E-kaubamaja Fotokruus.ee müügitingitused\n1.1 Tingimused kehtivad isiku (edaspidi Klient) ja ostukeskkonna fotokruus.ee (edaspidi Kaubamaja) omaniku Altus Trading OÜ (edaspidi Kaupmees) vahel Kaubamaja vahendusel toodete ostmisel tekkivate õigussuhete kohta.\n2.2 Hinnale võib lisanduda kohaletoimetamistasu vastavalt tellimuse vormistamise käigus valitud tarneviisile.\n3.1 SEB Panga, Swedbanki, LHV, Danske panga või Nordea pangalink.\n3.2 Ettemaksu arve. Arve saadetakse Kliendile tellimuse kinnitusena elektronpostiga. Maksetähtajaks on 2 tööpäeva alates arvel näidatud kuupäevast ja kellajast. Juhul, kui raha ei laeku maksetähtajaja jooksul, siis tellimus ja arve tühistatakse automaatselt.\n4.2.DPD kuller. Kaup tuuakse kätte hiljemalt tellimise päevale ülejärgmisel tööpäeval vastavalt kullerfirma DPD EESTI AS teenuse tingimustele. Tellimused, mis olid tehtud nädalavahetusel, riiklikel pühadel ja tööpäevadel peale kella 16.00 edastatakse kullerile lähimal tööpäeval ning jõuavad kliendile sellele järgneval tööpäeval. Hind 4,90€.\n4.3 Lähimasse Eesti Posti kontorisse tähtmaksikirjana või postipakina. Kaup jõuab kohale kolme tööpäeva jooksul. Pakk väljastatakse elukohajärgsest postiasutusest isikut tõendava dokumendi alusel. Hind 3,90€.\n4.4 SmartPOST pakiautomaatide võrk kaubanduskeskustes üle Eesti. Kaup jõuab kliendi poolt valitud pakiautomaati kolme päeva jooksul. Hind 2,79€.\n4.5 Ostetud kaubale on võimalik ka ise järgi tulla aadressil Nõmme tee 2-16 Tallinn. Aeg tuleks eelnevalt kokkuleppida e-maili, telefoni või Skype teel.\n4.6 Toodete tarnimist osutatakse üle Eesti. Saartele adresseeritud saadetised toimetatakse vastavalt transpordiühenduse sagedustele.\n4.7 Kohe kui kaup on saabunud postioperaatori klienditeenindusse, teavitatakse Klienti sellest elektronpostiga.\n4.8 Klient on kohustatud enne tellimuse vormistamist kontrollima esitatavate kontaktandmete õigsust vältimaks viivitusi ja arusaamatusi toodete kohaletoimetamisel. Kaupmees ei vastuta toodete kohaletoimetamise viivituse ja tekkinud arusaamatuste eest juhul, kui viivitus või arusaamatus on tingitud Kliendi poolt tellimuse vormistamisel esitatud andmete ebatäpsusest või ebaõigsusest. NB! Kaupmees ei vastuta Eesti Posti poolt mingisugusel põhjusel ebaõnnestunud paki kohaletoimetamise eest.\n4.9 Soovitame Kliendil avada saadetis, mis sisaldab kergesti purunevaid esemeid ning on märgistatud kleebistega "Ettevaatlikult", postitöötaja või kulleri juuresolekul ning veenduda, et toodetel ei ilmne puudusi. Puuduste ilmnemisel soovitame Kliendil vastavalt postitöötaja või kulleri juhistele fakt registreerida ning teavitada sellest ka Kaupmeest.\n5. Toodete tagastamine\n5.1 Kliendil on õigus taganeda sooritud ostust 14 kalendripäeva jooksul arvates toodete Kliendile üleandmisest. Selleks peab Klient saatma Kaupmehele kirjaliku taganemisavalduse. Kaupmees soovitab Kliendil märkida avalduses ka taganemispõhjuse.\n5.2 Kauba tagastamisel on Klient kohustatud toimetada tagastatava kauba Kaupmehele 30 (kolmekümne) päeva jooksul alates tellimuse taganemisest ja toote tagastamise soovi teate Kaupmeheni jõudmisest. Tagastamisega seotud kulud tasub Klient (v.a. juhul, kui üleantud tootel ilmnevad puudused).\n5.3 Toote tagastamise korral kannab Kaupmees toote eest tasutud summa (s.h postikulu, mille Klient tasus toote kohaletoimetamiseks) samale pangakontole, millelt vastav makse Kaupmehele laekus 30 (kolmekümne) päeva jooksul alates tagastatava toote jõudmisest Kaupmeheni.\n5.4 Kauba taganemisõiguse kasutamiseks peab Klient tootepakendi avama ettevaatlikult seda kahjustamata ning tagastada toote koos pakendiga. Pakendist välja võetud toote tagastamisel kehtib mõistlikkuse põhimõte.\n5.5 14-päevane tagastamisõigus ei kehti audio- ja videosalvestustele ning arvutitarkvarale, juhul kui Klient on ümbrise avanud.\n5.6 14-päevane taganemisõigus ei kehti personaliseeritud toodetele (tooted, mis on tehtud kliendi pildi, teksti või muu kliendi poolt soovitud trükiga)\n6. Pretensiooni esitamise tähtaeg\n6.1 Kaupmees vastutab nende puuduste eest, mis ilmnevad tootel 2 (kahe) aasta jooksul arvates selle Kliendile üleandmisest. Pretensiooni esitamise aluseks on Kliendile e-postiga saadetud arve-saateleht.\n6.3 Kliendi süül toote halvenemise või kahjustumise eest;\n6.4 puuduste eest, mis on tekkinud toote mittesihtotstarbelise kasutamise tagajärjel;\n6.5 toote loomuliku füüsilise kulumise eest tavakasutamise korral.\n6.6 Tootel ilmnevate puuduste korral on Kliendil õigus nõuda Kaupmehelt toote puuduste likvideerimist (parandamist või asendamist puudusteta tootega). Juhul, kui Kaupmees ei ole suuteline toodet parandada ega asendada, on Kliendil õigus ostust taganeda ja nõuda raha tagastamist seadusega sätestatud korras.\n7.1 Kaupmees ja Klient vastutavad teineteise ees käesolevate tingimuste rikkumisega teisele poole tekitatud kahju eest Eesti Vabariigis kehtivates õigusaktides sätestatud juhtudel ja ulatuses.\n7.2 Kaupmees ei vastuta Kliendile tekitatud kahjude eest või toote kohaletoimetamise viibimise eest juhul, kui kahju või toote kohaletoomise viibimine on tingitud asjaolust, mida Kaupmees ei saanud mõjutada, ei näinud ette ega võinud ette näha (vääramatu jõud).\n8.1 Kaubamajas registreerimise ja ostude sooritamise käigus säilitab Kaupmees Kliendi kohta tema poolt sisestatud kontaktandmed (ees- ja perekonnanimi, telefoninumber, tava- ja e-posti aadressid) ja teabe sooritatud ostude kohta. Saadud andmeid käsitletakse kui konfidentsiaalset infot ja töödeldakse kooskõlas isikuandmete kaitse seadusega kauba sisseostu parimaks planeerimiseks, ostuharjumuste analüüsiks ning analüüsi tulemusel Kliendile sobivate pakkumiste tegemiseks. Kaupmees ei avalda temale teatavaks saanud Kliendi isikuandmeid kolmandale osapoolele. Kliendil on õigus näha Kaupmehe käsutuses olevaid andmeid tema kohta ja keelata edaspidise andmetöötlemise.\n8.2 Krüptitud andmesidekanal pankadega tagab Kliendi pangarekvisiitide turvalisuse, ka Kaupmehel puudub neile juurdepääs.\n8.3 Kliendi ja Kaupmehe vahel seoses Kaubamaja vahendusel toodete tellimise ja ostmisega tekkinud vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel. Kaupmees vastab Kliendi kaebustele ja pretensioonidele e-posti teel hiljemalt 5 tööpäeva jooksul. Kokkuleppe mittesaavutamisel on Kliendil õigus pöörduda oma õiguste kaitseks Tarbijakaitseametisse või Tallinna Linnakohtusse. Vaidluste ning käesolevates tingimustes mitte välja toodud küsimuste lahendamisel lähtutakse Eesti Vabariigis kehtivatest õigusaktidest.\n9.1 Kui Veebipood on keeldunud Tarbija kaebust lahendamast või Tarbija ei ole nõus Veebipoe pakutud lahendusega ja leiab, et on rikutud tema õigusi või kahjustatud tema huve, võib Tarbija esitada kaebuse tarbijakaebuste komisjonile Tarbijakaitseameti kaudu või kohtule. Tarbija võib esitada kaebuse ise või esindaja kaudu. Tarbijakaitse komisjoni andmed on toodud Tarbijakaitseameti kodulehel, Euroopa Liidu liikmesriikides tekkivate probleemide lahendamiseks pöörduda Euroopa Liidu tarbijate Nõustamiskeskusse.\n9.2 Juhul kui pooled ei saa kokkuleppele, siis lahendatakse vaidlused Harju Maakohtus.


EPL: Pirita jõesaare arendaja nõuab linnalt kahjutasu\nÜlo Toomsalu • 18. november 2003 kell 6:07\nAastaid linnalt Pirita jõe ürgoru detailplaneeringu kehtestamist oodanud arendajad plaanivad kahjutasu nõudmist, kui planeering jääb vastu võtmata.\nMati Kuulmann on detailplaneeringu üks osanikke, jõesaarele plaanitud 19 krundist on tema omad viis. ?Saime tollal kõik load detailplaneeringu algatamiseks, kuid asi on nüüd millegipärast juba neli aastat veninud ? võib isegi öelda, et venitatud ? ja kuulda on olnud ainult lubadusi,? kurtis Kuulmann, kes maksab linnale maamaksu ligi 40 000 krooni aastas, kirjutab Eesti päevaleht.\nKuulmanni ja jõesaare kaasomaniku OÜ Brassland kannatus katkes septembris. Tallinna halduskohus rahuldas nende kaebuse 24. septembril ning tegi linnavalitsusele ettekirjutuse ?viivitamatult lõpetada õigusvastane tegevus Pirita jõe saare, Kõrkja tee 10a?42a detailplaneeringu menetlemisel ja teha otsus detailplaneeringu vastuvõtmise küsimuses.?\nDetailplaneeringu kinnitamine on arutusel homsel linnavalitsuse istungil. Linn ?on planeeringuga viivitamatult tegelenud? ning esitanud eelnõu ?võimalikult kõige kiiremini?, kirjutab abilinnapea Toivo Ninnas eelnõu seletuskirjas.\nEelnõu järgi lükkab linnavalitsus neli aastat menetletud planeeringu aga tagasi.\nNelja aastaga, mil arendajad linnalt planeeringu kinnitamist on oodanud, on nad Mati Kuulmanni kinnitusel kulutanud miljoneid kroone, mis plaani tagasilükkamisel linnalt sisse nõutakse.\n?Makstud on maamakse, kulutusi on tehtud projektidele, kahtlemata tuleb linnal kahju korvata,? kinnitas Kuulmann. On mõeldud ka emotsionaalse kahju ja asjaajamisele kulunud aja hüvitamise nõudele.\nToivo Ninnase sõnul ei ole planeerijal aga põhjust oodata, et linn kehtestab planeeringu just sellisel kujul, nagu see menetlusse esitati.


Tour de France Grand Départ Düsseldorf - Anari ja Egle blogi\nTour de France Grand Départ Düsseldorf\nBy Anar 14 Jul 2017 0 5\nTour de France Düsseldorfis\nTour de France on hetkel veel täies hoos, aga Düsseldorfist on poisid praeguseks juba päris kaugele end vändanud, seega on aeg võtta kokku paari nädalatagused sündmused. Nimelt sai 2017 aasta Tour de France alguse Düsseldorfist. Avamine toimus siin ja esimesed kaks päeva sõideti samuti meie koduhoovis.\nTegemist on päris mastaapse üritusega ja jutud suursündmusest, et Tour de France tuleb siia, olid liikvel juba pikemat aega. Vähemalt aasta aega on tõsisemat reklaami tehtud ja viimastel kuudel täitusid linnatänavad kõikvõimalike infomaterjalidega, nii et raske oli mitte märgata, et mainekas tuur meie kodulinnast sel aastal alguse saab.\nIsegi Eifeli torn oli Düsseldorfi toodud!\nPäris huvitav oli see, et näiteks trammid kaeti seest igasugu huvitava infoga – millised sakslased sel aastal tuuril osalevad, mis on kellegi saavutused, pildid, elulood jne. Ühissõidukis tsillides oli täitsa põnev ajaviiteks huvitavaid fakte lugeda.\nHuvitavad faktid 50-ndatest\nKusjuures huvitavatest faktidest veel rääkides … juhtusime ühel päeval telekast dokumentaalfilmi Tour de Franceist nägema. Seal rääkis näiteks sellest, kuidas 50-ndatel mingi mees laksas endal dopingut nii palju sisse, et süda ei pidanud vastu ja mees kooles sõna otseses mõttes ratta seljas poole väntamise pealt ära. Ka videokaadrid olid seda tõestamas – tüübil põhimõtteliselt süda seisis ja oli juba poolenisti rattaseljast maha kukkunud, kuid suutis ise samal ajal edasi karjuda „tõstke mind ratta selga tagasi, ma pean lõpuni jõudma“. Lõpuni ta aga ei jõudnud, kuna härra läks sealt samast poole sõidu pealt teise ilma. Pärast seda seika võetigi selline imeloom nagu doping kontrollimise alla ja mehed ei võinud endale enam igasugu hullusid aineid lõputult sisse süüa ega süstida. Lisaks oldi sel ajal arvamusel, et vesi on halb, kuna viib kõik vajalikud soolad ja mineraalid kehast välja. Kohest energiat oli vaja! Vähe sellest, et joodi limonaadi… näidati 50-ndatest videoklippe, kus mehed haarasid tuuri ajal mägedes sõites sõidu ajal enda kukrutest vahuveini ja muud vägijooki ning lasid heal maitsta. Uskumatu värk ikka. Tippsportlased. Peab tõdema, et sport on ajaga natuke muutunud.\nNumbreid Tour de France-i avamisest\nAga tagasi tänapäeva. Tour de France-i korraldamine polegi päris naljaasi. Esiteks peab linn hankima endale vastava litsentsi, et üldse pääseda jutule, et linn võiks Tour de France-i avamise au endale saada. Selle litsentsitasu on suurusjärgus pool miljonit eurot. Numbreid jäi teisigi silma. Kogu lõbu läks Düsseldorfi linnale maksma hinnanguliselt 15 mln eurot. Kusjuures peasponsorid olid kõik avaliku sektori ettevõtted – kohalik ühistransport Rheinbahn, jäätmekäitlus, lennujaam, vee ja elektriga majandav Stadtwerke jne. Ehk et vajalikust 15 miljonist jäi linna enda kanda umbes pool kogu summast. Lõppkokkuvõttes arvati, et ega ta erilise kasumiga ettevõtmine pole. Linnapea rääkis algusest peale, et see on rohkem selline au ja prestiiži teema, mis aitab kuvandi loomisele kaasa. Kaudse reklaami näol tutvustab see linna ning aitab meelitada uusi investoreid ja inimesi siia. Kui selline võimalus avaneb, siis tuleb seda kindlasti kasutada. Eks Düsseldorf ole ka selline pi-pa-po moodu linn ja säärane suursündmus sobib hästi Düsseldorfi imidži juurde.\nInimesi käis kolme päeva jooksul läbi ca 6 miljonit. Eks täpsemad numbrid selguvad kauges tulevikus, aga hinnanguliselt jäeti nende mõne päeva vältel selle piirkonna ettevõtetesse tavapärasega võrreldes 60 miljonit eurot rohkem raha. Seega linn saab boonusena ka täitsa kopsaka maksuraha tagasi.\nSiinkohal on paslik mainida, kui kosmosesse võivad vahepeal siinsed öömajade hinnad tõusta. Näiteks messide ajal võivad hotellide hinnad tõusta mitmekümne kordseks. Jah, tõsi värk. Kui Egle hotellis veel töötas, siis nende tagasihoidlik 50-eurone tuba kerkis ka mõne messi ajal 1200 euroni. Seda siis ühe öö kohta!\nOma silmaga asi üle vaadatud\nMeie argipäevaselt jalgrattaspordile kaasa ei ela, aga sellise suurürituse puhul käisime nii avamisel kui ka mõlemal päeval raja ääres. Lisaks vaatan võimalusel praegugi telekavahendusel mõningaid etappe. Üks kohalik poiss Marcel Kittel on täitsa viisakas hoos. Üldarvestuses ta kõrge koha peale ei sõida, aga on sel aastal Tour de France-l võtnud juba viis etapivõitu.\nNagu arvata võis, siis rahvast oli tänavatel ja raja ääres kõvasti. Mõni hetk oli keeruline isegi midagi näha, kuna kõik tahavad ju kõige lähemal olla. Meile andis kõige vingema fiilingu see, kui pühapäevase kogu tuuri esimese ühisstardi alguses päris „esimeses reas“ olime. Kui see trobikond järsku liduma kukkus ja mõne sentimeetri kauguselt meist mööda tuhises, siis osssa raisk, tõusid ihukarvad korra ikka püsti küll. Egle telefonist väike video kah:\nVIDEO – Tour de France start\nLinna olid pandud ka mõned suured ekraanid otseülekande jälgimiseks\nRajajulgestajatel oli väheke tööd, et inimesed natuke ratturitele ka ruumi jätaks.\nPärast sõitjaid tuli korralik autode kolonn ka järgi\n21. sajandi moodsad võimalused. Isegi raja ääres olles saab sündmustega mugavalt kursis olla.\nOsad olid suisa laua ja toolidega tänavale tulnud.\nKui hiljem koju jõudsime ja sõitjad Düsseldorfist välja olid liikunud, vaatasime telekast otseülekannet edasi\nVot selline suurüritus käis meil siis koduhoovis. Ilmselt ühekordne kogemus, et selline üritus päris enda ukse taha satub. Igati lahe aktsioon ja jõudu kõigile nüüdseks Prantsusmaa mägedes pedaalivatele meestele. Päris hullud tegelased ikka. Mitu nädalat mööda mägesid pedaalida, kiirused kohati 75km/h, ühel pool kalju, teisel pool kuristik… kreisid tüübid.


Võitlus "Teise Rooma" ja "Kolmanda Rooma" vahel – kas kirikulõhet saab ära hoida? • Objektiiv\nArvamus » Võitlus “Teise Rooma” ja “Kolmanda Rooma” vahel – kas kirikulõhet saab ära hoida?\nMoskva patriarh Kirill kohtumas Istanbulis Konstantinoopoli patriarh Bartolomeusiga, 31.08.2018. Foto: Scanpix\nVõitlus Ukraina Õigeusu Kiriku pärast on viimastel kuudel saanud õigeusumaailma peamiseks küsimuseks. Paljud kalduvad selles nägema kahe õigeusu keskuse – Konstantinoopoli ja Moskva (“Teise Rooma” ja “Kolmanda Rooma”) – vahelist jõukatsumist. Nii Konstantinoopoli patriarh Bartolomeus kui Moskva patriarh Kirill seisavad oma kirikliku ülemvõimu eest Ukrainas. Mõlema jaoks on lahing Kiievi pärast ülimalt tähtis – sest võitjal kinnistub õigeusklike pea tiitel ja kaotaja autoriteet saab oluliselt kahjustada.\nÜhe või teise osapoole triumf oleks katastroofiliste tagajärgedega kogu õigeusukiriku jaoks, sest Ukraina küsimus põhjustab tõenäoliselt uue ajaloolise lõhe õigeusumaailmas. Patriarh Kirill on juba ähvardanudki katkestada armulauaosaduse Konstantinoopoliga, kui viimane peaks Ukraina kirikule autokefaalia (kirikliku iseseisvuse) andmise teoks tegema. Kristlik maailm lõheneb veelgi – lisaks katoliiklikule Roomale võistlevad oma mõjusfääri laiendamise pärast “Konstantinoopoli Rooma” ja “Moskva Rooma”. (Oikumeenilise patriarhi titulatuuri kuulub osis “Konstantinoopoli – Uue Rooma – peapiiskop”. Nn “Kolmanda Rooma” doktriini esitas 16. sajandil Pihkvamaa kloostri munk Filofei, pidades selleks Venemaad – toim.)\nÕigeusumaailma “viimsepäevakell” pole kunagi olnud nii lähedal kesköötunnile. Kahe patriarhi kohtumine augusti viimasel päeval ei leevendanud pingeid, vaid ärgitas Konstantinoopoli patriarhi tarvitama varasemast veelgi jõulisemat Moskva-vastast retoorikat. Bartolomeus rõhutas taas Konstantinoopoli õigusi Ukrainas ja süüdistas neid, kes ei austa Fanari (Konstantinoopoli patriarhaadi keskus Istanbulis) otsuseid, sisuliselt kogu õigeusu mitteaustamises.\nLisaks kõigele muule püüab Konstantinoopol näidata Moskvale, kes on “boss” õigeusumaailmas.\nKas oikumeeniline patriarh peaks juhinduma isiklikest motiividest, püüdes lahendada nii keerulisest teemat nagu seda on “autokefaalia andmine” kirikule, mis asub maal, mis on kistud sõtta oma idapoolsete regioonidega ning mida räsivad majanduskriis ja sisemised vaidlused? Konstantinoopoli allikate sõnul saavad paljud Fanari kõrged kirikutegelased olukorrast väga hästi aru, ent Ukraina küsimusega tegeleb isiklikult patriarh Bartolomeus, kes pole nõus järeleandmisi tegema.\nVeel üks faktor, mis autokefaalia andmise keeruliseks muudab, on küsimus, kes hakkab uut kirikut juhtima. Peamise kandidaadina on seni nähtud “Kiievi patriarhaati” juhtinud “patriarh” Filaretti, kelle Moskva patriarhaat juba 1990. aastatel kirikuvande alla pani – otsus, mida de facto on tunnustanud kõik õigeusukirikud, ka Konstantinoopol. “Kiievi patriarhaati” peetakse siiani ebakanooniliseks. Rääkimata sellest, et Filaret on ellu viinud üsna agressiivset poliitikat, haarates enda alla teiste kirikute kogudusi ning toetades erinevaid mittekanoonilisi ühendusi kogu maailmas.\nÕigeusumaailm on tasane ja väga konservatiivne. Seni pole keegi, vaatamata pöördele Ukrainas, “patriarh” Filaretti rehabiliteerinud ja “Kiievi patriarhaat” on jäänud tunnustuseta. Anateemi tühistamine ja Filareti tunnustamine iseseisva Ukraina Õigeusu Kiriku peana vaevalt et tõstaks Fanari mainet. (11. oktoobril 2018 võttis Konstantinoopoli sinod Filareti Kiriku osadusse tagasi, kuigi Moskva väidab, et seda saavad ainult nemad teha – toim.) Kuulduste kohaselt ei pruugi Fanar siiski määrata teda autokefaalse Ukraina kiriku etteotsa.\nBoiko Hristovi artiklit refereeris portaal meiekirik.ee, rõhutused tekstis toimetajalt.\nSildid Konstantinoopoli patriarh õigeusk Patriarh Kirill Rooma Ukraina Ukraina Õigeusu Kirik Vene Õigeusu Kirik


Random myrimöla... - Maagia.net\nRegistreeri Maagia.net Foorum MTG vestlus, uudised ja arutelu Random myrimöla...\nLehekülg 18/147 1 2 … 16 17 18 19 20 … 146 147\nRe: Random myrimöla... [Re: ] #98719\n28.07.2011 10:30:50 28.07.2011 10:30:50\nUrabrask on Exarch-Twini vastu päris hea.\nigasugune lategame goblinite vastu kah...pyroclasmiga võtad esimese hoo maha....Baloth lauda, elud tagasi ja ubarask.. aga eks ta ikkagi jah Exarchi vastu rohkem , mis peaks olema Valakuti üks vastikumaid matchuppe ..lisaks kaotab see Urabrask palju ebameeldivaid hüppeblokkijaid...\nMis asi on LATE GAME GOBLINITE vastu. Sellist asja küll eksisteerida ei tohiks. Goblinid peaksid võitma 2-3-4 käigul. Kui ei võida, siis nagunii ei võida. Parim võimalus esimeses mängus on sul:\nLand - Land, Battlement - Land, Slagstorm - Land, Urabrask\nSamas see tähendab, et oled oma paki ainsa Urabraski kätte tõmmanud, sest GSZ pole sul piisavalt mana ning niisama juba laual olev Battlement kaitseb samahästi, Selle asemel, et Urabraski mängida, saaksid rampida, et järgmine käik kõik laual ära tappa. Urabraski mängides on sul ikka ainult 1 blokkija ja kuigi ta tapaks ühe ründaja ära ja Battlement mitte, siis sinu järgmine käik teeks nagunii kõik tasa. Ma pole kindel, kas Urabraski mängides on üldse võimalik järgmisel käigul Titani nii mängida, et ta ka midagi kohe Valakutiga triggerib.\nBalotheid ja Pyroclasme sa vist ikkagi ei mängi mainpakis. Balothid saaksid ehk ainult asendada Oracle of Mul Dayat või Solemn Simulacrumeid neljase costiga loomana ning Pyroclasm on Tempered Steeli metas mitte main paki kaart Slagstormi kõrval.\nRe: Random myrimöla... [Re: Kaupo] #98720\n28.07.2011 10:34:28 28.07.2011 10:34:28\naga proovi siis mirroris...teoreetiliselt kes saab ennem Ubaraski maha , see peaks võitma...ja mis ajast teda ainult 1 mängitakse...ma olen näinud mitmeid liste kus neid ikka 3 sees ...\nahh , vahet pole, mida mina kah ramp-pakkidest tean..eks ta siis ole üks win-more card..\nRe: Random myrimöla... [Re: Kaupo] #98721\n28.07.2011 10:34:55 28.07.2011 10:34:55\nGSZ-ga ei saa ju Urabraski otsida, või ma saan millestki valesti aru? ja urabraski jah mängitakse pigem 3 kui 1\nRe: Random myrimöla... [Re: Kaupo] #98722\n28.07.2011 10:41:25 28.07.2011 10:41:25\nKui mõelda, et oletame, et neljas ja viies käik on möödas ning Titaanid on surnud või neid ei ole, ka siis on Urabrask ikka suht halb topdeck kaart ja raske mängida nii, et miski peale tema veel samal käigul ründaks.\nKuivõrd hea topdeck oleks samas olukorras Overgrown Battlement või näiteks Forest (ometi neid mängitakse)?\nRe: Random myrimöla... [Re: Jay-N] #98723\n28.07.2011 10:43:01 28.07.2011 10:43:01\nKui järgi mõelda, siis Urabrask on pakis ilmselt selleks, et Valakuti mängijal oleks miskit välja saidida, umbes nagu steelis Dispatchid ja Glint Hawkid.\nRe: Random myrimöla... [Re: chew] #98724\n28.07.2011 10:44:21 28.07.2011 10:44:21\nGSZ-ga ei saa ju Urabraski otsida, või ma saan millestki valesti aru?\nCelestial Dawn + Sleight of Mind\nEDIT: Painter's Servant teeb asja veel lihtsamaks.\nViimati muutis Mirror; 28.07.2011 10:49:21.\nRe: Random myrimöla... [Re: Mirror] #98725\n28.07.2011 10:45:32 28.07.2011 10:45:32\nÜtleme, et teil on Valakuti pakk ning seis on järgmine\n14 ramp spelli\n4 Primeval Titani\nKOKKU 45 spelli\nViridian Emissary – pidi olema aggro metas parem, sest annab mana nagu battlement, kuid aggro vastu võtab spelli vähemaks vastaselt. Mirroris täielik jama. Näiteks oleks mõeldav 2emissaryt, 2 battlementi pakki panna. Äkki keegi avaldaks selle mõtte osas arvamust?\nMetagamest oleneb palju, kuid mida Eesti metat arvestades teie teeksite? Tehke mulle siia oma valik\nRe: Random myrimöla... [Re: Kaupo] #98726\n28.07.2011 10:48:27 28.07.2011 10:48:27\nKesse vaeseke nüüd sul seda pakki peab mängima ja muuta ei või?\nRe: Random myrimöla... [Re: jott] #98727\n28.07.2011 10:51:46 28.07.2011 10:51:46\nSina! Rumal laps. Ma küsingi arvamust praegu eksole? Kui sa leiad, et miski on halb ja ei tööta jne, siis räägi! Kuna ma ei ole pakki mänginud ja paljud decklistid, mis netis on üleval, tunduvad nuubilikud ning paljud teistsuguses metagames mängitavad, siis küsingi, et mis oleks selles metas õige, mis ikka kohe väga vale jne.\nRe: Random myrimöla... [Re: Kaupo] #98728\n28.07.2011 10:54:52 28.07.2011 10:54:52\nTee mis sa tahad, Kaupo, aga ära ainult Manic Vandaleid sisse pane.\n2 liitunud kasutajat (jott, UncleLene), 54 külalist, ja 2 ämblikku.


Kus on nüüd Giuseppina Auriemma, Salma Hayeki tegelane filmis 'House Of Gucci'? - Meelelahutus\nJah, Salma Hayeki tegelaskuju filmis House Of Gucci on tõeline\nTänapäeval on Gucci võimas luksusbränd, mis on tuntud oma värviliste ja hõnguliste stiilide poolest, mida kannavad näiteks Harry Styles, Dakota Johnson ja Jared Leto. Kuid 90ndatel häiris Itaalia moemaja kuritegevus ja perekondlik reetmine — ja tänu uuele filmileGucci maja, draama on taaskord üleval.\nRidley Scotti lavastatud film, mis põhineb Sara Gay Fordeni filmil 2001 aasta raamat samanimeline, järgneb seltskonnadaam Patrizia Reggiani (Lady Gaga) ja moepärija Maurizio Gucci (Adam Driver), kuidas nad armuvad, abielluvad ja lõpuks üksteisesse hapud – kulmineerudes 1995. aastal, kui Reggiani palkas palgamõrvar, et teda kunagi tappa. abikaasa.\nKuid Patrizia ja Maurizio pole ainsad vastuolulised tegelased Gucci orbiidil. Salma Hayeki tegelaskuju Gucci maja , Giuseppina Pina Auriemma, on eriti huvitav kuju. Patrizia kauaaegne sõber, selgeltnägija ja mõrvakaaslane on filmis nii kummaline, et fännid võivad isegi mõelda, kas ta oli väljamõeldud – kuid Pina Auriemma oli tõepoolest tõeline ja aitas Patrizial mõrva kavandada. Allpool on kõik, mida teada tõelise Giuseppina Pina Auriemma kohta.\nPina ja Patrizia olid nii lähedased, et kolisid isegi kokku.\nFordeni raamatu järgi kohtusid Patrizia ja Maurizio Pinaga tervisespaas ja said ülimalt lähedaseks, veetes lõpuks suved koos Capril. Forden kirjutab, et Pina sarkastiline napoli nali ja tarokaartide oskus lõbustas Patriziat tundide kaupa. Patrizia veenis isegi oma abikaasat, et ta laseks Pinal avada Napolis Gucci frantsiisipoe. (Hiljem anti pood üle kaastöötajale.)\nRaamat kirjeldab ka seda, kuidas pärast paari lahkuminekut rääkis Pina Patrizia enesetapu kaalumisest. Patrizia rääkis Fordenile oma sõbrast: Ta jäi minu juurde ka mu sügavaima depressiooni hetkel, lisades, et ta päästis mu elu.\nNad olid nii lähedased, et Pina kolis 1994. aastal isegi Patrizia juurde, et aidata tal kirjutada raamatut abielust Maurizioga. Patrizia oli kaks aastat varem läbinud ajukasvaja operatsiooni ja ta ei usaldanud oma mälestusi; Pina kui tema kauaaegne usaldusisik sai ülesandeks need kokku panna.\nPina palkas Maurizio palgamõrvari.\nMaurizio mõrvas palgamõrvar 27. märtsil 1995 teel kontorisse – ja Patrizia käsul leidis mõrvari Pina. Pina palus appi oma sõbra Ivano Savioni, kes omakorda palus pitsabaariomanikul Orazio Cicalal leida valmis mõrvar. See palgamõrvar sai lõpuks Benedetto Ceraulo.\nPärast Maurizio surma andsid Patrizia ja Pina endast parima, et hoida madalat profiili. Nad hakkasid vahetama kodeeritud sõnumeid, et vältida punaste lippude heiskamist, kuigi Pina sai ikkagi oma sõbralt igakuist stipendiumi. Kulus kaks aastat, enne kui politsei kogus piisavalt tõendeid, et Pina, Patrizia ja nende palgatud relvad kohtu alla anda.\nPinat tembeldati mustaks nõiaks, kuid ta eitas, et ta on nõid.\nKohtuprotsessi ajal nimetas meedia Patriziat mustaks leseks ja Pinat mustaks nõiaks. Kuigi tundus, et ta nõustus maagiliste uskumustega, väitis Pina kohtuprotsessil, et tal pole tõelisi okultseid võimeid.\nFilmis tõstetakse esile Pina selgeltnägija viise. Spaas kohtumise asemelGucci majanäeb Patrizia esimest korda Pinaga ennustustelesaate kaudu.\nPina mõisteti 25 aastaks vangi, kuid vabastati lõpuks ennetähtaegselt.\nPärast kuude ja kuudepikkust vaikimist tunnistas Pina lõpuks politseile üles. Per Forden innustas teda ümber pöörama Patrizia, kes edastas teise kinnipeetava kaudu [Pina] kambrisse salajase sõnumi, milles pakkus, et kui ta võtab kogu süü Maurizio mõrvas enda peale, võib ta oma kambrit kullaga üle ujutada. Pina oli selleks ajaks juba 52-aastaseks saanud ega tahtnud kukkumist ega sellega kaasnevat vanglakaristust kanda. Tema ülestunnistus aitas süüdi mõista Patrizia, kes mõisteti 29 aastaks vangi (kuid lõpuks kandis hea käitumise tõttu ära vaid 16 aastat).\nVahepeal mõisteti Pina vahendajana tegutsemise eest 25 aastaks vangi. (Süüdi tunnistati ka kolm meest, kelle Pina oli süžeesse tõmbanud, kuid ainult see, kes päästikule vajutas, mõisteti eluks ajaks vangi.) Pina vabastati 2010. aastal hea käitumise eest kuus aastat enne tähtaega.\nEhkki Patrizia väitis kogu kohtuprotsessi vältel, et Pina ta üles seadis, muutus tema lugu pärast vabastamist. 2016. aastal Eestkostjateatas et kui tõsielusaatemeeskond küsis, miks ta palkas palgamõrvari, selle asemel, et Maurizio ise maha lasta, vastas ta: Minu nägemine pole nii hea. Ma ei tahtnud vahele jääda. Ta kordas neid tundeid Discovery+ dokumentaalfilmis Lady Gucci: Patrizia Reggiani lugu , mis oli ilmus mullu märtsis. Ühes istumise intervjuus ütles Patrizia: 'Mõtlesin, et kaitsen oma tütreid, lisades, käisin ringi ja küsisin lihunajalt ja nii edasi: 'Kas keegi on siin piisavalt julge, et mu abikaasa tappa?' Ta kordas, et ei saa otse sihtida, seega pidi ta leidma õiged inimesed, kes seda minu eest teeksid.\nPina räägib endiselt Maurizio mõrvast.\nPole selge, millega Pina pärast vabanemist tegelenud on, kuid kindlasti ei kohku ta tagasi juhtunust rääkimast. Nagu Patrizia, osales ka temaLeedi Guccidoc ja ei peenunud sõnu – ta süüdistas kogu nende katsumuses täielikult Patrizia haiget ego. Patriziat alandati, sest Maurizio leidis teise naise, ütles Pina ja lisas: Temas katkes midagi. Võib-olla oli see löök tema nartsissismile. Ta ütles hiljem: Ta oli palunud kogu Milanost mõrvar leida. Keegi ei võtnud teda tõsiselt. Mina olin ainuke loll.\n4 parimat telefonihoidjat voodisse\nTeie sodiaagimärgi järgi teie kõige õnnelikum päev 2022. aastal\nNaughty Boy'l peaaegu õnnestus salakaubavedu laagrisse I'm a Celeb


Kohtuasjas F‑55/08 DEP,\nCarlo De Nicola, Euroopa Investeerimispanga töötaja, elukoht Strassen (Luksemburg), keda esindas advokaat L. Isola,\nEuroopa Investeerimispank (EIP), esindaja: F. Martin, keda abistas advokaat A. Dal Ferro,\nkoosseisus: president P. Mahoney, kodade esimehed H. Tagaras, S. Gervasoni, kohtunikud H. Kreppel (ettekandja), I. Boruta, S. Van Raepenbusch ja M. I. Rofes i Pujol,\n1 29. märtsil 2010 faksi teel Avaliku Teenistuse Kohtu kantseleisse saabunud dokumendiga (originaal esitati samal päeval) esitas Euroopa Investeerimispank (EIP) Avaliku Teenistuse Kohtule taotluse määrata kindlaks kohtukulud pärast Avaliku Teenistuse Kohtu 30. novembri 2009. aasta otsust kohtuasjas F‑55/08: De Nicola vs. EIP (Euroopa Liidu Üldkohtusse apellatsiooni korras edasi kaevatud, kohtuasi T‑37/10 P).\n2 5. juunil 2008 Avaliku Teenistuse Kohtu kantseleisse saabunud hagiavaldusega esitas C. De Nicola muu hulgas ühelt poolt nõude, et tühistataks 14. detsembri 2007. aasta otsus, millega EIP vaidluste lahendamise komitee jättis rahuldamata tema taotluse esiteks talle 2006. aasta hindamise raames antud hinne uuesti üle vaadata, ja teiselt poolt nõudis ta, et esiteks tühistataks EIP 13. juuli 2007. aasta otsus 2006. aasta edutamiste kohta osas, milles hageja jäeti edutamata ametijärku D, teiseks tühistataks tema kohta koostatud 2006. aasta hindamisaruanne ja 13. juuli 2007. aasta otsused osas, millega ta jäeti sellesse ametijärku edutamata; kolmandaks tuvastataks, et teda ahistati psühholoogiliselt; neljandaks, et EIP‑d kohustataks talle hüvitama niisuguse ahistamisega väidetavalt tekkinud kahju; ning viimaseks, et tühistataks otsus jätta hüvitamata teatavad laserteraapiaga kaasnenud ravikulud.\n3 Avaliku Teenistuse Kohus jättis eespool viidatud 30. novembri 2009. aasta otsusega kohtuasjas De Nicola vs. EIP selle hagi rahuldamata ja mõistis EIP kohtukulud välja C. De Nicolalt.\n4 EIP palus 14. jaanuari 2010. aasta kirjas C. De Nicolal hüvitada talle 18 232,25 euro suuruse summa, millest 17 000 eurot moodustab sellele advokaadile makstud tasu, kelle abi EIP kasutas, 364,05 euro suurune summa vastab viimase sõidukuludele ja 868,20 eurot moodustavad „üldised halduskulud”.\n5 C. De Nicola teatas 15. veebruari 2010. aasta e‑kirjas, et temalt nõutav summa ei ole ei proportsionaalne ega ka õigustatud. Mainitud isik andis siiski teada oma valmidusest tasuda 4800 euro suurune summa.\n6 C. De Nicolale adresseeritud 1. märtsi 2010. aasta kirjas märkis EIP, et „kompromissini jõudmiseks ja kohtukulude kindlaksmääramise menetluse vältimiseks” on ta valmis kinnitama hüvitatavate kohtukulude summa 16 000 eurole, täpsustades siiski, et pakkumist tuleb mõista nii, et „see ei ole [EIP‑le] võimaliku hilisema kohtukulude kindlaksmääramise menetluse raames siduv”.\n7 C. De Nicola vastas sellele kirjale 8. märtsi 2010. aasta e‑kirjaga, milles ta väljendas samuti valmidust vältida uue kohtumenetluse alustamist ja pakkus, et tasub EIP‑le 6000 euro suuruse summa ehk enam, kui ta oli valmis tasuma 15. veebruari 2010. aasta kirja järgi.\n8 Dokumendiga, mis saabus Avaliku Teenistuse Kohtu kantseleisse 29. märtsil 2010 esitas EIP Avaliku Teenistuse Kohtule kõnesoleva kohtukulude kindlaksmääramise taotluse.\n9 Kohtuasi määrati lahendamiseks Avaliku Teenistuse Kohtu esimesele kojale.\n10 Dokumendiga, mis saabus Avaliku Teenistuse Kohtu kantseleisse 19. mail 2010, esitas C. De Nicola kohtukulude kindlaksmääramise taotluse kohta oma märkused.\n11 EIP palub Avaliku Teenistuse Kohtul määrata kohtukulude summaks, mille C. De Nicola talle kohtuasja F‑55/08 alusel võlgneb, 18 214,50 eurot.\n12 C. De Nicola palub Avaliku Teenistuse Kohtul jätta taotlus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata või teise võimalusena põhjendamatuse tõttu rahuldamata.\n13 Kohtuasi suunati täiskogule.\n14 Avaliku Teenistuse Kohus palus menetlust korraldavate meetmete raames pooltel vastata järgmistele küsimustele:\n– Kui institutsioon kasutab advokaadi abi, siis kas viimasele makstavat tasu tuleb, arvestades avaliku teenistuse kohtuvaidluste eripära ja poolte võrdsust kohtu ees, pidada kodukorra artikli 91 punkti b mõttes „menetlusega seotud vältimatuks kuluks”, ehkki advokaadi abi kasutamine on üksnes institutsiooni õigus, mitte tal lasuv kohustus?\n– Kas see, kui tasu, mida institutsioon advokaadile maksab, peetakse „menetlusega seotud vältimatuks kuluks” ei tekita mitte diskrimineerimist menetluse kaotanud hagejate vahel sõltuvalt sellest, kas kostjaks olev institutsioon kasutas advokaadi abi või mitte, arvestades, et hagejal ei ole mingit mõju põhjustele, mille tõttu institutsioon otsustab advokaadi abi kasutada (institutsiooni otsus mitte omada õigustalitust, mis tegeleks avaliku teenistuse kohtuasjadega, sellise talituse korraldus ja suurus, selle töötajate töökoormus, nende võimetus töötada kohtumenetluse keeles jne)?\n– Igal juhul, kas EIP‑poolne advokaadi kasutamine oli kõnesolevas asjas tingimata vajalik, arvestades eeskätt tööd, mille tegid C. De Nicola vastu peetava kohtuvaidluse osas eelnevalt ära EIP talitused?\n– Millist mõju peaks käesoleva menetluse tulemusele avaldama Euroopa Kohtu presidendi 26. novembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C‑198/02 P (R)‑DEP: EIP vs. De Nicola?\n15 Pooled järgisid neid menetlust korraldavaid meetmeid.\n16 EIP väidab, et hüvitatavate kohtukuludena nõutav summa 18 214, 50 eurot, millest 17 000 eurot moodustavad sellele advokaadile makstud tasu, kelle abi EIP kasutas, 364,05 euro suurune summa vastab viimase sõidukuludele Avaliku Teenistuse Kohtusse jõudmiseks ja 850 eurot moodustavad „üldised halduskulud”, on mõistlik ja kohtupraktikas antud suunistega kooskõlas.\n17 Mis puudutab konkreetsemalt 17 000 euro suurust advokaaditasu summat, siis tuletab EIP kõigepealt meelde, et kohtupraktika järgi kuuluvad need mõiste „menetlusega seotud vältimatu kulu” alla. EIP toob seejärel välja, et ehkki põhimenetluses tõstatatud õiguslikud küsimused ei olnud uued, tingisid hagi suur lehekülgede arv ja selle arvestatav hulk lisasid ning C. De Nicola esitatud arvukad nõuded EIP advokaadi suure töötundide arvu. Juba kohtuotsuse pikkus ise – 276 punkti – on tõendiks põhimenetluse keerukusest. Viimaks rõhutab EIP, et 17 000 eurot advokaaditasuna, mis hõlmab 1000 euro suurust tasu käesoleva kohtukulude kindlaksmääramise taotluse ettevalmistamise eest, vastab keskmist 220 euro suurust tunnitasu arvestades umbes 77 töötunnile, mis olevat osutatud teenust arvestades adekvaatne.\n18 C. De Nicola väidab end kaitstes esmalt, et kohtukulude kindlaksmääramise taotlus on vastuvõetamatu, tuues esile, et sellele oleks pidanud EIP personalieeskirjade artikli 41 järgi eelnema lepitusmenetlus.\n19 Teise võimalusena palub C. De Nicola jätta taotluse rahuldamata.\n20 Seoses advokaaditasuga vaidlustab C. De Nicola väite, et see on „menetlusega seotud vältimatu kulu”. Ta rõhutab, et arvestades EIP võimalust lasta end Avaliku Teenistuse Kohtus esindada üksnes oma teenistujatel, on EIP kohustatud tõendama, et käesoleval juhul oli tal vaja kasutada välise advokaadi abi eeskätt tulenevalt käsitlemisel olevate küsimuste keerukusest. C. De Nicola väidab, et EIP, kes piirdus advokaaditasu ex ante kinnitamisega kindla määra alusel, ei esitanud niisuguseid tõendeid; samuti ei viidanud EIP C. De Nicola väitel ühelegi konkreetsele aktile, mille koostamine oli nii keeruline, et selleks läks vaja välise asjatundja abi. Viimaks meenutab C. De Nicola, et EIP tunnistas isegi oma taotluses, et põhimenetluses tõstatatud küsimused ei ole uued, ja lisab, et suur hulk tema põhimenetluse hagile lisatud dokumente pärinesid EIP‑lt endalt ning olid juba varasemate kohtuasjade raames esitatud.\n21 Mis puudutab EIP advokaadi sõidukulusid Avaliku Teenistuse Kohtusse jõudmiseks, siis vaidlustab C. De Nicola nende õigsuse ja märgib, et selles osas nõutud summa ehk 364,50 eurot vastab täpselt summale, mille peale sama advokaat esitas EIP‑le arve 17. septembril 2008 toimunud koosolekule tulekuks.\n22 Seoses üldiste halduskuludega, mille hüvitamist EIP nõuab summas 850 eurot, väidab C. De Nicola, et EIP ei ole niisuguste kulude kandmist tõendanud.\n23 Vastusena C. De Nicola märkustele vaidlustab EIP väite, mille järgi tema advokaadile makstud tasu ei olevat olnud vältimatu. EIP väidab, et tema õigusteenistuste ressursid pühendatakse ennekõike nende ülesannete täitmisele, milleks EIP loodi, st laenude ja tagatiste andmine, et panustada siseturu arengusse ja see ei võimalda tal ette valmistada töötajaskonna liikmetega peetavaid kohtuvaidlusi ning neis osaleda.\nKohtukulude kindlaksmääramise taotluse vastuvõetavus\n24 On oluline märkida, et EIP kohtukulude kindlaksmääramise taotlus põhineb õigusel kohtukulude hüvitamisele, mille ta sai vastavalt põhimenetluses langetatud (ja eespool viidatud) kohtuotsusele De Nicola vs. EIP ja seega ei ole tegemist küsimusega, mis seonduks C. De Nicolale kui EIP töötajaskonda kuuluvale isikule personalieeskirjadest tulenevate õiguste ja kohustustega (vt selle kohta Esimese Astme Kohtu 4. augusti 1998. aasta otsus kohtuasjas T‑77/98: Eppe vs. komisjon, punkt 11). Neil tingimustel ei ole põhjendatud C. De Nicola väide, et kohtukulude kindlaksmääramise taotlus oleks olnud vastuvõetav vaid siis, kui sellele oleks eelnenud EIP personalieeskirjade artiklis 41 ette nähtud lepitusmenetlus, mille vabatahtlikkust on pealegi kohtupraktikas meenutatud (Esimese Astme Kohtu 17. juuni 2003. aasta otsus kohtuasjas T‑385/00: Seillen vs. EIP, punkt 73).\n25 Sellest järeldub, et kohtukulude kindlaksmääramise taotlus on vastuvõetav.\nKohtukulude kindlaksmääramise taotluse põhjendatus\n26 Esmalt olgu meenutatud, et vastavalt Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklile 19 esindab liidu liikmesriike ja institutsioone Euroopa Kohtus igaks üksikuks kohtuasjaks määratud esindaja; esindajat võib abistada nõustaja või advokaat. Kohtupraktikast ilmneb, et terminit „institutsioon” ei tule mõista hõlmavana üksnes ELL artikli 13 lõikes 1 nimetatud institutsioone, vaid seda tuleb käsitada hõlmavana ka muid liidu asutusi ja üksusi nagu näiteks EIP (vt selle kohta 8. märtsi 2011. aasta otsus kohtuasjas F‑59/09: De Nicola vs. EIP, punkt 116, mis on Üldkohtusse edasi kaevatud, kohtuasi T‑264/11 P).\n27 Kodukorra artikli 91 punkti b järgi kuuluvad hüvitamisele järgmised kulud: „poolte menetlusega seotud kulud, eelkõige reisi- ja elamiskulud ning esindaja teenustasud, kui need on vältimatud”. Sellest sättest tuleneb, et hüvitamisele kuuluvad kulud on piiratud ühelt poolt Avaliku Teenistuse Kohtu menetlusega seotud kuludega ja teiselt poolt kuludega, mis olid sel eesmärgil vältimatud (Avaliku Teenistuse Kohtu 26. aprilli 2010. aasta määrus kohtuasjas F‑7/08 DEP, punkt 23).\n28 Üles on kerkinud küsimus, kas ja mis tingimustel on olukorras, kus Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 kolmanda lõigu mõttes institutsioon on kasutanud advokaadi abi, viimasele makstav tasu „hüvitamisele kuuluv kulu” kodukorra artikli 91 punkti b tähenduses.\n29 Sellega seoses ei saa nõustuda seisukohaga, et tasu, mida institutsioon on maksnud advokaadile, kelle abi ta kasutas kohtumenetluse raames, ei saa ühelgi juhul pidada hüvitamisele kuuluvaks kuluks, sest institutsioon ei olnud sunnitud advokaadi abi kasutama. Ehkki vastab küll tõele, et advokaadi kasutamine on vaid institutsiooni parema äranägemise hooleks jäetud võimalus, on advokaadi kasutamise näol siiski tegemist kaitseõiguste teostamise olemusliku osaga. Neil tingimustel tuleb tasu, mida institutsioon on maksnud advokaadile, kelle abi ta kasutas, alati käsitada kohtukuludena.\n30 Selle tasu hüvitatavus, mille institutsioon maksis advokaadile, kelle abi ta kasutas, sõltub siiski – nagu ka kodukorra artikli 91 punktis b on sõnaselgelt ette nähtud – asjaolust, kas institutsioon on tõendanud, et see oli menetlusega seoses vältimatu.\n31 On muidugi otsustatud, et kui institutsioon kasutab advokaadi abi, kuulub viimasele makstud tasu menetlusega seotud vältimatute kulude mõiste alla (vt selle kohta Euroopa Kohtu 21. juuni 1976. aasta määrus kohtuasjas 126/76 DEP: Dietz vs. komisjon, punktid 5 ja 6; 7. septembri 1999. aasta määrus kohtuasjas C‑409/96 P‑DEP: komisjon vs. Sveriges Betodlares ja Henrikson, punkt 12, ja 26. novembri 2004. aasta määrus kohtuasjas C‑198/02 P‑DEP: EIP vs. De Nicola, punkt 18; Esimese Astme Kohtu 6. veebruari 1995. aasta määrus kohtuasjas T‑460/93 DEP: Tête jt vs. EIP, ja 24. märtsi 1998. aasta määrus kohtuasjas T‑175/94 DEP: International Procurement Services vs. komisjon, punkt 9).\n32 Eelmises punktis viidatud kohtumäärustest ei saa aga siiski järeldada, et liidu kohtu jaoks on institutsiooni poolt oma advokaadile makstud tasu alati ja igal juhul hüvitamisele kuuluvad kulud, mille vältimatust on institutsioon kohustatud tõendama kooskõlas kodukorra artikli 91 punktiga b. Täpsustades osas neist kohtumäärustest, et advokaadi teenustasu kuulub mõiste „menetlusega seotud vältimatud kulud” alla, piirdus liidu kohus nimelt tõdemusega, et erinevalt muudest kuludest, mis juba loomuldasa ei kuulu hüvitatavate kulude hulka (nagu institutsiooni kohtus esindamise eest vastutava ametniku tasu), on advokaaditasu selle vältimatuse tõendamise eeldusel pigem siiski institutsioonidele hüvitatav. Kuigi vastab tõele, et pärast eelmises punktis viidatud kohtumääruste andmist lisas Euroopa Liidu Nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsusega Avaliku Teenistuse Kohtu loomise kohta (ELT L 333, lk 7) Euroopa Kohtu põhikirjale I lisa, mille artikli 7 lõike 5 teises lauses on sätestatud, et kui mõnes kodukorra erisättes ei ole ette nähtud teisti, on menetluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui teine pool on seda nõudnud, muudeti sellega üksnes hüvitamisele kuuluvate kohtukulude kandmise korda, mitte nende määratlust.\n33 Kui kodukorra artikli 91 punkti b tuleks tõlgendada nii, et see tähendab, et institutsiooni poolt oma advokaadile makstud tasu tuleb kõigil juhtumitel ja ilma konkreetse objektiivse õigustuseta käsitada „vältimatu kuluna” selle artikli mõttes, tekiks erijuhul, kus kaks sama institutsiooni ametnikku esitavad mõlemad selle institutsiooni vastu hagi ja institutsioon otsustab ühes neis menetlustest kasutada advokaadi abi ja teises mitte, oht eirata võrdse kohtlemise põhimõtet. Olukorras, kus need mõlemad hagid jäetakse rahuldamata ja kostjast institutsiooni kohtukulud mõistetakse välja neilt ametnikelt, oleks esimese ametniku kohtukulud märksa suuremad kui teise omad. Kohtupraktikast tuleneb, et kaalutlusõiguse valdkonda kuuluvas küsimuses on võrdse kohtlemise põhimõtet rikutud siis, kui institutsioon teeb vahet meelevaldselt või ilmselgelt asjakohatult, arvestades taotletavat eesmärki (Esimese Astme Kohtu 13. detsembri 2004. aasta otsus kohtuasjas T‑251/02, punkt 124).\n34 Asjaolu, et institutsioon on oma teenistujate vastu toimuvates menetlustes süstemaatiliselt kasutanud advokaadi abi, ei ole piisav, et jätta kõrvale võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise oht osas, milles selle institutsiooni ametnikele ja muudele teenistujatele langeb seega osaks erinev kohtlemine võrreldes nende institutsioonide ametnike ja muude teenistujatega, kellel ei ole tavaks avaliku teenistuse kohtuvaidlustes advokaadi abi kasutada või kes kasutavad seda neil juhtudel väga harva. Liidu kohus on muidugi rõhutanud iga institutsiooni autonoomia tähtsust Euroopa Kohtu põhikirja artikli 19 esimese lõigu mõttes, jättes kõrvale avaliku teenistuse ühtsusel rajanevad argumendid (vt Esimese Astme Kohtu 16. septembri 1997. aasta otsus kohtuasjas T‑220/95: Gimenez vs. Regioonide Komitee, punkt 72). Samas tunnustatakse autonoomia põhimõtte laienemist üksnes institutsioonidele kui tööandjatele nende töötajaskonna haldamise küsimustes. Samuti ei ole kõnesoleva põhimõttega võimalik õigustada seda, et liidu ametnikud ja muud teenistujad ei ole, sõltumata institutsioonist, mille teenistuses nad on, asetatud samasse olukorda, mis puudutab kohtusse pöördumise võimalust tööandjaga toimuva vaidluse lahendamiseks. Ehkki igal institutsioonil on oma talituste töö korraldamisel ja oma ülesannete täitmisel ulatuslik kaalutlusõigus, peavad kõigil liidu ametnikel ja muudel teenistujatel olema võrdväärsed tingimused kohtusse pöördumiseks ja see, kuivõrd tõhus on nende õigus kohtusse pöörduda, ei tohiks varieeruda sõltuvalt nende tööandja valikutest oma talituste korraldamisel.\n35 Eelmises punktis mainitud erinev kohtlemine võib juhul, kui otsus advokaadi abi kasutada või mitte kasutada tehti menetluskeele alusel, kaasa tuua ka rahvusel põhineva erineva kohtlemise, sest see karistaks nende liikmesriikide kodanikke, kelle keel ei kuulu institutsioonide õigustalitustes kõige sagedamini kasutatud keelte hulka.\n36 Viimaks olgu meenutatud, et enne kodukorra jõustumist 1. novembril 2007 jäid institutsioonidele Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtus peetud avaliku teenistuse kohtuvaidlustes tekkinud kohtukulud Esimese Astme Kohtu kodukorra artikli 88 alusel institutsiooni kanda. 2. novembri 2004. aasta otsusega, millega loodi Avaliku Teenistuse Kohus, otsustas nõukogu, et – nagu on meenutatud eespool – kohtuvaidluse kaotanud pool on kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kui tuleks jääda kodukorra artikli 91 punkti b niisuguse tõlgenduse juurde, mille järgi institutsiooni poolt advokaadile makstud tasu kogusummat tuleks igal juhul pidada vältimatuks kuluks, muudaks see uus kohtukuludealane põhimõte olukorras, kus hageja kaotab kohtuvaidluse ja kostjast institutsioon nõuab, et kohtukulud mõistetaks välja hagejalt, menetluse hageja jaoks oluliselt kallimaks. Nimelt peaks kohtuvaidluse kaotanud hageja lisaks oma advokaaditasule maksma osaliselt või isegi täies ulatuses kinni ka institutsiooni advokaaditasu, mistõttu võivad kohtukulud sellisel puhul küündida palgaastme AST 1 ametniku kümne kuu töötasuga võrduva või isegi suurema summani, ilma et see oleks seotud hagi esitamise ajendanud võimaliku majandusliku huviga. Arvestades niisugust kohtumenetluslikku riski, võib ametnik või muu teenistuja olla sunnitud hagi esitamisest loobuma, iseäranis asjades, kus rahalises mõttes on kaalul vähe või üldse mitte midagi. Niisugune tagajärg kahjustaks menetluses kaalul oleva küsimuse ja menetluskulude vahelise ebaproportsionaalsuse tõttu liidu ametnike ja muude teenistujate kohtusse pöördumise õiguse tõhusust ning rikuks seega õigust tõhusale õiguskatsevahendile, mis on kujundatud välja kohtupraktikas ja fikseeritud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47.\n37 Neist kaalutlustest tuleneb, et juhul kui hagejalt mõistetakse kas osaliselt või täielikult välja institutsiooni kohtukulud, on viimane kohustatud advokaaditasu tagasisaamise soovi korral tõendama, et see tasu oli menetlusega seotud „vältimatu kulu”.\n38 Selles osas võib institutsioon tõendada advokaadi abi kasutamise vajadust, näidates konkreetsemalt ära konjunktuursed ja ajutist laadi põhjused (mis on eelkõige seotud töökoormuse ühekordse tõusuga või harilikult institutsiooni kohtuvaidluses esindavate õigustalituse teenistujate ootamatu töölt eemalejäämisega), mille tõttu ta oli sunnitud advokaadi abi kasutama. Sama kehtib institutsiooni kohta, kes leiab end olukorrast, kus hageja on esitanud väga mahukaid või palju hagisid, ja tõendab, et juhul kui ta ei oleks advokaadi abi kasutanud, oleks ta olnud kohustatud pühendama oma talituste ressursse nendele hagidele ebaproportsionaalses ulatuses.\n39 Seevastu ei saa institutsioon nõuda advokaaditasu täielikku või osalist tagasimaksmist juhul, kui ta piirdub selgitusega, et otsustas eelarvelistel või organisatsioonilistel kaalutlustel mitte anda oma õigustalitusele avaliku teenistuse kohtuvaidluste haldamise ülesannet. Ehkki institutsioon on vaba niisugust valikut tegema, ei tohiks selle valikuga kaasnevad tagajärjed kohtukulude kaudu langeda ametnikele ja muudele teenistujatele; vastasel juhul tekib oht, et sellega kaasneb, nagu on meenutatud ka eespool, olukord, kus rikutakse õiguskaitse võrdse kättesaadavuse põhimõtet, mis puudutab ühelt poolt nende institutsioonide töötajaskonda, kelle õigustalitus tagab institutsiooni esindamise liidu kohtus ja teiselt poolt nende institutsioonide töötajaskonda, kes süstemaatiliselt kasutavad advokaadi abi.\n40 Kui institutsioon on tõendanud advokaadi abi kasutamise vajalikkust, peab kohus määrama kindlaks summa, mille ulatuses saab kohtukulud sisse nõuda poolelt, kellelt need välja mõistetakse.\n41 Selles osas ei pea kohus arvestama siseriiklikku advokaadi teenustasu määra ega võimalikku kokkulepet huvitatud isiku ja tema esindajate või nõustajate vahel (vt näiteks Esimese Astme Kohtu 9. septembri 2002. aasta määrus kohtuasjas T‑182/00 DEP: Pannella vs. parlament, punkt 28). Kui üheski liidu õigusnormis ei ole määrasid reguleeritud, on kohus vaba hindama kohtuasja faktilisi asjaolusid, arvestades kohtuvaidluse eset ja laadi, selle olulisust liidu õiguse vaatevinklist, kohtuasja keerukust, töömahtu, mida kohtuvaidlus võis eeldada menetluses osalenud esindajatelt või nõustajatelt, ning poolte menetlusega seotud majanduslikke huvisid (eespool viidatud kohtumäärus Pannella vs. parlament, punkt 29). Kohus peab hüvitatava tasusumma kinnitamisel samuti arvesse võtma selle poole maksevõimet, kellelt kohtukulud välja mõisteti, et ei riivataks ebaproportsionaalselt kõnesoleva poole õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, mille näeb ette põhiõiguste harta artikkel 47.\n42 Viimaks ei või asjaomasele institutsioonile hüvitatava advokaaditasu summat hinnata, jättes tähelepanuta töö, mida selle institutsiooni talitused tegid enne Avaliku Teenistuse Kohtusse pöördumist. Kuna hagi vastuvõetavus sõltub eelneva halduskaebuse esitamisest ja selle rahuldamata jätmisest ametisse nimetava asutuse poolt, tegelevad institutsiooni talitused vaidluse lahendamisega juba enne selle Avaliku Teenistuse Kohtusse jõudmist. Sellest tuleneb, et kohtuasjades, kus institutsioon kasutab ühel käesoleva kohtumääruse punktis 38 esitatud põhjustest advokaadi abi, tuleb menetluse jaoks objektiivselt võttes vältimatuks töötundide koguarvuks pidada põhimõtteliselt kolmandikku sellest tundide arvust, mida advokaat oleks vajanud, kui ta ei oleks saanud toetuda varem institutsiooni õigustalituse poolt ära tehtud tööle.\n43 Selleks suhtarvuks võib kinnitada ka suurema protsendi ja seda eelkõige juhul, kui institutsioon on suure hulga ilmselgelt kuritarvituslikke hagisid esitanud hagejaga seoses olukorras, kus ta peab usaldama neist hagidest kas kõik või osa advokaadi hoolde (sh kohtueelses menetluses), et vältida oma õigustalituse ressursside ebaproportsionaalset rakendamist.\n44 Just eelnevaid kaalutlusi arvestades tuleb lahendada kõnesolev kohtukulude kindlaksmääramise taotlus, mis puudutab EIP makstud advokaaditasu põhimenetluses.\n45 Käesolevas asjas väidab EIP, et avaliku teenistuse kohtuvaidlus ei kuulu kuidagi tema õigustalituse ülesannete hulka, kuna viimane täidab ennekõike neid ülesandeid, milleks EIP loodi, st laenude ja tagatiste andmine, et panustada siseturu arengusse. Nagu eespool öeldud, ei piisa sellest asjaolust tõendamaks, et EIP makstud advokaaditasu tuleks pidada menetlusega seotud vältimatuks kuluks.\n46 Arvestades siiski kohtuasja konkreetseid asjaolusid, on Avaliku Teenistuse Kohus seisukohal, et EIP‑l oli vaja advokaadi abi kasutada. Ehkki põhimenetlus ei olnud iseäranis keerukas ja seal püstitatud õiguslikud küsimused, mis puudutasid põhiosas hindamisaruande ja edutamata jätmise otsuse õiguspärasust ning väidetava psühholoogilise ahistamise esinemist, ei olnud liidu õiguse seisukohast uued, tuleb siiski märkida, et 42 lehekülje pikkune hagi oli harilikult Avaliku Teenistuse Kohtule esitatavatest hagidest pikem, sellel oli enam kui 700 lk ulatuses lisasid, esitatud väited olid arvukad, olemata – vähemalt ühes osas neist – tõsiseltvõetavad. Lisaks oli C. De Nicola juba enne selle hagi esitamist esitanud Euroopa Kohtule ja Esimese Astme Kohtule arvestatava hulga hagisid, millest igaüks nõudis vastava dokumendi pikkuse tõttu EIP õigustalituselt iseäranis palju tööd (liidetud kohtuasjad T‑7/98, T‑208/98 ja T‑109/99, liidetud kohtuasjad T‑120/01 ja T‑300/01, liidetud kohtuasjad T‑7/98 DEP, T‑208/98 DEP ja T‑109/99 DEP ja kohtuasi C‑198/02 P‑DEP).\n47 Kuna C. De Nicola põhimenetluse hagi ei saa vaadelda ilmselgelt kuritarvituslikuna, on põhimenetluse jaoks vältimatut tööhulka hinnatud õigesti, kui kinnitada töötundide arvuks 25 h ehk kolmandik sellest (75 h), mida advokaat oleks vajanud, kui ta ei oleks saanud tugineda varem EIP õigusteenistuste poolt tehtud tööle.\n48 Eelnevast järeldub – arvestades, et töötunni hind 220 eurot on seda liiki kohtuasjades kogenud advokaadi puhul mõistlik teenustasu –, et vältimatuid kulusid, mis EIP‑le põhimenetlusega seoses tekkisid, tuleb hinnata 5500 eurole (ehk 25 h × 220 eurot).\nMuud põhimenetlusega seotud kulud\n49 EIP palub kõigepealt hüvitada 364,50 euro suuruse summa, et katta tema advokaadi väidetav sõidukulu kohtuistungile jõudmiseks. Niisugust nõuet ei saa siiski rahuldada. Ehkki vastab tõele, et advokaat, kelle abi EIP kasutas, esitas viimasele tõepoolest arve summas 364,50 eurot ärireisi eest Luxembourgi (Luksemburg), ei ole EIP esitatud dokumentide alusel tõendatud, et see reis, mille eesmärk oli osaleda 17. septembril 2008 EIP asukohas toimunud koosolekul, mitte kohtuistungil, mis toimus 24. märtsil 2009, oli istungi ettevalmistamiseks vajalik.\n50 Mis puudutab lisaks muid kulusid, mille osas EIP on esitanud 850 euro suuruse hüvitusnõude ja mis vastavad tema kantud „üldkuludele”, siis ei tule nende kulude osas, mis ei ole EIP sisetegevusest eraldatavad, määrata mingit hüvitust – ka mitte kindla määra alusel (vt selle kohta eespool viidatud kohtumäärus EIP vs. De Nicola, punkt 19).\nKohtukulude kindlaksmääramise menetlusega seotud kulud\n51 Kodukorra artikkel 92, mis käsitleb kulude vaidlustamist, ei näe erinevalt selle määruse artiklist 86 ette, et kohtuotsuses või määruses, millega lõpetatakse asjas menetlus, lahendatakse kohtukulude jaotamine. Nimelt, kui Avaliku Teenistuse Kohus, otsustades kodukorra artikli 92 alusel esitatud taotluse üle määrata kindlaks põhimenetluse kohtukulud, langetaks otsuse nii selle taotluse esemeks olevate kulude kui ka eraldi kohtukulude kindlaksmääramise menetluses tekkinud uute kohtukulude üle, saaks hiljem uued kohtukulud uuesti vaidlustada.\n52 Eeltoodust järeldub, et käesoleva menetlusega seotud kulude ja tasude kohta ei ole vaja eraldi otsust langetada (Avaliku Teenistuse Kohtu 10. novembri 2009. aasta määrus kohtuasjas F‑14/08 DEP: X vs. parlament, punkt 40).\n53 Avaliku Teenistuse Kohtul tuleb hüvitatavate kohtukulude summat kindlaks määrates siiski arvestada kõigi kohtuasja asjaoludega kuni kohtukulude kindlaksmääramise määruse andmiseni. Seda arvestades võib Avaliku Teenistuse Kohus määrata kindlaks kohtukuludega seotud menetluse kulud, mis olid kodukorra artikli 91 mõttes vältimatud (vt eespool viidatud kohtumäärus Schönberger vs. parlament, punkt 48).\n54 Kõnesoleval juhul jääb Avaliku Teenistuse Kohtul vaid tõdeda, et kohtukulude kindlaksmääramise taotlus on summa osas ilmselgelt proportsioonist väljas, sest EIP, kes taotles, et põhimenetluse raames makstud hüvitamisele kuuluvate tasude summa kinnitataks 16 000 eurole, sai vastavas osas hüvitist vaid 5500 euro suuruses summas ehk vähem kui C. De Nicola 8. märtsi 2010. aasta e‑kirjas pakutud 6000 eurot. Lisaks kasutas EIP advokaat kindlasti, muu hulgas ka käesoleva kohtukulude kindlaksmääramise menetluse raames, EIP talituste abi.\n55 Siiski on oluline arvesse võtta, et käesolevas kohtumääruses on täpsustatud korda, mille alusel hinnata nende tasude summat, mille institutsioon on oma advokaadile maksnud. Lisaks nähtub toimiku materjalidest, et EIP advokaat mitte üksnes ei koostanud kohtukulude kindlaksmääramise taotlust, vaid andis ka palju üksikasjalikke vastuseid küsimustele, mida Avaliku Teenistuse Kohus pooltele esitas.\n56 Neil tingimustel leiab Avaliku Teenistuse Kohus, et 1000 eurost, mille osas EIP taotles kohtukulude kindlaksmääramisega seotud kulude hüvitamist, saab üksnes 500 euro suurust summat pidada kodukorra artikli 91 mõttes vältimatuteks kuludeks.\n57 Eeltoodut arvesse võttes tuleb summaks, mille ulatuses C. De Nicola peab kohtukulud EIP‑le hüvitama, määrata 6000 eurot.\nKinnitada Euroopa Investeerimispangale kohtuasjas F‑55/08: De Nicola vs. EIP hüvitatavate kohtukulude summaks 6000 eurot.\nKuulutatud 27. septembril 2011 Luxembourgis.


Trükised - Eesti teaduste akadeemia\nSihtkapital annab välja riigiõiguse aastaraamatut ning toetab riigiõigusteaduslike artiklite avaldamist.\nRiigiõiguse aastaraamat +\nRiigiõiguse aastaraamat on eelretsenseeritav ja arvutivõrgus vabalt kättesaadav väljaanne.\nRiigiõiguse aastaraamat 2022\nRiigiõiguse sihtkapital ootab Riigiõiguse aastaraamatusse 2022 eestikeelseid artikleid 1. detsembriks 2021. Vt täpsemalt siit.\n2021. aasta riigisõiguse aastraamat on ilmunud. Vt sellekohast uudist.\nNovembri alguses trükivalgust näinud „Riigiõiguse aastaraamat 2021” on kõigile huvilistele kättesaadav ka ajakirja Juridica veebiväljaandes.\nRiigiõiguse aastaraamat 2020\nEsimene riigiõiguse aastaraamat sisaldab originaal- ja tõlkeartikleid ning on loetav nii paberkandjal kui ka elektroonilisena ajakirja Juridica veebis. Raamat ilmus septembris 2020.\nTarmo Soomere. Saateks\nUno Lõhmus. Põhiseaduslikkuse kohtuliku kontrolli sünniloost\nHannes Vallikivi. Põhiõiguste peatükk Eesti 1920. aasta põhiseaduses\nSven Anton. Eesti kultuuri ja rahvuse mõiste põhiseaduse preambulis\nRobert Alexy. Inimõiguste institutsionaliseerimine demokraatlikus põhiseadusriigis\nErnst-Wolfgang Böckenförde. Demokraatia ja esindus. Tänapäevase demokraatiadiskussiooni kriitika\nMattias Kumm. Institutsionaliseerides sokraatilist vaidlustamist: ratsionaalne inimõiguste paradigma, legitiimne autoriteet ja põhiseaduslikkuse järelevalve eesmärk\nMattthias Klatt, Moritz Meister. Proportsionaalsus kui universaalne põhiseaduslik printsiip\nMartin Borowski. Absoluutsed õigused ja proportsionaalsus\nLauri Mälksoo. 75 aastat hiljem: Jaan Kross ja tema pooleli jäänud kandidaaditöö „Rahvusvahelise lepingu mõistest“\nJaan Kross. Rahvusvahelise lepingu mõistest\nEesti omariikluse põhidokumendid +\nRiigiõiguse sihtkapitali toel ja teaduste akadeemia egiidi all on trükivalgust näinud kogumik „Eesti omariikluse põhidokumendid“. Raamatu on koostanud ja lühikommentaaridega varustanud Rait Maruste. Kogumik „Eesti omariikluse põhidokumendid“ on veebis tasuta kättesaadav ja seda on võimalik osta ka raamatupoodidest.


FUE meetodil kulmude siirdamine | Juuste Siirdamise Kliinik Rubenhair\nFUE meetodil ehk ühe karvasibula kaupa karvade siirdamine on sarnane FUE-meetodil juuste siirdamisele. Ainuke vahe on, et kulmude jaoks valitakse tugevamad ühekarvalised folliikumid, kuna kulmupiirkonnas kasvavad karvad enamasti ühekaupa.\nKulmud on näo raamiks ja võivad suuresti muuta meie enesehinnangut. Kulmukarvad võivad kaduda näiteks ülekitkumisel, haiguse, trauma või armistumise tagajärjel või pärilikel põhjustel. Karvkatte kaotuse mure kõige efektiivsemaks ja tõhusamaks lahendamiseks tuleb karvade väljalangemise põhjus täpselt selgeks teha.\nInnovatiivne ja kaasaegne FUE meetodil karvade siirdamine on revolutsiooniline lahendus kulmukarvade väljalangemisele. FUE-meetodil kulmusiirdamist pakume sobivatele patsientidele meie Rubenhair Baltics kliinikus Riias.\nKunagi moes olnud kriipskulmud, pärilikkus, vananemine ja haigused on ainult paar põhjust miks paljud meist on oma kulmupiirkonnaga rahulolematud ning otsivad võimalust kulmukarvu tagasi kasvatada. Üheksakümnendatel ja nullindatel moes olnud metsikute kulmude taltsutamine kriipsukujulisteks ja peaaegu olematuks jättis paljud inimesed kahjustatud karvanääpsudega, kust ei kasva enam karvu. Teistel on loomulikel või pärilikel põhjustel tekkinud karvakaotus, mis jätab kulmukuju ja -suuruse soovida.\nKulmude naha peale tätoveerimine või meikimine võib soovitud ala katta, kuid on tihti frustreeriv protsess ega anna soovitud tulemusi, eriti ajal, kus suured loomulikult karvased kulmud on muutunud normiks.\nMis on FUE meetodil kulmude siirdamine?\nKulmukarvu siiratakse FUE meetodil ehk ühe juuksesibula kaupa. Karvasibul eemaldatakse peast, tavaliselt kõrvade tagant karv-karva haaval ja siiratakse soovitud kohta ja soovitud kujul kulmupiirkonda. Kulmukarvade siirdamine toimub kohaliku tuimestusega ning protseduur on võimalikult mitteinvasiivne ja armkoe tekkimine on väga vähetõenäoline.\nSiiratud kulmukarvad paigutatakse karvade loomulikku kasvusuunda ja -tihedust arvestades. Mõne aja möödudes omandab siiratud karvasibul teiste kulmukarvadega sama kuju. Lõplik kuju kujuneb välja umbes 12 kuuga. Protseduur toimub kohaliku tuimestusega ning kestab 3 kuni 6 tundi. FUE-meetodil kulmukarvade siirdamine on praktiliselt valutu ja armivaba protseduur.


Postitas Aasta Loom - L, 19.05.2018 - 09.00\nVideol näeme üpris haruldast vaatepilti, kuidas ilves külamajade vahel ringi nuusib.\nVideo: Lauri Loog\nLoe veel » Ilves küla vahel kohta\nLoe veel » Nädal metsas. Emahunt. kohta\nPostitas Aasta Loom - N, 03.05.2018 - 11.27\nTallinna Vaba waldorfkooli rajakaamerale jäi peale soku röökimine otse kaamera ees. No küll on ehmatav heli. Nüüd teame, kes seda hirmsat häält metsas teeb!\nLoe veel » Röögatus metsas - kaber hoiatab kohta\nLoe veel » Nädal metsas. Püha Jüri kutsikas. kohta\nPostitas Aasta Loom - L, 21.04.2018 - 09.00\nMetsisekuke talvise ekskremendi lähemal vaatlemisel ei jää kahtlust - peamiseks toiduks on männi okkad.\nLoe veel » Aasta linnu märgid kohta\nLoe veel » Hundikutsikate aeg kohta\nLoe veel » Nädal metsas. Pika sammuga kevad. kohta\nLoe veel » Ilvese “soojad” jäljed ja jänese hädakisa ehk kuidas mul ilves nägemata jäi kohta\nSelle aasta kõige väiksemad ilvese jäljed meie metsas. Kui varasemad jäled on kuulunud pika sammuga emailvesele ja kõige suuremate käppadega isailvesele, siis need kolmanda looma jäljed peaksid olema noore looma omad. Jahimeeste teada oli eelmisel sügisel lähikonnas liikvel ema koos kahe pojaga. Jooksuajaks jätab ema pojad omapäi ja siit astunud metsakiisu võibki olla üks neist noortest. Samuti tundus, et ta ei tunne siinseid jahimaid veel kuigi hästi. Möödus paarikümne meetri kauguselt mägra ja kähriku talvekorterist, mida tavaliselt selle tuka ilvesed kindlalt üle vaatavad. Metsapiir on aga siiski kindel jahimaa sellele vaatamata. Metskitsed armastavad just siit metsavarjust lagedale ristikupõllule sööma suunduda. Pildil on tüüpiline ilvese jäljerida kui tal kuhugi kiiret ei ole.\nLoe veel » Nädal metsas. Neli karu kohta\nLoe veel » Rahvapärimus: mida me ilvesest oleme arvanud? kohta


Hüaluroonhappe Eliksiir KLEOPATRA | Medifum\nLuksuslikus klaastilgutiga pudelis Hüaluroonhappe Eliksiir Kleopatra on kiiresti imenduv kolme erineva molekulmassiga hüaluroonhapete kompleks, mis on valmistatud mitte vee baasil, vaid võimsa loodusliku alfahüdroksühapete allika hibiskuse hüdrosooli baasil. Eliksiir on rikastatud nahka rahustava kookosvee, nahka siluva ning pehmendava vetikaekstrakti ja sügavniisutava aaloega.\nEeldatav kättetoimetamise aeg: 16.04.2021 Tootekood: 28ab852ec855 Kategooriad: Ilu ja tervis, Meeste tooted, Näohooldus\nLuksuslikus klaastilgutiga pudelis Hüaluroonhappe Eliksiir Kleopatra on kiiresti imenduv kolme erineva molekulmassiga hüaluroonhapete kompleks. See on valmistatud mitte vee baasil, vaid võimsa loodusliku alfahüdroksühapete allika hibiskusehüdrosooli baasil. Eliksiir on rikastatud nahka rahustava kookosvee, nahka siluva ning pehmendava vetikaekstrakti ja sügavniisutava aaloega.\nHüaluroonhappe Eliksiir Kleopatra silub peeneid kortsukesi vähendades esimesi vananemisilminguid, parandab naha tekstuuri, toonust ja elastsust. Lisaks pinguldab nahka, kaitseb vabade radikaalide ja keskkonna kahjulike mõjude eest, parandab tuhmi ning elutu naha väljanägemist.\nHibiskus omab nahale maagilist noorendavat, silendavat ja värskendavat mõju, tasakaalustab naha pH taset, sisaldab antotsüanotsiide (antoksüdantide tüüpi), mis kaitsevad nahka ja võitlevad vabade radikaalide, sh UV kiirguse eest, mida loetakse üheks võimasamaks vananemisvastaseks taimseks toimeaineks. Hibiskust kutsutakse lausa „botoxi“ taimeks, mis suurendab naha elastsust, pärsib ensüümi elastaasi aktiivsust, mis vastutab omakorda elastiini lagundamise eest (elastiin aitab hoida nahka elastse ja pinguldatuna. See maagilise väega taimevedelik pinguldab ja toniseerib nahka, omab põletikuvastast toimet ning pakub leevendust akne, ekseemi ja dermatiidi korral.\nHüaluroonhape (HA) on looduslikult esinev polüsahhariid, mis vastutab kudede niisutamise eest, sidudes nahas niiskust ja hoides selle niisutatu, pringi ja ilusana. HOIA HA eliksiiri sees on 3 erineva suurusega hüaloroonhapet, millest suure molekulmassiga HA toimib naha pealmises kihis (sarvkihis ja epidermises) niisutades, pehmendades ja siludes nahka. Keskmise molekulmassiga HA toimib naha alumises kihis (epidermises) pinguldades nahka ja parandades nahavigastusi. Väikse molekulmassiga HA toimib naha sügavaimas kihis (dermises) stimuleerides kollageeni tootmist. Nii toimib HOIA eliksiir kõigis nahakihtides.\nKookosvesi on suurepärane sügavniisutava ja pehmendava, jahutava, rahustava ja värskendava toimega vesi, mis aitab leevendada erinevaid nahaprobleeme, haavadel kiiremini paraneda ja vältida armide teket.\nVetikaekstrakt on Läänemerest saadud punavetikaekstrakt, mis on tugev antioksüdant, taastades naha loomulikku tasakaalu, aeglustades vananemist ja kaitstes nahka väliskeskkonna kahjulike mõjude eest. Vetikaekstrakt pehmendab ja niisutab nahka ning väljutab samuti jääkaineid.\nEliksiir sisaldab mahedat Saaremaist toormett, millel on võimas vananemisvastane toime, see annab sinu palele särava ja terve jume. Aaloe seob nahas niiskust ning tagab ja aitab hoida sinu naha tervena.\nKanna 3 tilka geeljat Eliksiiri puhtale näole ja masseeri imendumiseni. Peale eliksiiri imendumist kanna näole õli või kreem, mis lukustab niiskuse ja toimeained nahka. HOIA soovitab proovida kreemi asemel Noorendavat Näoseerumit ja kindlasti nahka ka 1-2 korda nädalas koorida, et kõik toimeained saaksid probleemideta nahka imenduda.\nEliksiirsobib kasutamiseks alates 25. eluaastast nii naistele kui meestele, sobib kasutamiseks kõikidele nahatüüpidele.


20. augustil möödub 29 aastat Eesti taasiseseisvumisest. See ootusärev ja emotsionaalne hetk mil Eesti Vabariigi Ülemnõukogu võttis 69 poolthäälega vastu otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest, on veel paljudel meeles. Tookord kätte võidetud vabadust tuleb hoida ja selle taastamist tähistada. Tee seda koos meiega!\n12.00 ja 14.00 temaatiline ekskursioon “Vabaduse ja taastamise radadel” Tallinna vanalinnas. Osalemine muuseumipiletiga. Ekskursioon kestab 60 minutit ja algab Vabamust. 12.00 eesti keeles ja 14.00 inglise keeles.\n12.00–14.00 Anna Lutteri töötuba, mille keskmes on teksa kui üks vabaduse sümboleid. Annaga koos meisterdame teksadest punutisi ja võtmehoidjaid.\n12.00–15.00 Vabamu Eesti-teemaliste rinnamärkide meisterdamine. Heidame pilgu taasiseseisvumisaja sümbolitele ja otsime inspiratsiooni meie muuseum kogudest.\n12.00–15.00 Tallinna Kodutütarde sõlmede tegemise õpituba\n16.00–18.00 Vaiko Epliku muusikaviktoriin, kus saab proovile panna teadmised taasiseseisvumisele kaasa aidanud muusikapalades. Viktoriin algab 16.00 ning osalemine toimub muuseumipiletiga. Oodatud on nii osalejad kui ka pealtvaatajad.\nRegistreeri oma meeskond siin:\nOsalejate arv 1 2 3 4 5\nAnna Lutteri töötuba toetab:\nPäise foto: Arno Tameri/Rahvusarhiiv/ERA.5000.1.13.25 (AIS)


Vooremaa Tänavune kartuliaasta oli aretajatele kasulik ja kartulile raske\nTänavune kartuliaasta oli aretajatele kasulik ja kartulile raske\n„Võrrelda mullust ja tänavust aastat on väga veider,“ alustas juttu kartulist Eesti Taimekasvatuse Instituudi teadur Terje Tähtjärv. „Kui eelmisel suvel peaaegu kogu aeg sadas, temperatuur oli väga madal, ei saanud kartul sellepärast valmis. Tänavu oli tegelikult kaks probleemi.“\nInstituudi põldudelt on kartul üles võetud. Nüüd on alustatud ka juba sorteerimisega ja kuigi analüüsid on veel tegemata, saab juba esimesi kokkuvõtteid teha.\n„Varajased sordid, kelle jaoks veel niiskust jagus, said ka vajaliku sooja väga ruttu kätte,“ rääkis kartuliaretaja. „Nad ei kasvatanud palju mugulaid ja need kasvasid väga ruttu küpseks. Kui suve lõpul viimaks niiskus tuli, hakkasid mõned sordid juba küpsenud mugulatest uuesti kasvama. Ajasid uued nn idud ja kui maapinna lähedal olid, kasvasid ka uued pealsed. See on kartuli kvaliteedile halvasti mõjunud.“\nTavalisest vähem mugulaid\nKas see kartuli säilimist mõjutab, sõltub hoiutingimustest. „Meie keldris on näha, et need, mis siis kasvasid, on nüüd edasi idusid ajanud,“ nentis Tähtjärv. ETKI kartuliaretajate käsutuses on tavaline vana kelder. See on ehitatud 1937. aastal ja kuigi see on igati väga hea kelder, ei saa siin luua eriti soodsaid tingimusi ja mugulaid maha jahutada. „Ventilatsiooni, jahutusega ja reguleeritava temperatuuriga kaasaegses hoidlas ei oleks see probleem,“ lisas ta.\nSordiaretajatel on tänavuse, tõepoolest ekstreemse aasta üle isegi hea meel „Me ei tea, kas selliseid aastaid tuleb edaspidi veel. Nüüd teame, kuidas taimed käituvad kuivast tingitud stressiolukorras, ja saame valida aretiste hulgast neid, mis kõige paremini vastu peavad ja mille kvaliteet on samuti hea,“ rääkis Terje Tähtjärv.\nInstituudi põldudel kasvas sel aastal tõepoolest vähem mugulaid. Aretusmaterjali keldris, kus tavaliselt on ühe aretise kaste vähemalt kolm-neil, oli sel aastal tegu kolme kasti täis saamisega.\n„Kasvatajad, kellega rääkinud olen, ei kurda saagi üle. Oli neid, kes ei koristanud tavalisel ajal, lasksid kartulitel kuu aega kauem kasvada ning said korraliku saagi. Sel aastal ju ei olnud lehemädanikku ka, vähemalt meil siin, mis oleks kartulipealsed varakult ära hävitanud.“\nKas kartulitoidulise inimesena peaks ruttu varu soetama, sest muidu pärast ei jätku? Või ei peaks üldse soetama, sest kartul nagunii ei säili? Sel aastal hakkas rahvas juba augusti lõpus instituudi kartulikasvatajatelt kartulit küsima.\n„Augustis siiski talvekartulit ei saa, sest kartul tuleb üles võtta, ta peab läbima oma raviperioodi (kaks nädalat hoidlas seismist), pärast seda näitab ta peaaegu kõik oma vead välja,“ selgitas Tähtjärv.\n„Mis ära mädaneda tahab, mädaneb. Põllult üles võttes võib kartul veel olla kasvufaasis, puhkefaasi jõuab ta alles hoidlas. Pärast ülesvõtmist peab kartul paar nädalat puutumatult seisma, siis tuleb ta ära sorteerida. See, mis alles jääb, see ka säilib,“ nentis asjatundja.\nKartul otsa ei saa\nNüüd on tõesti talvekartuli muretsemise aeg käes. „Mõttekas on hakata endale talvekartulit varuma oktoobri lõpust. Seda karta, et meil kartulit üldse ei jätkuks, ei maksa – meil on päris palju kartulikasvatajaid.\nHinna määravad ikkagi poeketid. Ehkki kasvatajad on möönnud, et sel aastal päris vana hinnaga müüa ei anna. Eesti kartulikasvatajad pole ikkagi suutnud omavahel kokku leppida, ikka leidub keegi, kes müüb madalama hinnaga, kui võiks, ja turg on ikkagi üleküllastunud.\nMa ei saa aru, miks meie klient on nii leplik ja rahul sellega, et poes on valida ainult punase ja kollase kartuli vahel. Klient võiks ju nõuda seda, mis talle täpselt just vaja on, näiteks pudrukartulit,” avaldas kartuliaretaja oma nõutust.\nKas osta endale talvekartul valmis või käia paari kilo kaupa poest ostmas, on muidugi igaühe enda valik. Kui pole hoiukohta, ei jää loomulikult midagi muud üle. Poest kartulit ostes tuleb nii mõndagi tähele panna.\n„Kes koolitaks kauplejaid,“ ohkas Tähtjärv. „Kartul ei tohiks seista üldse valguse käes. Peaks olema nii, et lähen tõstan kastikaane üles, võtan kartulid ära ja panen pärast kaane peale tagasi. Varikatusest, mis mõnes poes juba on, jääb väheseks.“ Veel võiks tähele panna asjaolu, et mida väiksem on kartulimüük poes, seda tähelepanelikum peaks neid valides olema, sest roheliseks läinud mugulaid ei tohiks osta.\nKartulid ongi erinevad\nOmeti on siinkirjutajal, kes sageli ostab kartuleid ka poest, jäänud mulje, et mõni aeg tagasi maitses kartul paremini. Ka selle jaoks on kartuliaretajal seletus olemas. „Kartuli maitset mõjutab nii kuivaine kui ka suhkrute sisaldus mugulates. Kui kartul panna pannile ja sealt pritsib vett, siis ei ole see õige. Tehes friikartuleid nii mõnest siinlevinud madala tärklisesisaldusega (10-13 protsenti) Euroopast toodud kartulisordist kui meie ’Maretist’, ’Piretist’ või ’Reedast’, mille tärklisesisaldus on palju kõrgem, on vahe väga hästi tunda. Üks on õli sisse tõmmanud, teine kuiv ja ilus,“ selgitas Terje.\n„´Põhjus, miks poest on osta rohkem mujalt pärit, tärklisevaesemaid sorte, on tulnud ühest küljest suurköökide survest saada keetmisel mittelagunevaid mugulaid, teisalt müüvad aga Euroopa suured seemnekasvatajad lepingute alusel siin oma seemet. Meie kartulikasvatajad ei ole alati valmis võtma seemnekasvatusega kaasnevaid riske. Kasvatatakse mõnda paari viimast (A ja B) klassi, mis on odavamad, ja kui ei õnnestugi sertifitseerida, saab kahjudeta tarbekartuliks müüa. ETKI-s kasvatatakse kartuliseemet esimesest, kõige kõrgemast klassist alates ja meilt ostetud seemet võiks seemneks kasvatada veel päris mitu aastat, kui seda teha oskuslikult.\nTarbekartuli ehk toidukartuli kasvatamine ei ole meie instituudi eesmärk, vaid see on nn kõrvalsaadus. Toidukartuliks müüakse selline suurusfraktsioon, mis ei sobi seemneks. Sellel aastal on seda vähem ja kui me hoidlast toidukartuleid ei müü, ei tohiks pahandada.“\nKartul säilib heades tingimustes umbes aasta. „Hilised sordid, näiteks ’Anti’, ’Ando’, ’Juku’, ’Jõgeva kollane’ (selle sordi jaoks oli küll tänavune aasta väga halb), mis on aretatud säilitamiseks, on heades hoiutingimustes säilitatutena täiesti söödavad veel järgmise aasta septembrikuus. Varaseid kartuleid ei olegi aretatud selleks, et neid talvel süüa,“ jagas asjatundja teavet.


Asi nr. VP-19-0100 Asi nr VP-19-0100\nAsi: "Vastastikku rikkaks" - loov ja liikuv keelekümblus Tartu Aleksander Puškini Kooli ning Tartu Raatuse Kooli 4. klassi õpilaste vahel\nAsja number: VP-19-0100\nTeema: "Vastastikku rikkaks" - loov ja liikuv keelekümblus Tartu Aleksander Puškini Kooli ning Tartu Raatuse Kooli 4. klassi õpilaste vahel\nTänapäeval peetakse kaks- ja mitmekeelsust pigem reegliks kui erandiks. Kakskeelsuse eelised:\na) mitu keelt ja mitu kultuuri;\nb) majanduslik kasu;\nd) avatus jne.\nOmeti ei kajastu need eelised Eestis ja meie haridussüsteemis. Haridus- ja Teadusministeeriumi (HTM) aasta-analüüs 2016 toetub suuresti OECD 2016 raportile (Reviews of School Resources: Estonia 2016). Antud analüüsis soovitatakse hariduses pöörata tähelepanu valdkonnale, milleks on vene õppekeelega põhikooli lõpetajate osakaal. Tulemustes täheldatakse, et eesti keelt valdavate õpilaste hulk (vähemalt tasemel B1) on võrreldes 2011. aastaga küll paranenud (56% –\n2011, 64% – 2015), kuid aastaks 2020 seatud sihi (90%) saavutamine ei ole senise edasiminekuga reaalne.\nHTM-i analüüsis tuuakse välja, et 2011. ja 2015. aasta integratsiooni monitooringute andmetele tuginedes pole\nviimastel aastatel mitte-eestlaste enesehinnanguline eesti keele oskus muutunud.\nOECD haridusraporti (2016) järgi on kehva riigikeele oskusega seotud probleemid need, mis tekitavad venekeelsetele õpilastele haridussüsteemis barjääre ja on vastuolus võrdsete võimaluste ning võrdse kohtlemise printsiibiga. 2013-2015 eesti keelest erineva emakeelega õpilasi, kes põhikooli lõpuks ei\nsaavutanud nõutud eesti keele oskuse B1 taset: 32%; Suur osa neist liikus (üle 60%) kutseharidusse.\nEesti keele oskus seostub noorte esimese töökoha leidmise tõenäosuse, hilisema hõive ja palgaga. Paremini eesti\nkeelt oskavad noored on ka aktiivsemad kodanikud.\n2014 oli vabariigis eesti keele teise keelena eksami keskmine tulemus 67% ja 2016: 68%. Kuigi Tartu Aleksander Puškini Koolis on tulemus riiklikust keskmisest kõrgem (2014: 74%), siis oodatud muutust pole siiski toimunud (2016: 73%). Eesti keele eksamil taseme saavutanud õpilaste % üldarvust B1 tasemel on\njäänud kahe aasta lõikes (2014 ja 2016) samale tasemel (80%). Seni rakendatud meetmetest Eesti haridussüsteemis on kõige tulemuslikum keelekümblus, sh varane keelekümblus.\nTartu Raatuse Koolis on vene keele populaarsus viimase 5 aasta jooksul langenud ning ainult kaks õpilast on põhikooli õpilastest valikeksamina sooritanud vene keele eksami. Populariseerida vene keel huvi Tartu Raatuse Kooli õpilaste hulgas.\nHTM soovitab koolikultuuri ja õpetajate keeleoskuse arendamiseks rakendada õpetajate vahetust või soodustada eestikeelsete või väga hea keeleoskusega õpetajate kasvõi ajutist töötamist neis koolides, kus põhikooli lõpuks eesti keele oskuse omandamisega on probleeme. Keelekümbluse ja lõimumise jaoks on HTM-i andmetel vaja kõigi tasandite kommunikatsiooni parandamine ja kõigi osapoolte kaasamine, sh vanematele muutuste selgitamine.\nProjekti eesmärgiks on Tartu Raatuse Kooli ja Tartu Aleksander Puškini Kooli 4. klassi õpilaste lõimumine 2x nädalas toimuvate keelekümbluse tundides kogu õppeaasta vältel (2019/2020 õa), milles õppetegevused toimuvad läbi kultuuri ja spordi (loov- ja liikuvtegevus); õppida üksteisega suhtlema; soodustada erineva kultuuri- ja keele taustaga õpilaste ja õpetajate (ca 100 inimest) pikaaegsete (minimaalselt aasta) igapäevaste kontaktide ja koostöö ning suhtluse tekkimist; luua õpilastele keele- ja kultuurikeskkond õpitavate keelte (eesti ja vene) spontaanseks arenguks reaalsetes suhtlussituatsioonides.\nLuua sild kahe kogukonna vahel, milles vaimne ja sotsiaalne keskkond tagaksid turvalisuse, et õpilastel oleks julgust katsetada ja vigu teha ning pakkudes eduelamust. Ingliskeelse meedia suur pealetung on tinginud ka Tartu Raatuse Kooli õpilaste vähese huvi vene keele ja kultuuri vastu. Viimase 5 aasta jooksul on soovitanud ainult kaks õpilast põhikooli õpilastest valikeksamina vene keele eksami. Eesmärgiks on populariseerida vene keelt Tartu Raatuse Kooli õpilaste hulgas.\nMaalimine - minu pere 09.09.2019-15.09.2019\nJalgpall I 16.09.2019-22.09.2019\nElistvere loomapark 01.09.2019-31.10.2019\nTaimede istutamine, naelapilli meisterdamine 23.09.2019- 29.09.2019\nLaulupeomuuseumi park 30.09.2019-06.10.2019\nERMi õppeprogramm 01.09.2019-31.10.2019\nKeraamika I 28.10.2019-03.11.2019\nAHHAA õppeprogramm 01.11.2019-20.12.2019\nMuusika I 25.11.2019-01.12.2019\nKeraamika II 02.12.2019-08.12.2019\nDraamaõpetus I 09.12.2019-15.12.2019\nKaevandusmuuseumi õppeprogramm 01.11.2019-22.12.2019\nTantsimine I 06.01.2020-12.01.2020\nLauajalgpalli meisterdamine 13.01.2020-19.01.2020\nVõileib ja salat 20.01.2020-26.01.2020\nTrüki-ja paberimuuseumi õppeprogrammid (käsitöö paber ja paberikunst) 06.01.2020-29.02.2020\nRahvuslikud paelad, vööd ja punutised 03.02.2020-09.02.2020\nPood I 10.02.2020-16.02.2020\nEesti Põllumajandusmuuseum õppeprogrammid 06.01.2020-29.02.2020\nTantsimine II 02.03.2020-08.03.2020\nKoolipäev teatris "Vanemuine" 01.03.2020-30.04.2020\nMuusika II 23.03.2020-29.03.2020\nA Le Coq muuseumi õppekäik 01.04.2020-31.05.2020\nDraamaõpetus II 13.04.2020-19.04.2020\nJärvselja õppeprogramm 01.04.2020-31.05.2020\nStencil art 04.05.2020-10.05.2020\nJääaja keskuse õppeprogramm 01.05.2020-31.05.2020\nJalgpall II 18.05.2020-24.05.2020\nValma seikluspark - õppeprogramm 01.06.2020-07.06.2020\nProjektil on eeldatavalt nii lühiajaline kui pikaajaline mõju.\na) Lühiajaliste mõjufaktoritena näeme ennekõike järgmisi:\n- suhtlemise jt sotsiaalsete oskuste areng;\n- keeleoskuse areng autentses keelekeskkonnas;\n- õpimotivatsiooni parendamine (eelkõige keelte õppimises);\n- rohkem innovaatilisi õppemeetodeid ja lähenemist kasutavad õpetajad;\n- koolide senise kogemuse ja oskusteabe jagamine;\n- projektijuhtimise ja koostööoskuste areng projektis osalenud koolipere liikmetel;\n- projektis osalenud õpilaste perede suurem kaasatus kooliellu;\n- koostöömeetodite laiem kasutus, kus rõhk ennekõike igaühe oskuste ja võimete paremal kasutamisel ühise lõpptulemuse saavutamisel;\n- õpilaste ja õpetajate vastutusvõime, teadmised ja oskused ürituskorraldusest, suurem teadlikkus inimeseks olemisest, sotsiaalsetest suhetest;\n- parem probleemilahendamise oskus, julgus võtta vastu otsuseid, enesekindluse ja väljendusoskuse tõus;\n- õpilaste ja õpetajate interkulturaalne areng;\n- sõprussidemete tekkimine;\n- uudishimu, abivalmidus, paindlikkus, eneseareng, avatus.\nb) Pikaajalist mõju, mida me saame mõõta aastate pärast, ootame järgmiste tulemuste juures:\n- projektis osalenud õpilaste parem integreeritus Eesti ühiskonda;\n- Eestis elavate eri rahvuste vaheline parem koostöö ja teineteise kultuuride parem mõistmine;\n- tolerantsuse tõus;\n- ennastjuhtivad õppijad;\n- teineteist enam märkavad ühiskonna liikmed;\n- kriitilise mõtlemise areng õpilaste seas;\n- koolide maine tõus.\nMeede "Õppe seostamine tööturu vajadustega", tegevus "Keeleõppetegevused edukamaks toimetulekuks tööturul"\nAsi: "Vastastikku rikkaks" - loov ja liikuv keelekümblus Tartu Al... (26.08.2019)


Teadlased on õppinud, kuidas teha kindlaks parasiidid kaudu iPhone\nDr Isaac Bogoucha esindavad Toronto Hospital, rääkis eksperimendi, kus teadlased on suutnud keerata Ipone mikroskoobi kindlaks parasiitide Tansaania lapsed. Autorid väidavad, et nad tegid odav, portatiivsete ja väga tõhus seade, vastavalt avaldamist provintsi.\nTema testitud teadlaste Haigla Masschusetsa, samuti esindajad University of Basel ja isegi riiklikus laboris Pemba Tansaania ise.\nVaata ka: Kui teil on giardiaas\nSel moel teadlased tahavad kindlaks elavate laste Tansaania kes on nakatunud ohtliku ümar- ja ümarussid.\nTuletame meelde, et reeglina avastamiseks ümarusside munade need arstid kalla analüüsiks võetud, ja nad mikroskoobi all. See protseduur tavaliselt maksab $ 200, ja muuta iPhone, koos kinnitatud objektiivi on samaväärne mikroskoobiga.\nTäpsust pildid saadi võrreldi mikroskoopilised pildid parasiidid. Ja selgus, et telefon on kõige täpsem parasiidid väga suure tihedusega munade või need inimesed, kes on parasiidid aretatud nii aktiivselt kui võimalik. Ja tulemus on, seda rohkem mune parasiitide proovi, täpsem mikroskoobi, leidsid nad.\nVaata ka: Õpi, kuidas kaitsta lapsi ussid\nSiiski, kui proov on madala tihedusega munade telefoni tuvastamiseks infektsiooni ainult 14% juhtudest infektsiooni. Aga kui ta jõudis suure ümarussid, telefon on nakkuse rohkem kui 90% nakatumise juhtudest. Ja nagu tulemuse, teadlased on teinud järgmise järelduse: kui keskmine uss tõsta üsna vähe - 10% - praeguselt 70% -lt 80%, neid telefone saab diagnoosida probleemi parasiidid arstid.


SCULT | EV100 Guinessi rekordi jooks\nEesti Kergejõustikuliit teeb Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks Eestile kingituse, korraldades 30.06-3.07 Kadrioru staadionil EV100 x 10 000 meetris Guinnessi rekordi jooksu. Kolm ööpäeva vältaval rekordiüritusele pääseb osalema vaid 100 inimest, kelle seas on nii tippjooksjad, harrastajad, teiste alade tipud ja väljapaistvad inimesed teistelt elualadelt. Tegu on ainulaadse võimalusega osaleda Guinnessi rekordi püstitamisel ja kirjutada oma nimi ajalukku! Ootame seega jooksusõpru teatevõistkonda kandideerima. Et tegu on rekordiüritusega, on Guinnessi poolt ka kindlad reeglid seatud ja üheks olulisemaks nõudeks on, et rekordi püstitamiseks ei tohi ükski 100 osalejast oma etappi katkestada. Start antakse 30. juunil kell 21.00 ja lõpeb orienteeruvalt 3. juuli päeval. Senine Guinnessi rekord 100x10 000 meetri teatejooksus püstitati 2015. aastal USAs Illinoi´s ja kehtiv rekordaeg on 69:06.52.\nVabatahtlike vajadus kokku 4 inimest (üks vahetus)kokku 8 vahetust. Võistlus kestab 3 ööpäeva (30.06-03.07) vahetustega töö. # fotograaf ja muud jooksvad ülesanded (tehnikat ei pea endal olema) 1 in vahetus; # sõltumatud vaatlejad 2 in vahetus; # stardis ja finishis, joogipunkt, registreerib võistleja, annab numbri 1 in vahetus;\nAinulaadset võimalust olla osa Guinnessi rekordi üritusest ja õnnestumise korral kirjutada sellega oma nimi ajalukku! Lisaks saad teha Eestile ilusa ja omanäolise kingituse ja kindlasti saad toimunut tulevikus heldimusega meenutada ja lapselastele rääkida. Meeskonnatöö kogemus heatujulises tiimis, Guinnessi rekordi ürituse läbiviimisega seotud teadmised. Kõik vabatahtlikud saavad spetsiaalselt antud ürituseks disainitud särgi ning medali. Samuti pakume kohapeal Amps Cateringi kehakinnitust.\nEV100 Guinessi rekordi jooks\n30. juuni 2018 - 3. juuli 2018\nTallinn, Kadrioru staadion, Harjumaa, Estonia


St. Johns Worti liigeste tootlemiseks, Salv jala osteokondroosist\nMõlemad moodused võimaldavad inimese vastupidavuslikku töövõimet ja selle muutusi usaldusväärselt hinnata. Peremehe kehas mürkide kontsentratsioon aina kasvab. Vihaleajav osa selles olukorras on, et enamikel juhtudel arstid teavad, et pole mingitki lootust pikemaajaliseks eduks. Tähelepanu on keeruline kontseptsioon ja TEA-Ch on test, mille eesmärk on uurida lapse erinevaid tähelepanuvõimeid, sealhulgas valikulist ja püsivat tähelepanu. See test korreleerub hästi kooli saavutuste, eelkõige matemaatika ja lugemisega Selleks identifitseeriti ja valiti indeksi juhtumiks iga kolmas LBW lapsel sündinud laps.\nEvolutsioon, liigiteke, kohastumus 0 Muutuvkulud on välditavad. Muutuvkulud on kulud, mis tekivad ainult siis kui toimingud leiavad tegelikult aset.\nNii näiteks on tüüpilisteks muutuvkuludeks tootmises materjalikulud, transpordis aga veoki kütuse- ja rehvikulud. Muutuvkulud kaasnevad tavaliselt ostetud materjalide ja valmistoodetega, palkadega, elektrienergiaga, kütusega jne. Reeglipäraselt on muutuvkulud need kulud, mis ei teki kunagi siis, kui midagi ei toodeta, ei osteta, ei transpordita või ei käsitleta laos mingil viisil.\nLaondus ja veokorraldus 0 Muutused majanduses - tekkis üldine töökohustus, riik hakkas majanduselu reguleerima, riiklike tellimuste eest tasuti riigikassast, kiiresti kasvav maksukoormus, sõjast kahjustatud aladel hävitati linnad, külad Muutused ühiskonnaelus Suurenesid sotsiaalsed pinged, vähenes religiooni mõju, deserteerumine rindelt, hoogu sai rahvuslik vabadusvõitlus, armeedes moodustati rahvuslikke üksusi, kasutati naiste ja laste tööjõudu, suurenes naiste iseseisvus, traditsiooniline peremudel sattus kriisi.\nMaailm Valu tõttu takistatud liigutused muutuvad võimalikuks, kui näiteks asetada pillid selliselt, et heli tekitamiseks on vaja valu "ületada".\nEvolutsioon, liigiteke, kohastumus 0 Muutuvkulud on välditavad.\nMuusikaline tegevus ja nauding helidest vähendavad valust tingitud kurnatust. Isejuhitud valuvabad hetked lisavad kindlust ja eneseusku, vähendades seeläbi kroonilise valuga sageli kaasnevat õpitud abitust ja lootusetust. Väheneb keskeas ülesannete lahendamise kiirus. Cattelli arvates on muutlik intelligentsus seotud neuroloogilise arenguga ning ei peaks seetõttu eriti sõltuma kultuurilistest ega kasvatuslikest mõjudest, see saavutab maksimaalse taseme St.\nJohns Worti liigeste tootlemiseks ja hakkab siis langema.\nPsühholoogia arvestuse kordamisküsimuste vastused 0 Muusikakirjanikuna on Wagner palju kirjutanud mineviku, oleviku ja tuleviku kunsti teemal ja loonud oma nn. Wagner ütles, et kunst on sotsiaalelu produktiks, tõeliseks rahvaharijaks, temast peab olema kõrvaldatud vaenulik luksus ja moe hirmuvalitsus, pettus ja kõikehävitav rikastumisjanu, mis Wagneri kaasaegsele moodsale kunstile oli nii määrav.\nOoperist Uputuste vältimiseks tuleks server paigutada veetorudeta ruumi või kui see ei ole võimalik, siis tihti torustiku seisukorda kontrollida meie laiuskraadidel on uputuse tõenäolisem põhjus lõhkenud toru kui hiidlaine või orkaan. Tuleohutuse tagamiseks võiks tehnika läheduses kehtida suitsetamise keeld, hooletute töötajate puhul ka söömise ja joomise keeld.\nTorupill, kannel, lõõtspill 0 Lõigud — transpositsioon on protsess, mille käigus liikuvad DNA fragmendid sisenevad peremehe genoomi järjestusse — DNA muutlikkus!\nJulgetakse üha sagedamini infot otsida ja nõu küsida, et oma treeningud teadlikumaks, efektiivsemaks ning vahel ka tervislikumaks muuta.\nMis on andmeturve? Per ek o n n al e kuulunud se e m e d on ka muu s e u mi s säilitanud kodu s e õhkkonn a.\nS eintel on teatrite e m ali s e d näitus e dlaps e d saav ad m ängid a nukkud e g aproovida tetrikost üü m ekübaraid ning Slash valu parast murdumist. Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi referaat 0 Muutmälu on Von Neumanni tsükkel: impulss muudab trigeri oleku toimub ka lahutamine, korrut, seade informatsiooni 1 käsukoodi lugemine vastupidiseksandmesisenditega jagam s.\nSpikker eksamiks 0 Muuhulgas Mazi sidemete liigestest Peterburi ajajärgust pärit ka Rudolf Tobiase Klaverikontsert c- moll ja populaarseks saanud kooriteos "Eks teie tea". Kuid suureneva perekonna vajadused ei lubanud seda: töö keskkooli muusikaõpetajana —klaveritundide andjana, muusikaelu organisaatorina ja kontsertpianistina võttis ikkagi suurema osa tema ajast.\nAlkoholiravi aktobe usaldushinnas\nRudolf Tobiase eluloo ja loomingu ülevaade 0 Muutudes on samuti muutunud suhtumine mitmetesse distsipliini ja korra tagamise võtetesse. Korra tagamise võtteid saab katse-eksituse meetodil ise arendada, kuid neid võib ka õppida varasemate kogemuste põhjal Watson Kord klassis aitab luua positiivset õpikeskkonda.\nDistsipliin 0 Muusikaõpetus lasteaias on riiklikul tasandil sätestatud koolieelse lasteasutuse riikliku õppekavaga ning viiakse läbi vähemalt kahel korral nädalas Koolieelse lasteasutuse… Lasteaialaps vajab väärtuskasvatust ja arengupotentsiaali toetavat keskkonda, milles on arvestatud nii keskkonna füüsilisi tegureid, pedagoogilisi tingimusi kui keskkonna ja üksikisiku vastasmõjumilles rõhuasetus on aktiivsel kasvatamisel ja õppimisel Hytönen, Funktsioonid ja nende graafikud 0 Muuseum on keskne vabaõhuekspositsioon, mille ülesandeks on uurida, koguda ja tutvustada ajaloolise maa-arhitektuuri tüüpilisi ja parimaid näidiseid kogu Eestist kaasa arvatud väiksemate etniliste gruppide: setude, peipsi-venelaste ja eesti-rootslaste St.\nJohns Worti liigeste tootlemiseks. Arhitektuuriobjektid koos olustikulise tarbevaraga peavad andma pildi talurahva erinevate sotsiaalsete rühmade elust Korraldati koosolek, kus võtsid osa osakondade juhatajad ning neile seletati, miks on vajalik väiksemate osakondade sulgemine ja mida sellega loodetakse parandada. Osakondade juhatajatele need, kelle osakondade sulgemist kavandati pandi ülesandeks teavitada nendest põhjustest töötajaid ning neile selgitada, et see muudatus ei tähenda, et nad teevad kehvemat tööd, kui teised osakonnad, keda ei plaanita sulgeda.\nKaasaegsed juhtimisteooriad 0 Muutunud maailm on loonud noortele soome-ugri kultuuridele soodsad arenguvõimalused: 1.\nPredikaadid on võrdväärsed ekvivalentsedkui nende tõeväärtuspiirkonnad langevad kokku. Durkheim usust, sakraalne ja profaanneÜkski usk pole väär, kõik omalmoel õiged ja kõik vastavad, kuigi erinevalt, inimeksistentsi etteantud tingimustele.\nKordamisküsimused HMS raamatu kohta II 0 Muutused sõjanduses - Palgaarmee teke:Rikkuse kasv ühiskonnas võimaldas sõdureid palgata,samal ajal vajas kuningavõim tugevat ja valitseja kontrolli all olevat sõjaväge,loodi üksnes sõja ajaks,isemajandav. Jaotusid erinevatesse sotsiaalsetesse kihtidesse,välismaalasi. Struktuur-Peamiseks väeliigiks jalavägi,lahingus jagati sõjavägi kolmeks,jalaväelastel külmrelvad kui ka tulirelvad,olid ka ratsavägi ja suurtükivägi.\nMuu | Sõnu seletav sõnastik\nAbsolutism ja parlamentarism 0 Muuseum — ühiskonna ja Muuseumid võtavad enda Muuseumi andmekoguga selle arengu teenistuses kogusse ainult liitunud muuseum alaliselt tegutsev kultuuriväärtusega märgistab iga museaali ja kultuuri- ja esemeid ning mis muuseumisse kauemaks haridusasutus, mis ei vastavad muuseumi kui aastaks hoiule võetud taotle majanduslikku koostatud asja ning tagab selle kasumit, mis on üldsusele kogumispõhimõtetest.\nSumbuvuse Ringsagedus, e. Füüsika II variandid 0 Muumitrollijutud on osalt kõik sarnased, nende tegelastele on kinnistatud teatud funktsionaalsus. Erilugudes tehakse enamvähem ühtsama ikka ja jälle, piisamrott on porisemas alatasa, mõistatuslikud hatifnatid ilmuvad sarnasel moel «Sabatähest» alates, Filifjonka aina võitlemas neuroosidega, koduvanadki küll kõigil kordadel eri kuues ilmuvaina on üsna ühetaoliselt mitte just liiga mõnusaiks kirjutatud.\nMaailma lastekirjanduse eksami küsimused ja vastused kevad 0 Muud äritulud - 10 43 Mitmesugused tegevuskulud 93 Tööjõukulud 93 Põhivara kulum ja väärtuse langus 26 75 Muud ärikulud 52 71 Ärikasum -kahjum 79 Finantstulud ja —kulud 75 -1 55 Kasum kahjum enne tulumaksustamist 73 Aruandeaasta kasum 63 Finantsanalüüs Estravel AS 0 Muudatused — liberaalne revolutsioon Asutava Kogu otsused kinnitas kuningas: Kõigi inimeste võrdsete õiguste deklareerimine, Kõigi maksustamine, Kõigi õigus asuda riigiteenistusseKiriku maade riigistamine ja müük, Vaimulike lojaalsusvanne, Paistelite pohjused riigilt, Aadlitiitlite kaotamine, Talupojad lõpetasid teotöö, Oli kingituseks John Churchillile Religioon, kultuur ning poliitika 1 Ehitati Leedsi-s asuvatele äri ning riigimeestele, seos poliitikaga on suur, seal peeti läbirääkimisi omavahel ning tähtsaid koosolekuid.\nArhitektuur läbi aegade 0 Muudatuste keskkonnas on vajalik, et kogu suuline teave edastataks rahulikus ja kindlas toonis, nii et teksti sisu ei läheks vastuollu esineja mitteverbaalse sõnumiga. Siinjuures tuleb anda kuulajatele tingimata kohe võimalus esitada küsimusi, vastasel juhul jäävad võimalikud tekkinud pinged ja kahtlused vastuseta ning tulemusena võib organisatsioonis levima hakata mitteformaalne ebaõige info. Suhtekorralduse eksami materjal 0 Muusika on mahe ning rahustav, lauad on üksteisest eraldatud täpselt nii, et igaüks saaks nautida privaatsust, kuid samal ajal tunda end kui osa tervikust.\nKaarel Zilmer Tallinna Ülikooli Terviseteaduste ja Spordi Instituudi dotsent - PDF Free Download\nKahtlemata on tegemist minu ning paljude mu sõprade lemmiku söögikohaga ning hea on mõelda, et Vapianosse võib ükskõik St. Johns Worti liigeste tootlemiseks kellaajal ning nädalapäeval minna ja samas olla kindel, et saame suurepärase teeninduse osaliseks.\nMaismaa osatähtsus Maailmas, ühe elaniku kohta põllu maad keskmisena.\nSüsteemne erütematoosne luupus Abstraktne Süsteemne erütematoosne luupus SLE on multisüsteemne autoimmuunhaigus.\nUuringu eesmärk oli uurida neurodevelopmentaalseid funktsioone väikese LBW-ga sündinud patsientidel — g.\nAforismid, luuletused, proosa alkoholismi kohta Alkoholismi hüpnoos video Pankreatiidi õigeaegseks tuvastamiseks ja sobiva ravi määramiseks kasutatakse meditsiinipraktikas erinevaid pankrease uurimise meetodeid.\nMaamajanduse alused 0 Muunduvad plii - sulfaadiks ja seovad lahusest väävelhapet, redutseerides elektrolüüdi veeks. Erineval taskulambipatareist on plii-happe element pööratav ja seda saab tagasi esialgsesse olekusse viia, kui lasta läbi elemendi rektsioonid, mille käigus plaatidele ladestunud plii-sulfaat muundatakse taas selle aktiivseteks koostisosadeks ja väävelhape tagastatakse elektrolüüti.\nSuurim neist — kuni 12 m pikkune paeluss — võib elada meis kuni aastaseks. Parasiidid on maal elanud palju kauem kui inimene ja nad on ka inimesest paremini kohandunud.\nAkud ja Kuivelemendid 0 Muuseumis on esikohal meeste rahvapärase käsitöö ning seto mehe tööde tutvustamine, samuti rahvakultuur, mida on huvitavalt eksponeeritud, sh seto laulude lindistused, filmimaterjal vanim aastast jpm. Seejärel tasub teha tiir ka Seto Talumuuseumis, kus saad tutvuda XIX sajandi lõpu ja XX sajandi alguse taluarhitektuuri, vanade tööriistade ja rikkaliku käsitööga.\nReferaat Lõuna-Eesti vaatamisväärsused 1 Muusikainstrumenti on Stradivari viiulid ja nende eest on maktud üle poolteise miljoni USA dollari. Kõige kallima viiuli eest maksti Stradivari 0 Muundavadki s - di.\nLevimuusika 0 Muudatustega inimüõhiskonnas - kirik oli taandumas oma juhtpositsioonilt, teadusele oli avatud köik teed, ühiskond urbaniseerus ja moderniseerus peadpööritava kiirusega, moodi tulid erinevad parateadused, -religioonid ning arusaamad. See köik möjutas inimeste hingeelu, andis neile motivatsiooni kujutada seda, mida kunstnik ise tahab, mitte seda, mida ühiskond vöi religioon nöuab.\nKubism ja pablo picasso 0 Muusikamuuseumis on ka palju teisi klavereid näiteks See klaver saadeti Eestisse mõisapreili von Rammile kosjakingiks. Muusikamuuseumis on väljas ka klaver millel väidetavalt kirjutas Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum 0 Muuhulgas on viimse tahteavalduse avalikustamine tähtis ka paragrahvi lõikes 4 sätestatut seda sätet ei olnud Tüüpilised kaebused on käitumishäired, luude või liigeste valud, väsimus, kahvatus, halb hingeõhk, võimetus kaalus juurde võtta, lihaskrambid, lihaste nõrkus, kipitus ja uimus jalgades, mis on põhjustatud närvide kahjustusest.\nGluteeni talumatus ehk tsöliaakia 0 Muusika on esile kerkinud peale seda, kui ma olen kaua vaikinud, vaikinud sõna otseses mõttes. Tegemist on Pärdi leiutatud kompositsioonitehnikaga, kus meloodia- ja harmooniahelid on omavahel väga ranges seoses ning kogu kompositsioon allub matemaatilisele loogikale.\nArvo pärt 0 Muutevormide kogum on paradigma. Näiteks eesti käändsõna paradigmasse kuulub vähemalt 28 vormi, kuna keeles arvukategooria kahe liikmega ainsus ja mitmus ning käändekategooria 14 liikmega nimetav, omastav jne.\nPöördsõna vormistik on palju suurem, kuna verbil on eesti keeles viis morfoloogilist kategooriat: tegumood, kõneviis, aeg, pööre ja Bidage beebi siduv liik.