tema viimaseks ponnistuseks. "See oli unustamatu seiklus, ma armastasin sellest igat hetke, aga ma usun, et keegi teine peaks Bondiga edasi liikuma," ütles režissöör.\nTundub, et järgmine Bondi-film on hädas. Daniel Craig olevat keeldunud suurest palganumbrist, kuna soovib samuti midagi muud teha ning nüüd tegi sama ka režissöör. Uue Bondi näitleja osas on mõned valikud juba olemas ning maailmakuulsa spiooni seikluste lavastamise vastu on varasemalt huvi tundnud näiteks Danny Boyle ja Christopher Nolan.\nBriti spioonid on hädas: Daniel Craig kaalub James Bondi rollist loobumist\nSuri nelja legendaarse Bondi-filmi režissöör Guy Hamilton\nFOTOD: Vaata, kuidas tehakse filme Hollywoodis! Christopher Nolani suurejooneline sõjafilm...\n"Wonder Woman" on üks vähestest 100 miljoni dollari suuruse eelarvega filme, mida...\nIkooniline James Bond: 10 näidet Roger Moore'i salaagendi stiilist


Nafta- ja gaasiettevõtted kulutavad 50 miljardit dollarit projektidele, mis lendavad Pariisi kliimakokkuleppe ees - Kogud - 2022\nNaftaettevõtted kogu maailmas on lubanud täita Pariisi ajaloolises kliimakokkuleppes seatud eesmärke, kuid uus uuringuaruanne näitab, et nad ei tee eesmärgi nimel rohkem kui huulteteenuse osutamine.\nTegelikult investeerivad nad praeguses keskkonnas miljardeid dollareid uute nafta- ja gaasivarustuse arendamiseks, arvestamata vähese süsinikdioksiidiheitega maailma, kuhu suundume.\nMittetulundusliku mõttekoja Carbon Tracker uus uuring näitas, et miljardid dollarid, mida nafta- ja gaasitööstus kulutab uutele projektidele, ei ühti jõupingutustega takistada planeedi tõusmist 2 kraadi Celsiuse järgi.\nSEOTUD: MIS JUHTuks, kui MAAILM TOORÕLIST VÄLJA JÄÄB?\nNafta- ja gaasiettevõtted, mis ei tegutse vähese süsinikdioksiidiheitega maailmas\n"Iga naftafirma panustab a vastu 1.5˚C maailm ja investeerimine projektidesse, mis on vastuolus Pariisi eesmärkidega, "kirjutas Andrew Grant, nafta- ja gaasianalüütik ja aruande autor." Investorid peaksid vaidlustama ettevõtete kulutused uuele fossiilkütuste tootmisele. Parim viis nii ülemineku ajal aktsionäride väärtuse säilitamiseks kui ka kliimamuutuste eesmärkidega vastavusse viimiseks on keskenduda odavatele projektidele, mis toovad suurimat tulu. ”\nCarbon Trackeri andmetel on alates 2018. aastast nafta- ja gaasiettevõtted heaks kiitnud 50 miljardi dollari suuruse investeeringu, mis kõige enam õõnestab kliimaeesmärke. Ükski suurematest nafta- ja gaasiettevõtetest ei investeeri Pariisi kokkuleppes sätestatud eesmärkide toetamiseks.\nNeed projektid hõlmavad ExxonMobili 2,6 miljardi dollari suurust Aspeni projekti Kanadas, mis kontserni sõnul on esimene viie aasta jooksul esimene haljasalade õliliiva projekt. Nafta hind peab olema üle 80 dollari barrelist, et ExxonMobil näeks a 15% oma jõupingutustest, ütles Carbon Tracker.\nGrupp osutas ka Shelli 13 miljardi dollari suurusele veeldatud maagaasi projektile ka Kanadas, BP, Chevron, ExxonMobil ja Equinori 4,3 miljardi dollari suurusele süvaveeõli projektile Aserbaidžaanis ning BP, ExxonMobil, Total ja Equinori 1,3 miljardi dollari suurusele süvaveeõli projektile Zinia 2 Angolas.\nKa investorid on ohus\n"ExxonMobil, Chevron, Shell, BP, Total, Eni ja ConocoPhillips koos Equinoriga kulutasid kumbki 2018. aastal vähemalt 30% oma investeeringutest projektidele, mis ei ole kooskõlas 1.6WorldC maailmas, "kirjutas Carbon Tracker." Aruandes leiti, et nafta- ja gaasitööstuse poolt juba sanktsioneeritud projektid viivad maailma kaugemale 1.5˚C soojenemise rada. "\nVäljaspool keskkonnamõju ohustavad need projektid investoreid. Carbon Tracker prognoosib, et nafta- ja gaasiettevõtted võivad aastaks 2030 raisata 2,2 triljonit dollarit, tuginedes investeerimisotsustele, mis tuginevad praegusele heitkoguste poliitikale, mitte vähese süsinikdioksiidiheitega poliitikale.\nKontserni sõnul on ExxonMobilil suurim oht luhtunud varadele, kus on rohkem kui 90% oma potentsiaalsetest kulutustest aastatel 2019–2030 uutele projektidele väljaspool a 1.6 Celsiuse rada. Shellis ütles Carbon Tracker 70% tema varadest on samal ajal ohus 67% kogu varadest võiks olla luhtunud. Chevronil on 60% risk, samas kui BP risk püsib 57% ja ENI-l on 55% risk.\nVaata videot: Autominutid LPG (Juuli 2022).\nSelles on ka midagi, mis on suurepärane, ma toetan.\nCopyright 2022 \_ Nafta- ja gaasiettevõtted kulutavad 50 miljardit dollarit projektidele, mis ei vasta Pariisi kliimakokkuleppele...


Vanilla Ninja Portaal: LENNA: "MUSTA PORI NÄKKU" OLI KINDLASTI MU SELLE AASTA ERILISEMAID TEATRIELAMUSI\nLENNA: "MUSTA PORI NÄKKU" OLI KINDLASTI MU SELLE AASTA ERILISEMAID TEATRIELAMUSI\nLaupäeval esietendus Tartus, Vanemuise suures majas Mihkel Raua romaanil baseeruv draamalavastus "Musta pori näkku". Oma muljeid etendusest jagas Õhtulehega Lenna Kuurmaa.\n"Ühelt lavastuselt saada nii see, et ühel hetkel naerad laginal ja teisel muutud kurvaks ning mõtlikuks – see on juba suur asi," kiidab Lenna. "See on kindlasti mu selle aasta erilisemaid teatrielamusi."\n"Kogu lavastus oli terviklik ja ladus," ütleb ta. "Mulle õudselt meeldis. Visuaalne lahendus, videoprojektsioonid, see oli õudselt kihvt. Ning muusikaosa meeldis mulle – balanss oli paigas. Saund oli nii hea!"\nLauljatar lisab, et lavalugu tegi talle ohtralt nalja, ehkki samas oli ka kurblikke hetki. Täpselt nagu Mihkel Raua raamatus endas. "Mõtlesin vaid, et kas siis saab vaataja kõigele pihta, kui ta raamatut ennast lugenud ei ole," arutleb Lenna. "Sattusin kuulama ka lavastaja Andres Noormetsa raadiointervjuud, kus ta ütles, et raamat on kohutavalt naljakas, aga selle nalja all on teine kiht, mis on kurb ja ängistav. Eks see lavastus ole ka selline." Lennale tegi rohkem nalja esimene vaatus, millega trupp kogu saalitäie publikut kohe pihku sai. "Tükk jooksis eriti hästi," kiidab Lenna, kes vaatas reedest kontrolletendust, mis ka näitleja Margus Jaanovitsi sõnul olla erakordselt hästi läinud.\nPostitatud kell 20:58\nSildid Lenna, Mihkel Raud


Adelinemadeline – Näpud mulda\nNäpud mulda 5. mai 2016\nMajaomanikuna jääb mul järjest tihedamini pilk pidama kaunitel aedadel, nii ajakirjades, kui mööda tänavaid jalutades. Aga kuidas ometi nad seda kõike teevad ja oskavad?! Olgugi, et maal vanemate juures olen istunud ema kõrval, kui ta parasjagu lilli istutab või oma aeda kujundab, on vist mu enamus auru läinud lobisemise ja unistamise peale. Igatahes tunnistan üles, et peale umbrohu eristamise taimedest ja selle rohimisest, ma aiandusest suurt midagi ei tea!\nAga kuskilt tuleb tasapisi alustada. Käisime Adeelega turul ja pärast istutasime lillekastidesse ja väikestesse pottidesse mõned lilletaimed. Mulle tohutult meeldib, kui saan oma toimetustesse kaasata ka Adeele.\nKuigi ta oskab ideaalselt mängida ka üksi, tunnen, et selliselt on ühildatud mängu- ja õpiaeg minu töödega. Adeelega on selline huvitav asi, et ükskõik, mille kallal ma ka ei toimetaks, ta ei tule kunagi (laste puhul võib kõik üleöö muidugi muutuda ) minu tööd nullima. Ehk siis oma tegemata jäänud asju ja kohutusi, ma Adeele kraesse üldiselt ajada ka ei saa. Tavaliselt potsatab ta minu kõrvale maha, siis ulatan talle asjad, millega ta toimetada tohib ja saab. Unustasin end teda vaatama ja pildistama, sest ta oli nii armsalt selle kõige juures ametis. Patsutas mulda kokku, valas lilledele hoolega vett, nuusutas neid ja korrutas peale igat liigutust tähtsalt: "Nüüd kõik korras!"\nSiis hiljem, kui Adeele oma lõunast iluund läks tegema, sain võtta aega ja nautida meie väikesi töövilju. Jään nüüd lootma, et śuudan nendes taimedeski elu hoida vähemalt kuni nende loomuliku õitsemisaja lõppemiseni!\nKui kellelgi on jagada mulle häid soovitusi ja nõuandeid aiakujunduses, siis olen nendele vägagi avatud, sest minu jaoks on see nüüd täitsa uus maailm! :)


Vastloodud Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus turgutab kunsti eksporti — Sirp\nVastloodud Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus turgutab kunsti eksporti\nNeljapäeval, 3. mail tutvustatakse New Yorgis EV kultuuriministri Rein Langi osavõtul vastloodud Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskust ning esitletakse fotograaf Sigrid Viiri uut raamatut. Keskuse füüsiliseks asukohaks on Tallinn, kuid selle esmatutvustus on koostööpartnerite leidmiseks ajastatud sünkroonis kaasaegse kunsti messide Pulse ja Frieze toimumisega New Yorgis. Mai esimesel nädalal viibib linnas kokku üle 200 juhtiva galerii ning kunstiorganisatsiooni. Keskus soovib olla paindlikuks platvormiks, mis otsekontakte luues aitab kaasa Eesti kunsti rahvusvahelise potensiaali realiseerimisele. Esmakordselt osaleb Pulse messil Eesti galerii Temnikova & Kasela Sigrid Viiri töödega.\nEASi toel ja Euroopa Regionaalarengu fondi vahenditest kaasrahastatava valdkondliku arenduskeskuse eesmärgiks on eesti kunsti ekspordimahu suurendamine ja Eesti galeriide rahvusvahelise konkurentsivõime tõstmine. Keskuse tegevuse raames toimub võimalikult laia produtsentide, galeristide ja projektijuhtide ringi rahvusvaheline koolitamine ning praktika. Arenduskeskust hakkab juhtima viimased viis aastat New Yorgis galeristi ja kunstnike residentuuri direktorina töötanud Karin Laansoo.\nKultuuriminister Rein Lang peab kunstiekspordi arendamist väga oluliseks: “Eesti kunstnikel on veel palju õppida, kuidas end maailmale teadvustada. Ministrina soovin sellesse raskesse protsessi anda oma positiivse panuse, aidata avada uksi, mis ehk mulle kergemini avanevad.” Rein Langil on New Yorgis ka kohtumised mitmete maailma väljapaistvamate kunstitegelastega, etarutada koostöövõimalusi.


Big Green Egg | Suitsutatud searibid maguskartuli ja valge kapsa salatiga\nSuitsutatud searibid maguskartuli ja valge kapsa salatiga\nKas sa soovid külalistele pakkuda tõeliselt pilkupüüdvat lihatükki? Üks on kindel – selle Big Green Eggis suitsutatud ribiga võidad sa kõikide tähelepanu. Parima tulemuse saavutamiseks lase lihatükil eelnevalt 48 tundi maitsestuda. Kui lihatükk on juba EGGis, ei pea sa peaaegu midagi enam tegema. Peale seda, kui ribid on poolteist tundi suitsu sees küpsenud, tõsta vaid EGGi temperatuuri ja pane maguskartulid liha kõrvale küpsema. Siis on ainus asi veel oodata, kuni termomeeter näitab õiget liha sisetemperatuuri. Retsept on lihtne, aga tulemus efektne!\n320 g roosat soola\n10 rohelise kardemoni kupart\n1 spl fenkoliseemneid\n1 ribitükk (8 ribikondiga)\n8 roosat maguskartulit\nValge kapsa salatiga (valmista kahekordne kogus)\nLase 2,5 liitrit vett keema tõusta. Lõika küüslauk ristipidi pooleks. Lülita kuumus välja ja lisa veele kõik maitseained. Lase vedelikul 15 minutit seista.\nLisa soolveele 2 liitrit külma vett ja lase sel täielikult maha jahtuda.\nTõsta searibi soolvette. Vaata, et see oleks täielikult vedelikuga kaetud. Lase ribitükil 48 tundi külmkapis maitsestuda.\nSüüta Big Green Eggis söed ja kuumuta EGGi (ilma tarvikuteta) temperatuurini 150 °C. Vahepeal tõsta ribid soolveest välja ja patsuta köögipaberiga kuivaks. Tee rasvapoolele ristlõiked.\nPane 4 õunapuuklotsi hõõguvatele sütele. Tõsta convEGGtor ja roostevabast terasest rest EGGi. Pane searibi restile ja sulge EGGi kuppel. Lase ribitükil umbes 1,5 tundi suitsus küpseda. Peale convEGGtori paigaldamist langes EGGi temperatuur umbes 110 °C-ni. Hoia seda kogu suitsutamise vältel.\nPese maguskartulid ja patsuta kuivaks. Hõõru 2 supilusika oliiviõliga. Mässi kartulid eraldi fooliumisse. Kuumuta EGG 150 °C-ni. Torka kahe anduriga juhtmeta termomeetri otsik lihasse ja säti soovitud sisetemperatuuriks 70 °C. Pane fooliumisse pakitud kartulid liha kõrvale ja rösti umbes 50 minutit, kuni need on küpsed. Lase lihal küpseda, kuni soovitud temperatuur on saavutatud. Tõsta valge kapsa salat külmkapist välja.\nTõsta ribid EGGist välja. Tõsta välja ka kartulid ja eemalda ettevaatlikult foolium. Lõika 4 kartulit pooleks, võta sisu lusikaga koorest välja ja purusta kahvliga. Sega purustatud kartul järelejäänud oliiviõliga ja maitsesta soola-pipraga. Poolita ka ülejäänud kartulid.\nServeeri searibi kenal taldrikul koos valge kapsa salati ja kartulitambiga. Kaunista peterselliga.\nKahe anduriga juhtmeta termomeeter\nGrillitud sealiha Tomahook\nRebitud sealiha kapsasalatiga\nAeglaselt küpsetatud seakõht


Aja puudutus Puudutuse aeg |\n← Mia üllatuspidu\nVäikesed rõõmud →\nPosted on 25.07.2014 by Administrator\nPraeguse kuu alguses pidasime pidu. Just, pidasime ühislaulmise pidu.\nMa tavaliselt jätan sündmuste ja blogipostituse vahele mingi aja, et emotsioonid saaksid settida ja oleks aega kõige üle mõelda.\nSuvi on üldse selline tiheda graafikuga aeg, kus püüame läbisegi teha tööd ja puhata ja nii ootan ma siis mõnda õhtupoolikut, kus olen valmis midagi kirja panema.\nTäna on peale hirmpalavat päeva käes sume õhtu ja ma olen valmis. Valmis kirjutama natukene sellest, mis on olnud toredat. Pealegi oh imet, oleme kodus – mida suvel juhtub üha vähem ja vähem.\nMõtisklesin ennem selle üle, et miks ma ise ei laula kooris…ja vastus on, et ega ma ikka ei teagi täpselt. Võimeid oleks nagu küll ja enam, aga tahet pole olnud. Viimati laulsin keskas koolikooris, kust mind lõpuks segamise pärast kratist kinni välja visati ja järgmisel päeval õppealajuhataja juurde kutsuti :D Õppealajuhataja oli õnneks sama meelt, et ega see meie kooriõpetaja ikka asja väga jaga ja mitte pole klaver häälest ära ( ma mängisin klaverit sageli ise kooli aktustel :P) vaid õpetaja ei oska väga mängida. Oli kevad ja mulle lubati uueks õppeaastaks uut õpetajat. Eks ma pidasin seda heaks naljaks ja olin pigem tol hetkel sillas, et pahandada ma ei saanudki :D Nali naljaks, aga sügisel oli uus õpetaja platsis. Peep Raun – tol hetkel värskelt konservatooriumi lõpetanud laheda olemisega noor andekas muusikamees. No temaga tegime me siis ikka tegusi. Saime koori laulma ja käisime ka vabariiklikel vokaalsolistide konkursitel hästi esinemas. Tegusad ja toredad ajad olid. Peebuga siiamaale, kui trehvame, siis ajame juttu ja meenutame vanu aegu :D Viimati sai löödud isegi tantsu, kus ühes pulmas olin mina külaline ja tema isamees.\nKus ma oma jutuga siis jõuda tahtsin? Nojah, et ma ikkagi ei teagi, miks ma kunagi hiljem pole läinud mõnda koori laulma.\nSee – eest laulab kooris nüüd mul tütar. Juba mitmes aasta ja nüüd, seitsmesena – oli tal juba laulda teine laulupidu ja mina olen olnud rõõmsalt koos lastega laulukaare all laulmas ja lapsi valvamas valveemana.\nEsimene oli koolinoorte laulupidu 3 aastat tagasi ja seal käisime Rapla Laulustuudio eelkoori koosseisus. Kirke oli siis pisike 4,5 aastane laululaps. Tolle laulupeo noorim osaleja. Meedia kajastas noorima osalejana küll ühte teist meie koori tütarlast, kes tolleks hetkeks oli aga juba 5,4 aastane. Juhtus nii lihtsal põhjusel – Kirke liitus kooriga alles poolelt hooajalt ja lehega olid mingid kokkulepped juba tehtud. Tõttöelda, õnneks, sest mulle poleks ausalt meeldinud mitu päeva kodus ja peol sabas sörkiv ajakirjanikupoiss.\nTänavune laulupidu oli siis juuli esimesel nädalavahetusel ja kuigi mudilaskoorid ei pidanud rongkäigus osalema, olid meie mudilastest 11 vaprat ikkagi marssimas. Osalemine oli vabatahtlik ja 25-st 11 pidasid ennast piisavalt tugevaks, et see pikk maa läbi marssida.\nVäga tore oli :) Lapsed olid tublid ja ilm oli ilus. Teeääred olid inimesi paksult täis ja meil oli raja ääres hämmastavalt palju tuttavaid tervitusi hüüdmas. Kirkel läks samm ikka kohe veel reipamaks, kui publikust hüüti – ” Elagu Kirke! ”\nRaplamaa kooride noorimana on võimalus isegi ratsa sõita :)\nJa suured sõbrad on niiii kallid. Kadi on laululaste perest ja üks ütlemata tore ning meile kallis noor neiu.\nVahest tuli seista järjekorras, aga seal sai ka olemise lõbusaks teha\nKirke sai meie vallavanemalt pärja pähe ja nüüd ma pean seda kuivatatud peast ikka alles hoidma. Laulupeo mälestus ja emme ei tohi ära visata. Olgu siis nii ( mõnda aega ).\nJa nii me siin mööda Narva maanteed marsimegi.\nRahvas pildistas akendest…\nja helikopterist pildistati/filmiti taevast.\nLõpuks jõudsime ka Pirita teele oma kolonniga, ikka rõõmsalt lauldes.\nKui lauluväljakult kaare eest läbi marssisime, oli aeg pisut puhata.\nJa siis jälle naeratada :)\nVarsti jõudis kohale ka laste õpetaja, kes ennem meile kaare alt tribüünilt tervitusi hüüdis. Oh seda laste rõõmu, kui õpetaja saabus. Ja pange tähele, õpetajal on käes kommikotid.\nÕhtuks said mudilaskoori lapsed koju puhkama ja esimest kontserti nautisime juba televiisori ees, jalad vannis päevasest kõndimisest puhkamas.\nTeine päev algas varakult. Äratus kell seitse ja kell 9 oli juba stuudio juurest väljasõit Tallinna. Lauluväljakul oli üks suur sebimine. Lapsed oli tarvis häälerühmade kaupa õigel ajal toimetada lavale peaproovi ja sealt sööma ja siis ahvikiirusel tagasi, sest juba oligi kontserdikavas mudilaskooride esinemise aeg käes.\nKui nüüd juba aja möödudes asjale mõelda, siis oli kõik väga lahe, aga eks kohapeal oli meil pinge ja pingutus suur. Rahvamassid olid üüratud ja et ühest laulukaare servast teise saada, tuli lastele ikka küünarnukkidega teed rajada. Laval sai lapsi lohutatud ja jahutatud, sest palavus oli vinge ja lastel hakkas kohati ikka paha ka. Meedikud jooksid nii lava ees, kui laval päkkade välkudes, et kiirelt aidata neid, kes abi vajasid ja abivajajaid paraku jagus. Lapsevanematele paneks aga siiralt südamele, et kui te saadate lapsi laulupeole või kus iganes…pange neile kaasa heledad peakatted. Meie 25 – lapselisel kooril olid peakattes kõigest 3-l lapsel, kuigi sai öeldud, et rätt peab kaasas olema. Sellest lähtuvalt tegin õpetajale peale pidu ettepaneku, et järgmiseks korraks teeks koorile ühised rätid, mis on stuudio garderoobis ja siis on kindel, et paljapäiselt ei lähe meil lavale kuumaga ükski laps.\nTeine kitsaskoht ilmnes toitlustamises, kus paljud koorid ei pidanud kinni oma toidukellaaegadest ja tänu sellele jäi mudilaskooride söögiaeg väga napiks ning see ootemass ukse taga…see oli tõesõna kohutav. Siiski – jäime ellu :) Saime kiirelt söödud ja lidusime kõik tagasi oma pessa, et sealt juba jälle iga laps oma häälerühmaga lavale jõuaks.\nOotame lavaleminekut – nagu ikka, koos Musamari ja ETV mudilaskoori laululastega.\nJa algas kontsert…\nSeal raadiotorni poolses servas, ETV kollaste seelikute taga teises reas me seisime…\nLaulsime suurele rahvale….\nKui elusalt, tervelt ja rõõmsalt tagasi oma pessa jõudsime, ootas seal lapsi jälle nende õpetaja…\nÕhtuks jõudsime tagasi Raplasse. Vantsisime Kirkega veel 2,5 km koju. Mina lohistasin juba jalgu, aga laps kepsles rõõmsalt ja endiselt laulis. Kodus vahetas roiided ja läks veel õue mängima. Lapsed ikka uskumatult palju jaksavad.\nViimane pilt enne kodu\nMida kokkuvõtteks öelda? Et imeilus pidu oli. Puudutas ja puudutasime. Saime pisara välja, olime väsinud aga õnnelikud. Lapsed olid vaprad ja tublid.\nSiiski….laulupidu ei ole kohustuslik üritus ja kes ikka kuulata ei taha, see võiks koju jääda või randa minna.\nJärgmise peoni! Meie oleme kohal.\nOne Response to Aja puudutus Puudutuse aeg\nPingback: Pidu peetud! (valveema mõtisklused ) |