02014R0808 — ET — 03.08.2018 — 003.001\n(ELT L 227 31.7.2014, lk 18)\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/669, 28. aprill 2016,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/1997, 15. november 2016,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1077, 30. juuli 2018,\na) kavandatud muudatuse liik;\nb) muutmise põhjused ja/või muutmist õigustavad rakendusprobleemid;\nc) muudatuse eeldatav mõju;\nd) muudatuse mõju näitajatele;\ne) seos muudatuse ja määruse (EL) nr 1303/2013 II jaotise II peatükis osutatud partnerluslepingu vahel.\nKõigi eri liiki muudatuste kohta võib:\na) kalendriaasta ja programmi kohta esitada vaid ühe ühistaotluse, välja arvatud 2023. aastal, mil võib esitada rohkem kui ühe muutmistaotluse, mis on seotud üksnes rahastamiskava kohandamisega, sealhulgas indikaatorkavast tulenevate muudatustega;\nb) programmiperioodi jooksul esitada iga programmi kohta kolm täiendavat muutmistaotlust.\nEsimeses ja teises lõigus osutatud muutmistaotluste maksimaalset arvu ei kohaldata:\na) kui on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid, mis on tingitud loodusõnnetustest, katastroofidest või ebasoodsatest ilmastikutingimustest, mille esinemist on liikmesriigi pädev asutus ametlikult kinnitanud, või märkimisväärsetest ja ootamatutest muutustest liikmesriigi või piirkonna sotsiaalmajanduslikus olukorras, mille hulka kuuluvad rändest või pagulaste vastuvõtmisest tulenevad märkimisväärsed ja ootamatud demograafilised muutused;\nb) kui muutmisvajadus tuleneb liidu õigusraamistiku muutmisest;\nc) kui muutmisvajadus tuleneb määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 21 osutatud tulemuslikkusanalüüsist;\nd) kui on tegemist määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti h alapunkti i kohase igaks aastaks kavandatud EAFRD osaluse muudatusega, mis on seotud summade iga-aastase jaotusega liikmesriikide kaupa, millele on osutatud kõnealuse määruse artikli 58 lõikes 7; kavandatud muudatused võivad hõlmata vastavaid muudatusi meetmete kirjelduses;\ne) määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 37 osutatud rahastamisvahendi kehtestamisega seotud muudatuste korral või\nf) määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 5 punktis b osutatud uue piiritlusega seotud muudatuste korral.\na) EAFRD osaluse kogusummat programmi kohta kogu programmitöö perioodil ei muudeta;\nb) EAFRD kogueraldist asjaomasele liikmesriigile ei muudeta;\nc) programmi aastaseid jaotusi läbivaatamisaastale eelnevatel aastatel ei muudeta;\nd) järgitakse EAFRD iga-aastast eraldist asjaomasele liikmesriigile;\ne) järgitakse EAFRD koguvahendeid keskkonna- ja kliimameetmetele, nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 59 lõikes 6.\n4. Välja arvatud kiireloomuliste meetmete korral, mis on tingitud loodusõnnetustest, katastroofidest või ebasoodsatest ilmastikutingimustest, mille esinemist on liikmesriigi pädev asutus ametlikult kinnitanud, või märkimisväärsetest ja ootamatutest muutustest liikmesriigi või piirkonna sotsiaal-majanduslikes tingimustes, mille hulka kuuluvad rändest või pagulaste vastuvõtmisest tulenevad märkimisväärsed ja ootamatud demograafilised muutused, võib õigusraamistiku muudatusi või määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 21 osutatud tulemuslikkusanalüüsist tulenevaid muudatusi ning lõikes 2 osutatud riiklike raamistike muutmise taotlusi esitada üksnes üks kord kalendriaasta jooksul enne 1. aprilli. Erandina artikli 4 lõike 2 teisest lõigust võib programmides teha sellisest analüüsist tulenevaid muudatusi lisaks kõnealuse lõigu kohaselt esitatavatele muudatustaotlustele.\na) vautšeri- või samaväärse süsteemi kehtivusaeg ei ületa ühte aastat;\nb) kehtestatakse vautšerite või millegi muu samaväärse saamise eeskirjad, eelkõige selle kohta, et need on seotud konkreetse meetmega;\nc) määratakse kindlaks eritingimused, mille alusel saab vautšeritega pakkuda koolituse või muu teadmussiirde ja teabemeetme osutajale hüvitist.\n1. Kui määruse (EL) nr 1305/2013 artiklite 28, 29 ja 34 kohased kohustused on seotud loomühikutega, kohaldatakse loomühikutesse ümberarvutamiseks II lisas eri loomaliikide kaupa sätestatud määrasid.\n2. Kui määruse (EL) nr 1305/2013 artiklite 28, 29 ja 34 kohaseid kohustusi väljendatakse muudes ühikutes kui need, mis on sätestatud kõnealuse määruse II lisas, võivad liikmesriigid arvutada toetusmakseid kõnealuste muude ühikute alusel. Sel juhul tagavad liikmesriigid, et järgitakse EAFRD toetuse saamise tingimustele vastavaid aastaseid maksimumsummasid, mis on sätestatud kõnealuses lisas.\n3. Määruse (EL) nr 1305/2013 artiklite 28, 29 ja 34 kohaseid toetusi ei anta loomühiku kohta, välja arvatud toetused, mis on seotud kõnealuse määruse artikli 28 lõike 10 punktis b osutatud kohustusega kasvatada põllumajanduse jaoks kadumisohus olevaid kohalikke tõuge.\na) sisaldavad ainult kontrollitavaid andmeid;\nb) põhinevad asjakohaste teadmiste ja oskustega määratud arvandmetel;\nc) viitavad selgelt kasutatud arvandmete allikale;\nd) on eristatud, et võtta vajaduse korral arvesse piirkondlikke või kohalikke tingimusi ja tegelikku maakasutust;\ne) ei sisalda investeerimiskuludega seotud elemente.\na) sekkumisloogika, milles on näidatud prioriteetide, sihtvaldkondade ja meetmete vahelised seosed;\nb) ühised taust-, tulemus- ja väljundnäitajad, sealhulgas maaelu arengu sihtvaldkondadega seotud kvantifitseeritud eesmärkide kehtestamiseks kasutatavad näitajad ja eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriumid tulemuslikkuse hindamiseks;\nc) ühised hindamisküsimused, mis on esitatud V lisas;\nd) andmete kogumine, säilitamine ja edastamine;\ne) korrapärane aruandlus seire ja hindamise kohta;\ng) eel- ja järelhindamised ning kõik muud maaelu arengu programmiga seotud hindamised, sealhulgas need, mida on vaja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõigete 4 ja 5 ning määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 75 lõigete 3 ja 4 kohaste 2017. ja 2019. aastal esitatavate rakendamise aastaaruannetega seotud rangemate nõuete täitmiseks;\nh) kõikide seire ja hindamise eest vastutavate isikute toetamine nende kohustuste täitmisel.\n4. Selliste tegevusliikide kohta, mille võimalik panus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 5 esimese lõigu punkti 2 alapunktis a, artikli 5 esimese lõigu punkti 5 alapunktides a–d ja artikli 5 esimese lõigu punkti 6 alapunktis a osutatud sihtvaldkondadesse on kindlaks määratud, või selliste tegevusliikide kohta, mille võimalik panus kolmandate riikide kodanike integreerimisse on kindlaks määratud, tehakse määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 70 osutatud tegevusliikide elektroonilisse registrisse märge, mille abil on võimalik kindlaks teha toimingud, mis aitavad kaasa ühe või mitme kõnealuse sihtvaldkonna eesmärgi või eesmärkide saavutamisele.\na) Programmiga hõlmatud geograafiline ala\nb) Piirkonna klassifikatsioon\na) Maaelu arengu programmi tähtsaimate etappidega seotud protsessi kirjeldus, sealhulgas põhisündmuste ajastus ja vahearuanded.\nb) Struktureeritud tabel, milles on näidatud eelhindamise tulemusel esitatud soovitused ja see, kuidas neid on arvesse võetud.\nc) Maaelu arengu programmile lisatakse eelhindamise täielik aruanne (sealhulgas keskkonnamõju strateegilise hindamise nõuete kohta).\na) SWOT-analüüs sisaldab järgmisi punkte:\ni) programmipiirkonna hetkeolukorra üldine kõikehõlmav kirjeldus üldiste ja programmispetsiifiliste taustnäitajate ja muu kvalitatiivse ajakohase teabe põhjal;\nii) programmipiirkonnas kindlaks tehtud tugevad küljed;\niii) programmipiirkonnas kindlaks tehtud nõrgad küljed;\niv) programmipiirkonnas kindlaks tehtud võimalused;\nv) programmipiirkonnas kindlaks tehtud ohud;\nvi) struktureeritud tabel üldiste ja programmispetsiifiliste taustnäitajate andmetega.\nb) Vajaduste hindamine SWOT-analüüsi käigus saadud tõendite põhjal kõigi maaelu arengut käsitlevate liidu prioriteetide (edaspidi „prioriteet”), kõigi sihtvaldkondade ja kõigi kolme valdkondadevahelise teema (keskkond, sealhulgas Natura 2000 erivajadused vastavalt tähtsusjärjestatud rakenduskavadele, ( 1 ) kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, innovatsioon) kohta.\na) Maaelu arengu programmi abil käsitletavate vajaduste ning eesmärkide, prioriteetide, sihtvaldkondade ja sihtväärtuste valiku põhjendus, lähtudes SWOT-analüüsi ja vajaduste hindamise käigus saadud tõenditest. Programmi lisatud valdkondlike allprogrammide põhjendus, kui see on vajalik. Põhjendus peab eelkõige tõendama määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktides i ja iv osutatud nõuete täitmist.\nb) Iga sihtvaldkonna puhul maaelu arenguks võetud meetmete kombinatsioon ja põhjendus, sealhulgas põhjendus meetmetele eraldatud rahaliste vahendite kohta ja rahaliste ressursside piisavuse kohta seatud eesmärkide saavutamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktides ii ja iii. Sekkumisloogikasse kaasatud meetmete kombinatsioon põhineb SWOT-analüüsi käigus saadud tõenditel, põhjendustel ja punktis a osutatud vajaduste prioriseerimisel.\nc) Kirjeldus sellest, kuidas käsitletakse valdkondadevahelisi teemasid, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktis v osutatud erinõuded.\nd) Sekkumisloogikat kokku võttev tabel, milles on näidatud maaelu arengu programmi jaoks valitud prioriteedid ja sihtvaldkonnad, kvantifitseeritud eesmärgid ja nende saavutamiseks kasutatavate meetmete kombinatsioon, sealhulgas kavandatavad kulud. Kokkuvõttev tabel koostatakse automaatselt punkti 5 alapunktis b ja punktis 11 esitatud teabe põhjal ja selles kasutatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 184/2014 ( 2 ) artikli 4 punktide a ja b osutatud elektroonilise andmevahetussüsteemi („SFC 2014”) näitajaid.\ne) Kirjeldus nõustamispädevusest, millega tagatakse piisav nõustamine ja toetus õigusnõuete ja innovatsiooniga seotud meetmete alal, et tõendada võetud meetmeid, nagu on nõutud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktiga vi.\nHinnang eeltingimuste kohaldatavuse kohta järgmiste struktureeritud tabelite abil\na) Teave eeltingimuste kohaldatavuse hindamise kohta.\nb) Iga kohaldatava üld- ja prioriteetse eeltingimuse kohta esitatakse tabelis:\ni) hinnang selle täitmise kohta ja\nii) loetelu prioriteetidest/sihtvaldkondadest ja meetmetest, mille suhtes eeltingimust kohaldatakse. Soovituslik loetelu prioriteetidest/sihtvaldkondadest ja olulistest meetmetest iga eeltingimuse kohta on sätestatud 4. osas;\niii) asjaomaste kriteeriumide loetelu ja hinnang kriteeriumidele vastavuse kohta;\niv) viited strateegiatele, õigusaktid või muud asjakohased dokumendid, sealhulgas viited asjakohastele jagudele ja artiklitele, mis tõendavad vastavust asjaomasele kriteeriumile.\nc) Kaks eraldi tabelit: üks tabel kohaldatavate üldiste ja teine tabel kohaldatavate prioriteetsete eeltingimuste (täielikult või osaliselt täitmata) kohta. Kummaski tabelis esitatakse järgmine teave:\ni) täitmata kriteeriumide kindlakstegemine;\nii) võetavad meetmed kõnealustele kriteeriumidele vastamiseks;\niii) kõnealuste meetmete tähtajad; ja\niv) kriteeriumidele vastamise eest vastutavad asutused.\na) Vajaduse korral teave näitajate valiku kohta, nagu on osutatud artikli 14 lõikes 2, ning teave vahe-eesmärkide, rakendamise põhisammude ja tulemusreservi jaotamise kohta. Seatud eesmärke tuleb strateegia raames vastavalt punkti 5 alapunktile a põhjendada.\nb) Tabel, milles on iga prioriteedi kohta sätestatud tulemusreservi jaotamine ja iga näitaja kohta:\ni) eesmärgid 2023. aastaks. Eesmärkides ei võeta arvesse täiendavat riiklikku rahastamist, nagu on osutatud punktis 12, ega täiendava riikliku rahastamise vormis antavat riigiabi, nagu on osutatud punktis 13;\nii) vahe-eesmärgid 2018. aastaks (eesmärkide põhjal).\nKui tulemusreservi jaoks eraldatud EARFD toetuse kogusumma erineb liikmesriikidele EAFRD raames ette nähtud kogutoetuse tulemusreservi eraldiste proportsionaalsest jaotamisest ( 3 ) partnerluslepingu alusel kõikide riiklike ja piirkondlike programmide vahel, välja arvatud riiklikud programmid, mis on ette nähtud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 28 kohaste EIP rakendatavate ühisinstrumentide jaoks, ning määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 54 lõike 1 teises lõigus osutatud riikliku maaeluvõrgustiku loomise ja tegevuse eriprogrammid, tuleb esitada põhjendus tulemusreservi jaotamise kohta.\nValitud meetmete kirjeldus\n1) Rohkem kui ühe meetme suhtes kohaldatavate üldtingimuste kirjeldus, sh vajaduse korral maapiirkonna määratlus, baasväärtused, nõuetele vastavus, rahastamisvahendite ja ettemaksete kavandatud kasutus, üldsätted investeeringute kohta, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artiklid 45 ja 46.\n2) Kirjeldus meetmete kaupa, sealhulgas:\na) õiguslik alus;\nb) meetme üldkirjeldus, sealhulgas selle sekkumisloogika ja panus sihtvaldkondade ja valdkondadevaheliste eesmärkide saavutamisse;\nc) ulatus, toetusmäär, rahastamiskõlblikud toetusesaajad, ja kui see on asjakohane, siis summa või toetuse arvutamise metoodika allmeetme kaupa ja/või vajaduse korral tegevuse liigi kaupa. Iga tegevusliigi kohta täpsustatud rahastamiskõlblikud kulud, rahastamiskõlblikkuse tingimused, kohaldatavad summad ja toetusmäärad ning valikukriteeriumide määramise põhimõtted. Kui toetust antakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 esimese lõigu punktide a ja b kohaselt rakendatud rahastamisvahendile, esitada rahastamisvahendi liigi kirjeldus, lõplike toetusesaajate üldkategooriad, rahastamiskõlblike kulude üldkategooriad ja toetuse ülemmäär;\nd) meetmete ja/või tegevusliikide tõendatavuse ja kontrollitavuse kirjeldus:\ni) ohud meetmete ja/või tegevusliigi rakendamisel;\niii) meetme ja/või tegevuse liigi üldhinnang.\nSeoses määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 kohaste meetmetega peab kirjeldus sisaldama tabelit, milles on näidatud seos põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste ning nende kontrolli meetodite vahel;\ne) Igat meedet ja/või tegevusliiki kirjeldatakse järgmiste elementide abil:\n— Teadmussiiret osutavate asutuste asjakohane suutlikkus täita vastavaid ülesandeid personali kvalifikatsiooni ja korrapärase koolituse näol.\n— Põllumajanduslike majapidamiste ja metsamajandusettevõtete vahetuskavade ja kõnealuste ettevõtjate külastamise kestus ja sisu, nagu on osutatud delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artiklis 3.\n— Põhimõtted, millega tagatakse piisavad ressursid järjepidevalt koolitatud ja kvalifitseeritud personali ning nende poolt osutatavate nõustamisteenuste valdkonnas nõustamiskogemuse ja usaldusväärsuse näol. Kõnealuse nõustamisega hõlmatud aspektid.\n— Liikmesriikide poolt tunnustatud ja rahastamiskõlblikud põllumajandustoodete, puuvilla või toiduainete kvaliteedi kavad, sealhulgas põllumajanduslike majapidamiste sertifitseerimise süsteemid, ja kinnitus selle kohta, et kõnealused kavad vastavad määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 16 lõike 1 alapunktis b sätestatud kriteeriumidele;\n— Rahastamiskõlblikud põllumajandustoodete vabatahtliku sertifitseerimise süsteemid, mis on saanud liikmesriikide tunnustuse, et vastavad liidu parimate tavade suunistele.\n— Mittetootlikud investeeringud;\n— integreeritud projektid;\n— rahastamiskõlblikud Natura 2000 alad ja muud rahastamiskõlblikud suure loodusliku väärtusega alad;\n— kirjeldus selle kohta, kuidas suunatakse toetus põllumajanduslikele majapidamistele vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 5 lõikes 2 osutatud prioriteedi kohta tehtud SWOT-analüüsile;\n— liidu õigusaktidega kehtestatud selliste uute nõuete loetelu, mille järgimiseks võib määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 17 lõike 6 alusel toetust anda;\n— vajaduse korral delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 13 punktis c osutatud energiatõhususe miinimumstandardid;\n— vajaduse korral delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 13 punktis e osutatud lävendid.\n5. Põllumajanduslike majapidamiste ja ettevõtluse areng (määruse (EL) nr 1305/2013 artikkel 19):\n— määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 1 punkti a alapunktis iii) osutatud väikese põllumajandusliku majapidamise määratlus;\n— määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 2 lõike 1 punktis s („tegevuse alustamise tähtpäev“) osutatud meetmete määratlus;\n— määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 4 viiendas lõigus osutatud ülemise ja alumise lävendi määratlus;\n— eritingimused toetuse andmiseks noortele põllumajandustootjatele, kes ei asu tegutsema põllumajandusliku majapidamise juhina vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 2 lõigetele 1 ja 2;\n— teave delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 2 lõikes 3 osutatud ajapikenduse kohaldamise kohta;\n— äriplaaniga seotud nõuete kokkuvõte;\n— eri meetmete võimalik ühendamine äriplaanis, mis võimaldab noore põllumajandustootja juurdepääsu kõnealustele meetmetele;\n— mitmekesistamisega hõlmatud valdkonnad.\n— Väiketaristu, sealhulgas väikesemahuline turismitaristu, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 20 lõike 1 punktis e;\n— vajaduse korral erand, mis tehakse investeeringutele lairibataristusse ja taastuvatesse energiaallikatesse, et oleks võimalik toetada ka suuremat taristut;\n— delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 13 punktis c osutatud energiatõhususe miinimumstandardid;\n— delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 13 punktis e osutatud lävendid.\n— Põllumajandusliku majapidamise selline suurus, millest suuremate puhul tuleb toetuse saamiseks esitada metsamajandamiskava või samaväärne dokument kooskõlas metsade säästva majandamise kavaga, ja selle suuruse põhjendus;\n— samaväärne dokument.\n— Liigid, alad ja meetodid, mida tuleb kasutada nõuetele mittevastava metsastamise vältimiseks, nagu on osutatud delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artikli 6 punktis a, sealhulgas selliste alade keskkonna- ja ilmastikutingimuste kirjeldus, mis on ette nähtud metsastamiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 6 punktile b;\n— delegeeritud määruse (EL) nr 807/2014 artiklis 6 osutatud keskkonnaalased miinimumnõuded.\n— Istutatavate puude miinimum- ja maksimumarv hektari kohta, küpsetes puistutes säilitatavate puude arv ning lubatud metsataimede liigid, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 23 lõikes 2;\n— toetatavatest süsteemidest saadav eeldatav keskkonnakasu.\n— Vajaduse korral selliste taimedele kahjuliket organismiliikide loetelu, mis võivad põhjustada loodusõnnetuse;\n— määrata kindlaks metsaalad, mis on asjakohases metsakaitsekavas liigitatud keskmise või suure põlenguriskiga aladeks;\n— kahjurite leviku ja haiguspuhangute vastu võetavate ennetusmeetmete korral asjaomase juhtumi kirjeldus koos teaduslike tõenditega, sealhulgas soovitused kahjurite ja haigustega tegelevatelt teadusorganisatsioonidelt.\n— Rahastamiskõlblike investeeringute liigid ja nende abil saavutatav keskkonnatulemus ja/või üldkasutusväärtus.\n— Rühmade ja organisatsioonide tunnustamise ametliku korra kirjeldus.\n— Asjaomased baaselemendid; see hõlmab määruse (EL) nr 1306/2013 ( 4 ) VI jaotise I peatükis kehtestatud asjakohaseid kohustuslikke nõudeid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 ( 5 ) artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktides ii ja iii sätestatud asjakohaseid kriteeriume ja miinimumtoiminguid, asjakohaseid väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse miinimumnõudeid ning muid asjakohaseid siseriikliku õigusega kehtestatud kohustuslikke nõudeid;\n— väetisi käsitlevad miinimumnõuded peavad muu hulgas sisaldama nitraaditundlikest piirkondadest väljaspool asuvate põllumajanduslike majapidamiste jaoks nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ ( 6 ) kohaselt kasutusele võetud hea tava koodekseid ja fosforisaastealaseid nõudeid; kasutatavate taimekaitsevahenditega seotud miinimumnõuded peavad muu hulgas sisaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/128/EÜ ( 7 ) kehtestatud integreeritud taimekaitse üldpõhimõtteid, nõuet, et toodete kasutamiseks oleks luba ja et koolituskohustus oleks täidetud, ohutu hoidmise nõudeid, pestitsiididega töötlemise seadmete kontrolli ning vee ja muude tundlike kohtade läheduses pestitsiidide kasutamist käsitlevaid eeskirju, nagu on kehtestatud siseriiklike õigusaktidega;\n— tabel, milles on näidatud seos põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste ja asjaomaste tavapäraste põllumajandustavade vahel ning võrdlustaseme asjaomased elemendid (baaselemendid), st maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisund ning kohustuslikud majandamisnõuded, väetistele ja taimekaitsevahenditele esitatavad miinimumnõuded, muud asjaomased riiklikud/piirkondlikud nõuded ning miinimumtoimingud;\n— põllumajanduse jaoks kadumisohus olevate kohalike tõugude ja geneetilisest erosioonist ohustatud taimede geneetiliste ressursside loetelu;\n— meetodite ning agronoomiliste eelduste ja parameetrite kirjeldus, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 28 lõikes 3 osutatud miinimumnõuete kirjeldus iga kohustuseliigi kohta, mis on võetud aluseks arvutustele, mis põhjendavad lisakulusid, võetud kohustuse tõttu saamata jäänud tulu ja tehingukulude määra; vajaduse korral kinnitus selle kohta, et meetodi puhul on võetud arvesse määruse (EL) nr 1307/2013 kohaselt antud toetust, sealhulgas kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetust, et välistada topeltrahastamine; vajaduse korral muude mõõtühikute teisendamise meetod vastavalt käesoleva määruse artiklile 9.\n— Asjaomased baaselemendid; see hõlmab määruse (EL) nr 1306/2013 VI jaotise I peatükis kehtestatud asjakohaseid kohustuslikke nõudeid, määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktides ii ja iii sätestatud asjakohaseid kriteeriume ja miinimumtoiminguid, asjakohaseid väetiste ja taimekaitsevahendite kasutuse miinimumnõudeid ning muid asjakohaseid siseriikliku õigusega kehtestatud kohustuslikke nõudeid;\n— meetodite ning agronoomiliste eelduste ja parameetrite kirjeldus, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 29 lõikes 2 osutatud miinimumnõuete kirjeldus iga kohustuseliigi kohta, mis on võetud aluseks arvutustele, mis põhjendavad lisakulusid, võetud kohustuse tõttu saamata jäänud tulu ja tehingukulude määra; vajaduse korral kinnitus selle kohta, et meetodi puhul on võetud arvesse määruse (EL) nr 1307/2013 kohaselt antud abi, sealhulgas kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade toetust, et välistada topeltrahastamine; vajaduse korral muude mõõtühikute teisendamise meetod vastavalt käesoleva määruse artiklile 9.\n— Natura 2000 alad: nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ ( 8 ) rakendamiseks kavandatud alad ning põllumajandustootjate kohustused, mis tulenevad vastavatest riikliku/piirkondliku juhtimise alastest sätetest;\n— kui kõnealuse meetme raames toetatakse muid piiritletud looduskaitsealasid, mille suhtes kohaldatakse keskkonnapiiranguid, tuleb täpsustada alad ja näidata, kuidas toetus aitab kaasa direktiivi 92/43/EMÜ artikli 10 rakendamisele;\n— veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused: maakasutusviisi olulised muudatused ja seosed Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ ( 9 ) („veepoliitika raamdirektiiv”) artiklis 13 osutatud veemajanduskava käsitlevate meetmeprogrammidega;\n— baaselemendid; Natura 2000 kohased toetused: see hõlmab määruse (EL) nr 1306/2013 artiklis 94 ja II lisa kohast maa head põllumajandus- ja keskkonnaseisundit ning määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktides ii ja iii osutatud asjaomaseid kriteeriume ja miinimumtoiminguid; veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused: see hõlmab määruse (EL) nr 1306/2013 VI jaotise I peatükis kehtestatud kohustuslikke standardeid ja määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktide ii ja iii kohaselt kehtestatud kriteeriume ja miinimumtoiminguid;\n— seos meetme rakendamise ja tähtsusjärjestatud rakenduskavade vahel (direktiivi 92/43/EMÜ artikli 8 lõige 4);\n— piirangud / ebasoodsad tingimused, mille alusel võib toetusi anda, ja kohustuslikud põllumajandustavad;\n— meetodite ja agronoomiliste eelduste kirjeldus, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 30 lõikes 3 osutatud, direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ kohaste selliste miinimumnõuete ning kõnealuse määruse artikli 30 lõikes 4 osutatud veepoliitika raamdirektiivi kohaste selliste miinimunõuete kirjeldus, mis on võetud aluseks arvutustele, mis põhjendavad lisakulusid ja saamatajäänud tulu, mis on tingitud ebasoodsatest tingimustest asjaomastel aladel seoses direktiivide 92/43/EMÜ ja 2009/147/EÜ ning veepoliitika raamdirektiivi rakendamisega; vajaduse korral kinnitus selle kohta, et meetodi puhul on võetud arvesse määruse (EL) nr 1307/2013 kohaselt antud toetust kliima- ja keskkonnasäästlike põllumajandustavade eest, et välistada topeltrahastamine.\n— Põllumajandusliku majapidamise suhtes kehtestatud lävend, mille alusel liikmesriik arvutab toetuse järk-järgulise vähenemise.\n— Alade kindlaksmääramisel kohaldatud kohaliku üksuse tasandi kirjeldus;\n— meetodi kohaldamise, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 32 osutatud kriteeriumide kirjeldus kõnealuses artiklis osutatud alade kolme kategooria piiritlemiseks, sealhulgas tasandamise kirjeldus ja tulemused looduslikust või muust konkreetsest eripärast tingitud piirangutega aladel (v.a mägialad).\n— Liikmesriikide ja liidu nõuded, mis vastavad määruse (EL) nr 1306/2013 VI jaotise I peatükis kehtestatud kohustuslikele standarditele;\n— meetodite ning agronoomiliste/zootehniliste eelduste ja parameetrite kirjeldus, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 33 lõikes 2 osutatud miinimumnõuete kirjeldus iga kohustuseliigi kohta, mis on võetud aluseks arvutustele, mis põhjendavad lisakulusid ja võetud kohustusest tõttu saamata jäänud tulu.\n— Põllumajandusliku majapidamise suurus, millest suuremate puhul tuleb toetuse saamiseks esitada metsamajandamiskava või samaväärne dokument;\n— samaväärne dokument;\n— riigi metsandusseadusega või muude asjakohaste siseriiklike õigusaktidega kehtestatud asjakohased kohustuslikud nõuded;\n— meetodite ning eelduste ja parameetrite kirjeldus, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 34 lõikes 2 osutatud miinimumnõuete kirjeldus iga kohustuseliigi kohta, mis on võetud aluseks arvutustele, mis põhjendavad lisakulusid ja võetud kohustuse tõttu saamata jäänud tulu.\n— Katseprojektide, klastrite, võrgustike, lühikeste tarneahelate ja kohalike turgude eripära.\n16. Riskijuhtimine (määruse (EL) nr 1305/2013 artiklid 36–39a)\n— Ülemäärase hüvitamise ärahoidmise mehhanismide kirjeldus.\n— Toetuskõlblike kindlustuslepingute tingimuste kirjeldus, mis hõlmab vähemalt järgmist:\nb) kindlustussummadest kaetavad konkreetsed majanduslikud kahjud;\n— eeskirjad, mille alusel arvutatakse toodangu osakaal, mis põllumajandustootja keskmisest aastatoodangust on hävinenud.\n— Rahastamiskorra ning ühisfondide loomise ja haldamise põhimõtted, mis hõlmavad eelkõige järgmist:\na) selliste ebasoodsate ilmastikutingimuste, looma- või taimehaiguste puhangute, kahjurite leviku või keskkonnajuhtumite loetelu, mille tõttu võib põllumajandustootjatele kahju hüvitada, sh vajaduse korral nende geograafiline ulatus;\nb) hindamiskriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, kas konkreetse sündmuse eest makstakse põllumajandustootjatele hüvitist;\nc) majanduslike kahjudena käsitatavate lisakulude arvutamise meetodid;\nd) halduskulude arvutamine;\ne) meetod, mille alusel arvutatakse toodangu osakaal, mis põllumajandustootja keskmisest aastatoodangust on hävinud;\nf) rahastamiskõlblike kulude mis tahes piirmäärad;\n— kui ühisfond maksab rahalist hüvitist kommertslaenust, siis kommertslaenu miinimum- ja maksimumkestus.\n— Rahastamiskorra, ühisfondide loomise ja haldamise ning põllumajandustootjatele hüvitiste maksmise põhimõtted, mis hõlmavad eelkõige järgmist:\na) halduskulude arvutamine;\nb) eeskirjad, mida kasutatakse sissetuleku vähenemise arvutamise meetodi kehtestamisel;\nc) rahastamiskõlblike kulude mis tahes piirmäärad;\n— Kogukonna juhitud kohaliku arengu selliste kohustuslike elementide kirjeldus, millest koosneb LEADER-meede: ettevalmistav toetus, tegevus kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia raames, kohaliku algatusrühma koostöömeetmete ettevalmistamine ja rakendamine, jooksvad kulud ja tegevuse elavdamise toetus, millele on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 35 lõikes 1;\n— määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 43 osutatud LEADER-stardikomplekti kui konkreetset tüüpi ettevalmistava toetuse (kui see on asjakohane) kasutamise kirjeldus;\n— määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 44 lõikes 3 osutatud LEADER-koostööprojektide jaoks jooksvate taotluste süsteemi kirjeldus;\n— kohaliku arengu strateegia valiku menetlus ja ajakava;\n— määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 33 lõikes 6 sätestatud piiridest välja jääva elanikkonna arvuga kohaliku arengu strateegia geograafiliste alade valimise põhjendus;\n— kooskõlastamine muude Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seoses kogukonna juhitud kohaliku arenguga, sealhulgas see, kuidas on lahendatud juhtfondi võimalik kasutamine, ning kõigi ülemaailmsete vastastikuste täiendavustega ESI fondide vahel ettevalmistava toetuse rahastamisel;\n— võimalus teha ettemakseid või mitte;\n— korraldusasutuse, makseasutuse ja LEADERi kohalike tegevusrühmade ülesanded, eelkõige seoses määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 34 lõike 3 punktis b osutatud mittediskrimineeriva ja läbipaistva valikumenetluse ning tegevuste objektiivsete valikukriteeriumidega;\n— selliste ettenähtud kooskõlastusmehhanismide ja vastastikuste täiendavuste kirjeldus, mis on tagatud muude maaelu arengu meetmete raames toetatud tegevusega, eelkõige seoses järgmisega:\n— investeeringud mittepõllumajanduslikku tegevusse ja ettevõtluse alustamise toetus määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 alusel,\n— määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 20 kohased investeeringud ja\n— määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 35 kohane koostöö, eelkõige kohaliku arengu strateegia rakendamine avaliku ja erasektori partnerluse kaudu.\nHindamiskava, mis sisaldab järgmisi jagusid\na) vajalik tegevus selleks, et hinnata määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 5 osutatud maaelu arengu programmi kõigi prioriteetide panust kõnealuse määruse artiklis 4 sätestatud eesmärkide saavutamisse, tulemus- ja mõjunäitajate väärtuste, analüüsi netomõju ning valdkondlike küsimuste (sh allprogrammid), valdkondadevaheliste küsimuste, riiklike maaeluvõrgustike ja kohaliku arengu strateegia panuse hindamine;\nb) kohaliku algatusrühma tasandil tehtava hindamise jaoks kavandatud toetus;\nc) programmispetsiifilised elemendid, nagu meetodite väljatöötamiseks või konkreetsete poliitikavaldkondade käsitlemiseks vajalik töö.\nRahastamiskava, mis koosneb eraldi struktureeritud tabelitest, milles esitatakse:\ni) määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 59 lõikes 3 osutatud kõikide piirkonnaliikide kaupa;\nii) määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 59 lõike 4 punktis f osutatud koguste ja kõnealuse määruse artikli 58 lõike 6 kohaste EAFRD-le ülekantud vahendite kaupa,\niii) määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 20 kohaselt tulemusreservi eraldatud vahendite kaupa;\nühtne EAFRD toetusmäär kõikide meetmete jaoks piirkonnaliikide kaupa, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 59 lõikes 3;\njaotus EAFRD eri osalusmääraga meetmete ja tegevusliikide kaupa:\ni) liidu kogutoetus, EAFRD osaluse määr ja liidu kogutoetuse soovituslik jaotus sihtvaldkondade kaupa ( 10 ),\nii) määruse (EL) nr 1305/2013 artiklites 17 ja 30 osutatud meetmete puhul kõnealuse määruse artikli 59 lõikes 6 osutatud tegevusliikidele liidu eelarvest ette nähtud kogutoetus,\niii) tehnilise abi jaoks liidu eelarvest ette nähtud kogutoetus ja EAFRD osaluse määr, mida on kasutatud kooskõlas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 51 lõikega 3,\niv) liidu kogutoetus ja EAFRD osaluse määr toetusesaajate õiguslike kohustustega seotud kulude jaoks, mis on tehtud määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaste meetmete raames ja mis ei kajastu programmitöö perioodil 2014–2020,\nv) tegevuste puhul, mida rakendatakse vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 37, kui minimaalne piirmäär on 20 %, ning tegevuste puhul, mida rakendatakse vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 punktile 39a, liidu toetuse soovituslik kogusumma ja soovituslik toetusmäär.\nMääruses (EL) nr 1306/2013 artiklis 36 osutatud vahemaksete, artiklis 37 osutatud lõppmaksete ning kõnealuse määruse artiklis 51 osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise puhul tuleb asjaomase programmi rahastamiskõlblikele avaliku sektori kulude puhul järgida EAFRD toetust meetme tasandil;\nLiidu kogutoetuse soovituslik jaotus meetmete kaupa iga allprogrammi kohta.\nIndikaatorkava, mis koosneb eraldi struktureeritud tabelitest, milles esitatakse järgmised andmed\na) Kvantifitseeritud eesmärgid koos sihtvaldkonnas võetavate valitud meetmete kavandatud väljundite ja riiklike kogukuludega sihtvaldkondade kaupa.\nb) Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 5 lõikes 4 ja artikli 5 lõike 5 alapunktides d ja e kehtestatud prioriteetide eesmärkide üksikasjalik arvutus põllumajanduse ja metsanduse jaoks.\nc) Meetmete kvalitatiivne lisapanus muudesse sihtvaldkondadesse.\nRiigiabi hindamiseks vajalikud elemendid\nTeave vastastikuse täiendavuse kohta, mis sisaldab järgmisi jagusid\n1) Nende vahendite kirjeldus, mis aitavad saavutada järgmiste elementide omavahelise täiendavuse ja kooskõla:\n— muud liidu vahendid, eelkõige ESI fondid ja 1. sammas, sealhulgas keskkonnasäästlikkuse suurendamine, ning muud ühise põllumajanduspoliitika vahendid;\n— kui liikmesriik on otsustanud esitada määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 6 lõikes 2 osutatud riikliku programmi ja piirkondlikud kavad, tuleb näidata nende vaheline vastastikune täiendavus.\n2) Vajaduse korral teave vastastikuse täiendavuse kohta muude liidu rahastamisvahenditega, sealhulgas programmiga LIFE ( 11 ).\nProgrammi rakenduskord, mis sisaldab järgmisi jagusid:\na) Kõik liikmesriigi poolt määratud asutused, millele on osutatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 65 lõikes 2, ja määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti m alapunktis i osutatud juhtimis- ja kontrollistruktuuri ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 74 lõikes 3 osutatud korra kokkuvõtlik kirjeldus.\nb) Seirekomitee kavandatav koosseis.\nc) Sätted, millega tagatakse programmi avaldamine, sealhulgas riikliku maaeluvõrgustiku kaudu, viidates artiklis 13 osutatud teavitamis- ja avalikustamismeetmetele.\nd) Nende mehhanismide kirjeldus, millega tagatakse ühtsus LEADERi raames rakendatud kohaliku arengu strateegialahenduste, määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 35 osutatud meetme „Koostöö” raames kavandatud tegevuse ja kõnealuse määruse artiklis 20 osutatud meetme „Põhiteenused ja külauuendus maapiirkondades” vahel ning muude ESI fondide vahel.\ne) Nende meetmete kirjeldus, millega vähendatakse halduskoormust määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõikes 1 osutatud toetusesaajate jaoks.\nf) Kirjeldus, kuidas kasutatakse tehnilist abi, sealhulgas programmi ja selle rakendamisega seotud ettevalmistus-, juhtimis-, seire-, hindamis-, teavitus- ja kontrollimeetmed ning eelnevaid ja järgnevaid programmiperioode käsitlev tegevus, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 59 lõikes 1.\nPartnerite kaasamise meetmed\na) riikliku maaeluvõrgustiku loomise protsess ja ajakava;\nb) riikliku maaeluvõrgustiku kavandatud organisatsiooniline struktuur, täpsemalt organisatsioonide ja asutuste kaasatus maaelu arengusse, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 54 lõikes 1 osutatud partnerite kaasamine ja võrgustikutöö soodustamine;\nc) riikliku maaeluvõrgustiku selliste peamiste tegevusliikide kokkuvõtlik kirjeldus, mis on kooskõlas programmi eesmärkidega;\nd) riikliku maaeluvõrgustiku loomiseks ja tegevuseks olemas olevad vahendid.\nTõendatavuse, kontrollitavuse ja vigade esinemise riski eelhindamine\n— Korraldusasutuse ja makseasutuse kinnitus maaelu arengu programmi alusel toetatavate meetmete tõendatavuse ja kontrollitavuse kohta.\n— Määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 62 lõikes 2 osutatud sõltumatult tegutseva asutuse kinnitus standardkulude, lisakulude ja saamata jäänud tulu arvutuste piisavuse ja õigsuse kohta.\n— Üleminekutingimuste kirjeldus meetmete kaupa.\n— Soovituslik ülekandmistabel.\na) SWOT-metoodikal põhinev analüüs, mis sisaldab järgmisi jagusid:\ni) valdkondliku allprogrammi terviklik üldkirjeldus üldiste ja programmispetsiifiliste taustanäitajate ning kvalitatiivse teabe põhjal;\nii) valdkondliku allprogrammi temaatikaga seotud tugevad küljed;\niii) valdkondliku allprogrammi temaatikaga seotud nõrgad küljed;\niv) valdkondliku allprogrammi temaatikaga seotud võimalused;\nv) valdkondliku allprogrammi temaatikaga seotud ohud.\nb) Vajaduste hindamine SWOT-analüüsi käigus saadud tõendite põhjal iga prioriteetse ja sihtvaldkonna ning kõigi kolme valdkondadevahelise teema kohta (keskkond, kliimamuutuste leevendamine ja nendega kohanemine, innovatsioon), mida valdkondlikus allprogrammis käsitletakse.\na) Kui kõiki punkti 20.1 alapunktis b kindlaks tehtud vajadusi ei ole võimalik käsitleda valdkondlikus allprogrammis, tuleb esitada käsitletavate vajaduste ning eesmärkide, prioriteetide ja sihtvaldkondade valiku põhjendus, lähtudes SWOT-analüüsi ja vajaduste hindamise käigus saadud tõenditest.\nb) Iga sihtvaldkonna puhul, mida valdkondlikus allprogrammis käsitletakse, võetud maaelu arengu meetmete kombinatsioon ja põhjendus, sealhulgas põhjendus meetmetele eraldatud rahaliste vahendite kohta ja rahaliste ressursside piisavuse kohta seatud eesmärkide saavutamiseks, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktides ii ja iii. Sekkumisloogikasse kaasatud meetmete kombinatsioon põhineb SWOT-analüüsi käigus saadud tõenditel ning vajaduse korral punktis a osutatud põhjendustel ja vajaduste prioriseerimisel.\nc) Kirjeldus, kuidas käsitletakse valdkondadevahelisi teemasid, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 8 lõike 1 punkti c alapunktis v osutatud erinõuded.\nd) Sekkumisloogikat käsitlev kokkuvõttev tabel, milles on näidatud allprogrammi jaoks valitud prioriteedid ja sihtvaldkonnad, kvantifitseeritud eesmärgid ja nende saavutamiseks kasutatavate meetmete kombinatsioon, sealhulgas kavandatavad kulud. Kokkuvõttev tabel koostatakse automaatselt punkti 5 alapunktis b ja punktis 11 esitatud teabe põhjal ja selles kasutatakse SFC 2014 näitajaid.\nIndikaatorkava, mis koosneb eraldi struktureeritud tabelitest, milles esitatakse järgmised andmed.\na) Raamistikuga hõlmatud geograafiline ala\nb) Piirkondade klassifikatsioon\n1) Rohkem kui ühe meetme suhtes kohaldatavate üldtingimuste kirjeldus, sh vajaduse korral maapiirkonna kindlaks määramine, baasväärtused, nõuetele vastavus, rahastamisvahendite ja ettemaksete kavandatud kasutus.\n2) Meetmete kirjeldus, sealhulgas:\nb) meetme üldkirjeldus, sealhulgas selle sekkumisloogika põhimõtted ja panus sihtvaldkondade ja valdkondadevaheliste eesmärkide saavutamisesse;\nc) ulatus, toetusmäär, rahastamiskõlblikud toetusesaajad, ja kui see on asjakohane, siis summa või toetuse arvutamise metoodika allmeetme kaupa ja/või vajaduse korral tegevuse liigi kaupa. Iga tegevusliigi kohta täpsustatud rahastamiskõlblikud kulud, rahastamiskõlblikkuse tingimused, kohaldatavad summad ja toetusmäärad ning valikukriteeriumide määramise põhimõtted. Kui toetust antakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 4 esimese lõigu punktide a ja b kohaselt rakendatud rahastamisvahendile, esitada rahastamisvahendi liigi kirjeldus, lõplike toetusesaajate üldkategooriad, rahastamiskõlblike kulude üldkategooriad, toetuse ülemmäär ja valikukriteeriumide määramise põhimõtted;\nd) meetmete tõendatavuse ja kontrollitavuse üldpõhimõtted ja vajaduse korral toetussumma arvutamise metoodika;\ne) asjakohasel juhul 1. osa punkti 8 alapunktis 2 osutatud iga meetme kirjeldus.\na) Riikliku maaeluvõrgustiku programmi arendamise tähtsaimate etappidega seotud protsessi kirjeldus, sh põhisündmuste ajastus ja vahearuanded.\nb) Struktureeritud tabel, mis sisaldab eelhindamise tulemusel esitatud soovitusi ja seda, kuidas neid on arvesse võetud.\nc) Riikliku maaeluvõrgustiku programmi lisatakse eelhindamise täielik aruanne.\nRahastamiskava, milles esitatakse järgmised andmed:\na) Iga-aastane EAFRD toetus.\nb) Lidu kogutoetus ja EAFRD osaluse määr.\nc) Järelevalve- ja hindamissüsteemi kirjeldus.\na) riikliku maaeluvõrgustiku loomise menetlus ja ajakava;\nb) riikliku maaeluvõrgustiku kavandatud loomine ja tegevus, täpsemalt organisatsioonide ja asutuste kaasatus maaelu arengusse, sealhulgas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 54 lõikes 1 osutatud partnerite kaasamine ja võrgustikutöö soodustamine.\n3.1. Riskiennetamine ja -juhtimine: selliste riiklike või piirkondlike riskihinnangute olemasolu suurõnnetuste likvideerimise juhtimiseks, milles arvestatakse kliimamuutustega kohanemist\n— Rakendatud on riiklikku või piirkondlikku riskihindamist, mis hõlmab järgmisi elemente:\n— riskihindamisprotsessi, -metoodika ja -meetodite ning sellekohaste mittetundlike andmete kirjeldus ning investeeringute prioriseerimise riskipõhiste kriteeriumide kirjeldus;\n— ühe ja mitme riskiga stsenaariumide kirjeldus;\n— vajaduse korral kliimamuutustega kohanemise riiklike strateegiatega arvestamine.\n4.1. Maa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisund: määruse (EL) nr 1306/2013 VI jaotise I peatüki kohases maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardid kehtestatakse liikmesriigi tasandil\n— Maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardid on määratletud siseriiklikus õiguses ja täpsustatud programmides\n4.2. Väetistele ja taimekaitsevahenditele esitatavad miinimumnõuded: määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise I peatüki artikli 28 kohased väetistele ja taimekaitsevahenditele esitatavad miinimumnõuded määratletakse liikmesriigi tasandil\n— Määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise I peatüki kohased väetistele ja taimekaitsevahenditele esitatavad miinimumnõuded on täpsustatud programmides\n4.3. Muud asjaomased siseriiklikud standardid: asjaomased kohustuslikud siseriiklikud standardid on sel eesmärgil määratletud määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise I peatüki artiklis 28\n— Vastavad kohustuslikud siseriiklikud standardid on täpsustatud programmides\n5.1. Energiatõhusus: võetud on meetmeid energia lõpptarbimise tõhususe kulutõhusa parandamise edendamiseks ja kulutõhusate investeeringute tegemiseks energiatõhususse hoonete ehitamisel ja renoveerimisel.\n— Meetmed on järgmised:\n— meetmed, millega tagatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/31/EL (1) artiklite 3, 4 ja 5 kohased ehitiste energiatõhususe miinimumnõuded;\n— meetmed, mida on vaja direktiivi 2010/31/EL artikli 11 kohase hoonete energiamärgise väljastamise süsteemi kehtestamiseks;\n5.2. Veesektor: a) sellise veehinnapoliitika olemasolu, mis tagab kasutajatele piisavad stiimulid veeressursside tõhusaks kasutamiseks, ning b) eri veekasutusviiside piisav panus veeteenuste kulude katmisse programmidega toetatavate investeeringute jaoks heakskiidetud vesikonna majandamise kavas kehtestatud määra kohaselt.\n5.3. Taastuvenergia: võetud on meetmeid taastuvatest energiaallikatest saadud energia tootmise ja jaotamise edendamiseks (4).\n— Kooskõlas direktiivi 2009/28/EÜ artikli 14 lõikega 1 ning artikli 16 lõigetega 2 ja 3 on rakendatud läbipaistvad toetuskavad, seatud prioriteedid elektrivõrkudele juurdepääsul või tagatud juurdepääsul ja dispetšjuhtimises, kehtestatud tehniliste kohanduste kulude kandmise ning jagamise standardeeskirjad, mis on avalikustatud.\n— Liikmesriik on võtnud vastu riikliku taastuvenergia rakenduskava kooskõlas direktiivi 2009/28/EÜ artikliga 4.\n6.1. Järgmise põlvkonna võrgu taristu: selliste riiklike või piirkondlike järgmise põlvkonna võrgu kavade olemasolu, milles võetakse arvesse piirkondlikke meetmeid liidu kiire internetiühenduse eesmärkide saavutamiseks, pöörates tähelepanu valdkondadele, kus turg ei paku avatud taristut taskukohase hinnaga ega kvaliteediga vastavalt liidu konkurentsi- ja riigiabi-eeskirjadele, ning pakutakse haavatavatele elanikkonnarühmadele kättesaadavaid teenuseid.\n— Rakendatud on riiklik või piirkondlik järgmise põlvkonna võrgu kava, mis sisaldab järgmist:\n— majandusanalüüsil põhinev taristuinvesteeringute kava, milles võetakse arvesse avaliku ja erasektori olemasolevat taristut ja kavandatud investeeringuid;\n— jätkusuutliku investeerimise mudelid, mis suurendavad konkurentsi ja tagavad juurdepääsu avatud, taskukohasele, kvaliteetsele ja tulevikuks hästi ette valmistatud infrastruktuurile ning teenustele;\n— erasektori investeeringute stimuleerimise meetmed.\n(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/31/EL, 19. mai 2010, hoonete energiatõhususe kohta (ELT L 153, 18.6.2010, lk 13).\n(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/27/EL, 25. oktoober 2012, milles käsitletakse energiatõhusust, muudetakse direktiive 2009/125/EÜ ja 2010/30/EL ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8/EÜ ja 2006/32/EÜ (ELT L 315, 14.11.2012, lk 1).\n(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/32/EÜ, 5. aprill 2006, mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/76/EMÜ (ELT L 114, 27.4.2006, lk 64).\n(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/28/EÜ, 23. aprill 2009, taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ning direktiivide 2001/77/EÜ ja 2003/30/EÜ muutmise ja hilisema kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 140, 5.6.2009, lk 16).\n— Selliste asutuste personali koolitamise kord, mis on seotud ESI fondide haldamise ja järelevalvega liidu diskrimineerimisvastase õiguse ja poliitika valdkonnas.\n— selliste asutuste personali koolitamise kord, mis on seotud ESI fondide haldamise ja järelevalvega soolise võrdõiguslikkuse alase liidu õiguse ja poliitika ning soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas.\nHaldussuutlikkuse olemasolu, et rakendada ja kohaldada ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ESI fondide valdkonnas vastavalt nõukogu otsusele 2010/48/EÜ (1).\n— Kord, millega tagatakse järelevalve selle üle, kuidas on rakendatud ÜRO puuetega inimeste konventsiooni artiklit 9 ESI fondide suhtesprogrammide ettevalmistamise ja rakendamise etapis.\n— haldussuutlikkuse tagamine liidu riigihanke-eeskirjade rakendamisel ja kohaldamisel.\n— haldussuutlikkuse tagamine liidu riigiabieeskirjade rakendamisel ja kohaldamisel.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (2) (keskkonnamõju hindamine) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/42/EÜ (3) (keskkonnamõju strateegiline hindamine) tõhusa kohaldamise kord.\n— Piisava haldussuutlikkuse tagamise kord.\n— rakendatud on menetlused selleks, et kõikide programmist rahastatavate tegevusvaldkondade puhul võetakse kasutusele tõhus näitajate süsteem.\n(1) Nõukogu otsus, 26. november 2009, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).\n(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/92/EL, 13. detsember 2011, teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).\n(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/42/EÜ, 27. juuni 2001, teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).\nLoomade loomühikutesse (LÜ) ümberarvutamise määrad (artikli 9 lõiked 1 ja 2)\n(1) Pullid, lehmad ja muud üle kahe aasta vanused veised ning üle kuue kuu vanused hobuslased\n(2) Kuus kuud kuni kaks aastat vanad veised\n(3) Alla kuue kuu vanused veised\n(4) Lambad ja kitsed\n(5) Aretusemised > 50 kg\n(6) Muud sead\n(8) Muud kodulinnud\nKäesolevas tabelis esitatud loomade liikide või alamliikide puhul võib loomühikutesse arvutamise määrasid erandkorras suurendada või vähendada, võttes arvesse teaduslikke tõendeid, mida tuleb maaelu arengu programmides selgitada ja nõuetekohaselt põhjendada.\nErandkorras võib lisada muid loomaliike. Kõigi selliste liikide loomühikutesse ümberarvutamise määrade kehtestamisel võetakse arvesse konkreetseid asjaolusid ja teaduslikke tõendeid, mida tuleb maaelu arengu programmides selgitada ja nõuetekohaselt põhjendada.\na) strateegia eesmärgid ja sihtrühmad;\nb) teabe- ja avalikustamismeetmete sisu kirjeldus;\nc) strateegia kavandatav eelarve;\nd) teavitamis- ja avalikustamismeetmete rakendamise eest vastutavate haldusasutuste, sealhulgas inimressursside kirjeldus;\ne) riikliku maaeluvõrgustiku rolli kirjeldus ja teave selle kohta, kuidas määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 54 lõike 3 punktis vi osutatud teavituskava aitab kaasa strateegia rakendamisele;\nf) kirjeldus selle kohta, kuidas hinnatakse teavitamis- ja avalikustamismeetmeid poliitikaraamistiku, programmide ja tegevusvaldkondade nähtavuse ja teadvustamise seisukohast ning EAFRD ja liidu etendatava rolli valguses;\ng) iga-aastane ajakohastamine, milles kirjeldatakse järgmisel aastal võetavaid teavitamis- ja avalikustamismeetmeid.\na) rahastamisvõimalused ja projektikonkursid maaelu arengu programmide raames;\nb) haldusmenetlused, mida tuleb järgida toetuse saamiseks maaelu arengu programmi raames;\nc) rahastamistaotluse läbivaatamise kord;\nd) toetuskõlblikkuse tingimused ja/või rahastatavate projektide valimise ja hindamise kriteeriumid;\ne) nende isikute või riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi kontaktisikute nimed, kes võivad anda teavet maaelu arengu programmide läbiviimise ning tegevusvaldkondade valimise ja hindamise kriteeriumide kohta;\nf) toetusesaajate kohustus teavitada avalikkust tegevuse eesmärgist ning EAFRDst tegevusele antavast toetusest kooskõlas 1. osa 2. jaoga. Korraldusasutus võib nõuda potentsiaalsetelt toetusesaajatelt taotlustes tegevuse suurusega proportsionaalse teavitamistegevuse väljapakkumist;\ng) kaebuste käsitlemise kord vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 74 lõikele 3.\na) määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 5 osutatud partnerid;\nb) Euroopa kohta teavet jagavad infokeskused ning komisjoni esindused ja Euroopa Parlamendi infobürood liikmesriikides;\nc) haridus- ja teadusasutused.\nKõikides toetusesaaja teabe- ja teavitamismeetmetes tunnustatakse EAFRDst tegevusele antud toetust järgmisega:\na) liidu embleem;\nb) viide EAFRD toetusele.\nTegevuse ajal teavitab toetusesaaja üldsust EAFRDst saadud toetusest järgmiselt:\na) kui toetusesaajal on kutsealaseks kasutamiseks mõeldud veebisait, esitatakse sellel tegevuse lühikirjeldus, millest ilmneb seos veebisaidi eesmärgi ja tegevusele ettenähtud toetuse vahel (proportsionaalne toetuse tasemega), sealhulgas tegevuse eesmärgid ja tulemused, tõstes esile liidu rahalist toetust;\nb) punkti c alla mittekuuluvate tegevuste puhul, millele antav avaliku sektori toetus kokku ületab 50 000 eurot, paigutatakse üldsusele hõlpsasti nähtavasse kohta vähemalt üks plakat (vähemalt suuruses A3) või selgitav tahvel, millel on teave projekti kohta, tõstes esile liidu rahalist toetust. Liikmesriigid võivad siiski otsustada, et seda nõuet ei kohaldata või et künnist suurendatakse määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 21 lõike 1 punktide a ja b kohaste tegevuste (seoses saamata jäänud tulu ja hoolduskuludega) ning artiklite 28–31, 33, 34 ja 40 kohaste tegevuste puhul. Liikmesriigid võivad ka otsustada, et seda nõuet ei kohaldata või et künnist suurendatakse tegevuste puhul, mis ei ole seotud investeeringuga, kuna rahastatud tegevuse laad ei võimalda leida plakati või tahvli jaoks sobivat asukohta. Selgitav tahvel paigaldatakse ka LEADERi raames rahastatavate kohalike tegevusrühmade asukohta;\nc) paneb üles üldsusele hõlpsasti nähtavas kohas märkimisväärsete mõõtmetega ajutise stendi iga tegevuse kohta, mis seisneb taristu või ehitustööde rahastamises, mille puhul avaliku sektori kogutoetus tegevusele ületab 500 000 eurot.\ni) avaliku sektori kogutoetus tegevusele ületab 500 000 eurot;\nii) tegevus seisneb füüsilise eseme ostmises või taristu või ehitustegevuse rahastamises.\na) liidu embleem vastavalt graafilistele standarditele, nagu on esitatud veebisaidil http://europa.eu/abc/symbols/emblem/download_en.htm, koos selgitusega liidu osaluse kohta järgmise märkega:\nb) LEADERi raames rahastatavate tegevuste ja meetmete puhul LEADERi logo:\na) viidet EAFRD toetusele vähemalt avalehel;\nb) hüperlinki komisjoni veebilehele EAFRD kohta.\nTööhõive määr ( *1 )\nSKP elaniku kohta (*1)\nVaesuse määr (*1)\nPõllumajanduslik faktortulu (*1)\nPõllumajanduslik ettevõtjatulu (*1)\nPõllumajanduse kogutootlikkus (*1)\nLooduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega alad\nPõllumajandusmaal elavate lindude indeks (FBI) (*1)\nSuure loodusväärtusega põllumajandustootmine (*1)\nVeevõtt põllumajanduses (*1)\nVee kvaliteet (*1)\nMulla orgaaniline aine põllumaal (*1)\nMulla vee-erosioon (*1)\nKasvuhoonegaaside heitkogus põllumajandusest (*1)\nmuutus toetatud põllumajanduslike majapidamiste põllumajandustoodangus/aasta tööühikus (AWU) (sihtvaldkond 2A) ( *2 )\nveekasutuse tõhustamine põllumajanduses maaelu arengu programmi raames toetust saanud projektide puhul (sihtvaldkond 5A) (*2)\nenergiakasutuse tõhustamine põllumajanduses ja toiduainetetööstuses maaelu arengu programmi raames toetust saanud projektide puhul (sihtvaldkond 5B) (*2)\ntänu toetatud projektidele toodetud taastuvenergia (sihtvaldkond 5C) (*2)\nkogus, mille võrra on vähendatud metaani- ja N2O-heidet (sihtvaldkond 5D) (*2)\nRkogus, mille võrra on vähendatud ammoniaagiheidet (sihtvaldkond 5D) (*2)\nRiiklikud kulutused kokku (1)\n(*1) See näitaja vastab komisjoni 7. märtsi 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 (millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga) (ELT L 69, 8.3.2014, lk 65) artikli 5 lõikes 2 kehtestatud tulemusraamistiku näitajale.\n1. Sihtvaldkond 1A: kuidas on maaelu arengu programm toetanud innovatsiooni ja koostöö edendamist ning teadmistebaasi arendamist maapiirkondades?\n2. Sihtvaldkond 1B: kuidas on maaelu arengu programm toetanud põllumajanduse, toidu tootmise ja metsanduse ning teadusuuringute ja innovatsiooni vaheliste sidemete tugevdamist, sealhulgas seoses parema keskkonnajuhtimise ja tulemuslikuma keskkonnategevusega?\n3. Sihtvaldkond 1C: kuidas on maaelu arengu programm toetanud elukestvat ja kutseõpet põllumajandus- ja metsandussektoris?\n4. Sihtvaldkond 2A: kuidas on maaelu arengu programm toetanud põllumajanduslike majapidamiste majandustegevuse tulemuslikumaks muutmist ning nende ümberkorraldamist ja ajakohastamist, eelkõige eesmärgiga suurendada turul osalemist ja turule orienteeritust ning põllumajandusliku tegevuse mitmekesistamist?\n5. Sihtvaldkond 2B: kuidas on maaelu arengu programm toetanud piisavalt kvalifitseeritud põllumajandustootjate põllumajandussektorisse sisenemist ja eelkõige põlvkondadevahetust?\n6. Sihtvaldkond 3A: kuidas on maaelu arengu programm toetanud toormetootjate konkurentsivõime parandamist nende parema integreerimise abil põllumajanduslike toiduainete tarneahelasse põllumajandustoodetele lisandväärtust andvate kvaliteedikavade, kohalike turgude edendamise ja lühikeste tarneahelate, tootjarühmade ja tootmisharudevaheliste organisatsioonide kaudu?\n7. Sihtvaldkond 3B: kuidas on maaelu arengu programm toetanud põllumajanduslike majapidamiste riskiennetamist ja -juhtimist?\n8. Sihtvaldkond 4A: kuidas on maaelu arengu programm toetanud elurikkuse ennistamist, säilitamist ja parandamist, sealhulgas Natura 2000 aladel ja looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladel, ning suure loodusliku väärtusega põllumajanduse ja Euroopa maastike seisundi ennistamist, säilitamist ja parandamist?\n9. Sihtvaldkond 4B: kuidas on maaelu arengu programm toetanud veemajanduse, sh väetiste ja pestitsiidide kasutamise, parandamist?\n10. Sihtvaldkond 4C: kuidas on maaelu arengu programm toetanud mullaerosiooni tõkestamist ja mulla majandamise parandamist?\n11. Sihtvaldkond 5A: kuidas on maaelu arengu programm toetanud veekasutuse tõhustamist põllumajanduses?\n12. Sihtvaldkond 5B: kuidas on maaelu arengu programm toetanud energiakasutuse tõhustamist põllumajanduses ja toiduainetetööstuses?\n13. Sihtvaldkond 5C: kuidas on maaelu arengu programm toetanud taastuvate energiaallikate, kõrvalsaaduste, jäätmete, jääkide ja muude toiduks mittekasutatavate toorainete pakkumist ja kasutamist biomajanduse edendamise eesmärgil?\n14. Sihtvaldkond 5D: kuidas on maaelu arengu programm toetanud põllumajanduses tekkiva kasvuhoonegaaside ja ammoniaagiheite vähendamist?\n15. Sihtvaldkond 5E: kuidas on maaelu arengu programm toetanud põllumajanduses ja metsanduses CO2 säilitamise ja sidumise edendamist?\n16. Sihtvaldkond 6A: kuidas on maaelu arengu programm toetanud tegevusvaldkondade mitmekesistamist, väikeettevõtete loomist ja arendamist ning töökohtade loomist?\n17. Sihtvaldkond 6B: kuidas on maaelu arengu programm toetanud maapiirkondade arengut?\n18. Sihtvaldkond 6C: kuidas on maaelu arengu programm toetanud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kättesaadavuse, kasutamise ja kvaliteedi parandamist maapiirkondades?\n19. Kuidas on prioriteetide ja sihtvaldkondade koostoime suurendanud maaelu arengu programmi tulemuslikkust?\n20. Kuidas on tehniline toetus aidanud kaasa määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 59 ja määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 51 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele?\n21. Kuidas on riiklik maaeluvõrgustik aidanud kaasa määruse (EL) nr 1305/2013 artiklis 54 lõikes 2 sätestatud eesmärkide saavutamisele?\n22. Kuidas on maaelu arengu programm aidanud kaasa strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärgi saavutamisele suurendada 20 - 64aastaste inimeste tööhõive määra vähemalt 75 %ni?\n23. Kuidas on maaelu arengu programm aidanud kaasa strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärgi saavutamisele investeerida 3 % ELi SKPst teadus- ja arendustegevusse ning innovatsiooni?\n24. Kuidas on maaelu arengu programm aidanud kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele ning strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärgi saavutamisele vähendada kasvuhoonegaaside heidet 1990. aasta tasemega võrreldes vähemalt 20 % või sobivate tingimuste korral 30 % ning suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu meie energia lõpptarbimises 20 %ni ja energiatõhusust 20 %?\n25. Kuidas on maaelu arengu programm aidanud kaasa strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärgi saavutamisele vähendada allpool riiklikku vaesuspiiri elavate eurooplaste arvu?\n26. Kuidas on maaelu arengu programm aidanud kaasa keskkonnaseisundi parandamisele ja ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia eesmärgi saavutamisele peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja ökosüsteemiteenuste halvenemine ning taastada neid?\n27. Kuidas on maaelu arengu programm aidanud kaasa ÜPP eesmärgile suurendada põllumajanduse konkurentsivõimet?\n28. Kuidas on maaelu arengu programm aidanud kaasa ÜPP eesmärgile tagada loodusvarade jätkusuutlik majandamine ja kliimameetmete võtmine?\n29. Kuidas on maaelu arengu programm aidanud kaasa ÜPP eesmärgile saavutada maapiirkondade majanduse ja kogukondade tasakaalustatud territoriaalne areng, sealhulgas tööhõive loomine ja säilitamine?\n30. Kuidas on maaelu arengu programm toetanud innovatsiooni edendamist?\n1) kõiki ühisnäitajaid käsitlevad teabelehed, sealhulgas näitaja määratlus; seos sekkumisloogikaga; mõõtühik; väärtuste saamiseks kasutatud metoodika; nõutud andmed ja andmeallikad; teave andmete kogumise kohta, sealhulgas vastutav organ ja andmete kogumise sagedus; aruandlusnõuded;\n2) metodoloogilised suunised liikmesriikidele ja hindajatele, et järgida seire- ja hindamisnõudeid. Need suunised hõlmavad eri komponente, sealhulgas hindamismeetodeid ja -strateegiat, ning erivaldkondade jaoks ettenähtud toetust, nt kogukonna juhitud kohaliku arengu hindamine;\n3) maaelu arengu programmide eelhindamise suunised, mis hõlmavad eelhindamise eesmärki, osalejate kaasamise protsessi ja nende rolle, ning eelhindamise ulatust ja metodoloogilise abi pakkumist sobivate lähenemisviiside ja meetodite ning soovituslike vormide kohta;\n4) hindamiskava koostamise suunised, mis hõlmavad hindamiskava eesmärki ja kasu, lisatavaid elemente ja asjakohaseid toiminguid soovituste koostamiseks. Käsitletakse juhtimis- ja rakendamiskaalutlusi ning soovituslikke vorme hindamise eri aspektide kohta;\n5) representatiivsete näitajate kasutamise ja koostamise suunised, mis on suunatud eelkõige piirkondlikele maaelu arengu programmidele ja milles kirjeldatakse võrdlusnäitajate eesmärki ja omadusi ning määratakse kindlaks representatiivsuse seisukohalt kasutatavad andmed ja meetodid;\n6) indikaatorkava suunised, mis hõlmavad lisatavaid elemente, kohaldatavaid eeskirju ja näidistabeleid;\n7) seirealased suunised, mis hõlmavad rakendamise aastaaruannetesse lisatavaid elemente, kohaldatavaid eeskirju ja näidistabeleid;\n8) täiendavate tulemusnäitajate väärtusi käsitlevad suunised, milles määratakse kindlaks projektide asjaomased sihtrühmad, proovivõtmise strateegiad, asjakohased metoodikad, andmeallikad ja hindamismeetodid;\n9) maaelu arengu programmide mõju hindamise suunised, mis hõlmavad mõjunäitajate eesmärki ja nende kasutamist, seoseid maaelu arengu poliitika ja muude poliitikavaldkondade vahel, mõjunäitajate väärtusi mõjutavaid tegureid ning kavandatud meetodeid maaelu arengu meetmete netomõju hindamiseks;\n10) maaelu arenguga seotud ühistele hindamisküsimustele vastamise suunised, sealhulgas seosed sekkumisloogika ja ühiste näitajate vahel, ning ettepanekud täiendavate andmete, otsustamiskriteeriumide ja eri lähenemisviiside kohta, mida võiks kasutada küsimustele vastamiseks\n11) maaelu arengu programmide 2014–2020 järelhindamise suunised, milles käsitletakse hindamise eesmärki, protsessi ja ulatust, pakutakse metodoloogilist abi ning määratakse kindlaks hea tava ja soovituslikud vormid hindamise eri aspektide kohta.\n— Tabel A: kulukohustused meetmete ja sihtvaldkondade kaupa\n— Tabel B: tegelikud tulemusnäitajad meetmete ja sihtvaldkondade kaupa\n— Tabel C: asjaomaste tulemuste ja meetmete jaotus valdkonna, soo ja/või vanuse kaupa ning kolmandate riikide kodanike integreerimisse panustavate tegevuste kaupa\n— Tabel D: edusammud eesmärkide saavutamisel\n— Tabel E: üleminekumeetmete seire\n— Tabel F: tulemusraamistiku näitajate saavutamine\na) Maaelu arengu programmi hindamise kavasse aasta jooksul tehtud muudatused koos nende põhjendusega.\nb) Aasta jooksul tehtud hindamise kirjeldus (võttes arvesse hindamiskava 3. jagu).*\nc) Andmete esitamise ja haldamise kirjeldus (võttes arvesse hindamiskava 4. jagu).*\nd) Loetelu lõpetatud hindamistest, sealhulgas viited, kui need on avaldatud internetis.\ne) Lõpetatud hindamiste kokkuvõtte, keskendudes hindamistulemustele.\nf) Hindamistulemuste avaldamisel korraldatud teavitustegevuse kirjeldus (võttes arvesse hindamiskava 6. jagu).*\ng) Hindamistulemustega seotud järelmeetmete kirjeldus (võttes arvesse hindamiskava 6. jagu).*\n* Viidata hindamiskavale, kirjeldada rakendamisel esinenud mis tahes probleeme ja esitada kasutatud või kavandatud lahendused.\na) Kui riikliku maaeluvõrgustiku loomiseks ja toimimiseks on saadud tehnilist toetust, kirjeldada aruandes võetud meetmeid ja hetkeolukorda riikliku maaeluvõrgustiku loomisel ja tegevuskava rakendamisel.\nb) Meetmed, millega tagatakse programmi avaldamine (käesoleva määruse artikkel 13).\n( 1 ) Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7)) artikli 8 lõige 4.\n( 2 ) Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 184/2014, 25. veebruar 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) kohaselt liikmesriikide ja komisjoni vahelisele elektroonilisele andmevahetussüsteemile kohaldatavad tingimused ning võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) kohaselt vastu Euroopa Regionaalarengu Fondi toetuste sekkumiskategooriate nomenklatuur Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames (ELT L 57, 27.2.2014, lk 7).\n( 3 ) EAFRD osaluse kogusumma kasutamine iga asjaomase programmi rakendamiseks.\n( 4 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1306/2013, 17. detsember 2013, ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).\n( 5 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1307/2013, 17. detsember 2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).\n( 6 ) Nõukogu direktiiv 91/676/EMÜ, 12. detsember 1991, veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1).\n( 7 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/128/EÜ, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks (ELT L 309, 24.11.2009, lk 71).\n( 9 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).\n( 10 ) Liidu kogutoetuse soovituslikku jaotust sihtvaldkondade kaupa kasutatakse seoses maaelu arengu programmi panusega määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 15 lõike 1 punkt a alapunktis iv osutatud valdkondlike eesmärkide ja kliimamuutuse eesmärkide saavutamisse, seoses kõnealuse määruse artikli 19 lõikes 5 ja artikli 22 lõikes 6 osutatud peatamistega ning vajaduse korral seoses määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 59 lõike 6 kohaselt reserveeritavate summade arvutamisega.\n( 11 ) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1293/2013 (millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 614/2007) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 185) artikli 8 lõige 3.\n( *1 ) Taustnäitajad, mis hõlmavad ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) mõjunäitajaid\n( *2 ) Täiendavad tulemusnäitajad


KÜLAST KÜLLA #11 Peeter Ernitsat võib kohata nii Toompeal kui ka Pillapalu rabas - Uued Uudised\nEsilehele » Saated » Külast külla » KÜLAST KÜLLA #11 Peeter Ernitsat võib kohata nii Toompeal kui ka Pillapalu rabas\nKülast külla, Saated, 09.07.2020\nRiigikogu liige Peeter Ernits (EKRE) on hingelt loodusemees, teda võib ikka kohata matkamas mõnes metsikus laanes või rabas.\nPeeter Ernits kes peab enda üheks eekujuks ja õpetajaks loodusemees Fred Jüssit. Lõuna-Eestist arstide perest pärit Peeter oli oma sõnul kohe lapsena meta poole ning on õppinud bioloogiks. Ta on tööd teinud nii seavabriku laboratooriumi juhatajana, loomaaias kaljukitsede käitumise uurijana, loodumuuseumi direktorina kui ka ajakirjanikuna, sealjuures ajakirja Luup ja Maalehe peatoimetajana.\nÜtlemata on selge, et ka poliitikuna on talle loodus südamelähedane.


11 toodet mälu ja aju funktsiooni parandamiseks - Spice July\nSinu aju on hämmastav. Olles kogu organismi juhtimiskeskus, on see see, kes kontrollib teie südametegevust, hingamist, liikumist, mõtlemist ja aistingut. Sellepärast on oluline hoida see maksimaalses töökorras. Aga kuidas seda teha?\nToit, mis me sööme, mõjutab aju tervist. Selles artiklis oleme kogunud aju ja mälu jaoks kõige kasulikumaid tooteid ja selgitama, miks on nii oluline, et kõik selle loendi esemed sisalduvad teie toidus.\nMis puutub toodetesse, mis parandavad mälu ja aju funktsioone, siis esineb eelkõige rasvhapete enamus. Ja hea põhjusel.\nKalad nagu lõhe, forell ja sardiinid on rikas omega-3-rasvhapetega, millel on kasulik mõju mälule ja võime tunda teavet ja õppida.\nJa aju on 60% rasva ja pool neist on omega-3 struktuuriga sarnased. Aju kasutab neid happeid närvirakkude valmistamiseks.\nSee ei lõpeta oomega-3 rasvhapete kasulikke omadusi.\nSelle aine piisav kogus võib aeglustada vaimset langust, mis vältimatult kaasneb vanusega, ning takistab ka Alzheimeri tõve tekkimist.\nSamal ajal põhjustab omega-3 puudumine mitte ainult jõudlust, vaid ka depressiooni.\nÜks uuringutest näitas, et inimestel, kes korrapäraselt tarbisid keedetud kala, on nende ajus rohkem halli aines, mis sisaldab närvirakke, mis juhivad meie mälu, emotsioone ja otsustusvõimet.\nKui su hommikul hakkab järjepidevalt tassi kohvi, siis me rõõmuga teatame, et teete kõik õigesti. Kohv sisaldab kofeiini ja antioksüdante, mis on kasulikud aju funktsioneerimiseks.\nTäiustab tähelepanu. Kofeiin blokeerib adenosiini, aine, mis põhjustab unisust ja võimaldab inimestel paremini tajuda keskkonda, tootmist.\nParandab meeleolu: kofeiin stimuleerib selliste ainete tootmist nagu serotoniin, mis aitab parandada meeleolu.\nSuureneb kontsentratsioon: uuringud on näidanud, et need, kes jõudsid hommikul jooma suurelt tassi kohvi ja paljud teised väikesed päevad, paranesid suurema kontsentratsiooniga tööd nõudva töö eest.\nRegulaarne kohvi tarbimine vähendab ka selliste neuroloogiliste haiguste nagu Parkinsoni tõve ja Alzheimeri tõve tekkimise ohtu. Tõenäoliselt on see osaliselt tingitud erinevate antioksüdantide suurest kontsentratsioonist jooki sees.\nMustikad on teine toode, mis on kasulik ajule ja kogu kehale.\nMustikutes, nagu ka teistes eredates marjades, on antotsüaniinide sisaldus kõrge - taimne aine, millel on põletikuvastane ja antioksüdantne toime. See võimaldab aeglustada aju vananemist ja neurodegeneratiivsete haiguste arengut.\nLisaks sellele koguneb mustikates sisalduvad antioksüdandid kehas, parandades ajurakkude vahelist suhtlemist.\nLoomade uuringud on kinnitanud, et mustikad parandavad mälu ja isegi aitavad võidelda lühiajalise mälukaotuse vastu.\nProovige pruuniks või suupisteks lisada mõningaid marju.\nHiljuti on see rikas kollane maitseaine, mis on karri peamine koostisosa, tekitanud palju müra.\nTänu ainele - vereringet stimuleeriv kurkumiin, mälu parandamiseks mõeldud toodete hulka kuuluvad kurkum. Sellel on järgmised kasulikud omadused:\nParandab mälu: kurkumi söömine aitab parandada Alzheimeri tõvega patsientide mälu. See puhastab ka amüloidplakateid. Millised on selle haiguse peamised tunnused?\nAitab depressiooni vastu võitlemiseks: kurkum välja parandab serotoniini ja dopamiini tootmist - meeleolu parandavad hormoonid. Uuringud on näidanud, et kurkumiin võib peatada depressiooni sündroomi ja ka 6 nädalat antidepressantide võtmist.\nStimuleerib ajurakkude kasvu: kurkumiin suurendab neurotroofset faktorit, mis mõjutab ajurakkude kasvu. See võimaldab teil ületada vaimse arengu vananemisega seotud languse, kuid teadlasi pole selle nähtuse lõpuni veel uuritud.\nSelleks, et oma kurkumiinist võimalikult palju ära kasutada, proovige lisada oma roogi karri ja õppige, kuidas teha kurkumitänavat.\nBrokkoli on täis toitaineid, sealhulgas antioksüdante. Selle toote 100 grammi sisaldab enam kui 100% K-vitamiini soovituslikku päevaannust. See rasvlahustuv vitamiin on vajalik sphingolipiidide moodustamiseks - nagu rasvad, mis sisalduvad märkimisväärses koguses ajurakkudes\nLisaks K-vitamiinile sisaldab spargel mitmeid aineid, millel on põletikuvastane ja antioksüdant, mis aitab organismil ajukahjustusi võidelda.\nKõrvitsaseemned sisaldavad võimasid antioksüdante, mis takistavad vabade radikaalide kahjustamist kehale ja ajule. Lisaks on see hea magneesiumi, raua, tsingi ja vase allikas.\nKõik need ained on vajalikud aju funktsiooni parendamiseks:\nTsink: tsingi puudus kehas põhjustab paljusid neuroloogilisi haigusi, nagu Alzheimeri tõbi, depressioon ja Parkinsoni tõbi.\nMagneesium: magneesium sobib mälu ja õppimise jaoks. Selle aine madal sisaldus põhjustab migreeni, depressiooni ja epilepsiat.\nVask: Aju kasutab närviimpulsside kontrollimiseks vase. Vasepuudulikkus võib põhjustada Alzheimeri tõbe.\nRaud: Raudade puudus põhjustab sageli pearingluse teadvust ja aju düsfunktsiooni.\nTeadlased keskenduvad sageli mikrotasandilistele teadusuuringutele kui kõrvitsaseemnetele. Siiski on just need, et kõik loetletud ained on piisavalt süstemaatilised, mistõttu on see toode kindlasti väärt oma menüüsse lisada, et parandada mälu ja aju funktsiooni.\nFlavonoidid on taimse antioksüdandi tüüp. Neil on kasulik mõju aju osadele, mis vastutavad õppimise ja mälu eest. Uurijad kinnitasid, et see koostisosa parandab mälu ja aeglustab vanusega seotud muutusi ajus.\nMitu aastat tagasi viidi läbi laiaulatuslik uuring, milles osales üle 90 inimese. Selle tulemusena on teadlased leidnud, et need teemad, kes sageli võtsid šokolaadi, suutis mäluülesannetega palju paremini toime tulla.\nChocolate ei ole mitte ainult aju ja mälu toode, vaid ka õiguslik viis meeleolu parandamiseks. Siiski ei ole täielikult teada, kas see on tingitud šokolaadi või selle maitse koostisest.\nUuringud on näidanud, et süüa pähklid parandavad südame tervist ja terve süda mõjutab positiivselt aju tervist. 2014. aastal tõestasid teadlased, et pähklid parandavad kognitiivseid võimeid ja väldivad neurodegeneratiivsete haiguste esinemist.\nTeine uuring näitas, et naistel, kes korraks pähklit korraks mitu aastat, on parem mälu, võrreldes nendega, kes söövad pähkleid harva või üldse ei söö.\nKõiki neid positiivseid omadusi saab seletada pähklite, antioksüdantide ja E-vitamiini tervete rasvade kõrge sisaldusega.\nE-vitamiin kaitseb ajurakke vabade radikaalide poolt põhjustatud kahjustustest. See võimaldab teil aeglustada neurodegeneratiivsete protsesside arengut.\nKreeka pähklid pole mitte midagi, mis näeb välja aju. Omega-3 rasvhapete kõrge sisalduse tõttu on need kõige kasulikud.\nÜks oranž päevas sööb, saan päevase C-vitamiini tarbimise. Pealegi on see aju jaoks kasulik, sest 2014. aasta uuringute kohaselt väldib C-vitamiini mitmete haiguste ja vanusega seotud muutuste tekkimist ajus.\nVitamiin C on võimas antioksüdant, mis tõhusalt kaitseb aju vabade radikaalide eest.\nLisaks apelsinidele leidub piisavalt C-vitamiini paprika, paprika, kiivi, tomatite ja maasikatega.\nMunad on suurepärased paljud aju tervislikud ained, sealhulgas vitamiinid B6 ja B12, foolhape ja koliin.\nVõib olla huvitav teada: valk on valk või mitte.\nKoliin on oluline mikroelement, mida meie keha kasutab, et sünteesida atsetüülkoliini, neurotransmitterit, mis aitab reguleerida meeleolu ja mälu. Uuringud on näidanud, et selle aine piisav kogus parandab märkimisväärselt mälu. Kahjuks ei sisalda paljude inimeste toitumine piisavalt koliini.\nMunakollane on selle kasuliku mikrotoitaine parim allikas. Soovitatav koliini kogus on 425 milligrammi päevas naistele 550. Üks muna sisaldab kuni 112 mg koliini.\nMunas sisalduvad B-vitamiinid mängivad aju tervisel olulist rolli.\nAlustajad aitavad aeglustada vanusega seotud muutusi ajus.\nPeale selle võib depressioon ja dementsus sageli põhjustada nende konkreetsete vitamiinide puudumine.\nPraegu on tehtud mitmeid uuringuid munade mõju kohta aju tervisele. Kuid nendes sisalduvate ainete eeliseid on teadlased juba ammu teadlikud ja kinnitanud.\nNagu kohvi, suurendab rohelise tee kofeiin aju funktsiooni.\nKuid peale kofeiini sisaldab roheline tee ka mitmeid teisi kasulikke aineid.\nÜks neist on L-theanine, aminohape, mis võib ületada vere-aju barjääri ja suurendada GABA neurotransmitteri aktiivsust, mis aitab vähendada ärevust.\nL-Theaniin suurendab ka aju-alfa-lainete sagedust, mis aitab teil lõõgastuda, vähendades väsimustunde.\nMõned uuringud on leidnud, et L-Theanine neutraliseerib kohvi kosutavat toimet, aidates lõõgastuda ja magada.\nRoheline tee on ka rikas polüfenoolide ja antioksüdantidega, mis kaitsevad vaimuhaiguste ja selliste haiguste nagu Alzheimeri tõve ja Parkinsoni tõve vastu.\nÕige toitumine on hea mälu ja tervisliku aju võti.\nTeised, näiteks pähklid ja munad, on rikas ained, mis toetavad mälu ja aju arengut.\nPidage meeles! 20 toodet mälu parandamiseks\n"Teil on nii lühike mälu," ütleme sageli ühele meie sõpradelt, unustades pidevalt oma lubadusi, sündmusi, telefoninumbreid ja muud teavet.\nTegelikult on inimmälu ainulaadne: mäletame selle autori värvi, mis sõitis meist nädalas tagasi, kuid jätab endale olulised perekondlikud kuupäevad, võime korrata ajakirjas lugemata anekdooti ilma kordusteta, kuid me vaevalt korrata meile luuletust, mida meile koolis antakse.\nSee pole lihtsalt mees, kes ise süüdistab tema mälu nõrkust, sest aju tööd mõjutavad mitmed tegurid - pärilikkusest toitumiseni. Ja kui geneetika petmine on peaaegu võimatu, on tänu toitumisele täiesti võimalik parandada mälu.\nSpecilFood.ru uuris looduse kingitusi ja nende mõju aju tööle, et määrata, millised tooted on mälu jaoks kasulikud.\nToit meeles või kuidas toidud mõjutavad meie mälu?\nMiks me mõnikord ei koguta oma mõtteid? See kõik on aju söötmine! Nagu kõik teised organid, vajavad meie aju täielikku ja tõhusat tööd mineraalaineid, vitamiine ja muid kasulikke aineid.\nVesi on elu allikas. Ja aju - rohkem kui kolmveerand sellest. Vee puudus kahjustab aju võimet tajuda ja meeles pidada teavet. Selle põhjuseks on asjaolu, et janu ajal arendab aktiivselt aktiivselt stresshormooni kortisooli - see sisaldab retseptoreid, mis suruvad teabe salvestamise mehhanismi ja selle reprodutseerimist. Pea meeles, kuidas koolis enne klassi unustasite luuletuse, ehkki kodus ütles ema kõhklusele kõhklemata? See on stresshormoonide töö tulemus.\nB-rühma vitamiinid - nende piisav kogus on äärmiselt oluline aju tervena toimimiseks. B-vitamiin aitab kaasa teabe salvestamise ja assimilatsiooni protsesside paranemisele.1 (tiamiin) ja B-vitamiin9 (foolhape). Kui teie igapäevane toitumine on rikas B-vitamiinide hulgast, siis tulevikus Alzheimeri tõbi ei karda!\nE-vitamiin - säilitab ajurakkude noorte ja hoiab ära mälu halvenemise vanas eas.\nOmega-3 rasvhapped - parandavad hapniku varustamist ajulubadele, kiirendades seeläbi signaalide edastamist. Uimast teadlikkust, kontsentratsiooni, kiiret uue info mälu ja suurepärast mälu - rasvhapete rikas dieedi tulemus.\nTsink on hea mälumaht. Toiduainete piisav kogus tsinki aitab kaasa signaalide tavapärasele edastamisele hipokampuse neuronite poolt - mälu konsolideerumisel osalevate aju osade (üleminek lühiajaliselt pikaajaliselt).\nJood ei ole kasulik ainult kilpnäärme jaoks. Ta mängib olulist rolli rakkude arenemisel ja paljunemisel, reguleerib südame löögisagedust ja vastutab ka meie vaimse tervise ja normaalse emotsionaalse tausta eest. Kõik need omadused muudavad joodi aju jaoks hädavajalikuks.\nVitamiin C - väldib unarustajat ja aitab hoida õiget teavet peas.\nGlükoos on meie mälu sitkus.\nSee on huvitav! Aju moodustab ainult umbes 2% inimkeha massist, samal ajal kui umbes 15% kogu südame tööst on suunatud ajufunktsiooni säilitamisele. Lisaks tarbib ta ka umbes 20% kopsuga hõivatud hapnikust. Ühesõnaga, suur boss, kellel kogu organismi süsteemide kogu töötab.\n20 toodet mälu parandamiseks\nNii et kust otsite vitamiine ja mineraalaineid, mis aitavad mälu parandada? Toitumisspetsialistide SpecialFood.ru koostas nimekirja parimatest ajuabiididest.\nTõsiasi Ta saab toitu 20% kogu energiast, mis läheb ajule.\nTeravili (eriti pruun riis ja kaerahelbed), täisteraleib, seemikud on rikas B-vitamiinidega.\nPähklid ja seemned on vitamiinide B, E, A ja eeterlikud õlid, rasvhapped ja aminohapped. Igapäevane vitamiinivarude täiendamise määr - ainult 5 noort pähklit.\nKuivatatud puuviljad, eriti kuivatatud aprikoosid - raua ja C-vitamiini, ained stimuleerivad koos töötamist.\nOad - vitamiinid, kiu, mineraalid ja valgud annavad ajule kogu päeva energiat.\nLehtalat, spargelkapsas, rooskapsas ja spinat eristatakse rikkaliku vitamiini ja mikroelementide koostisega, nimelt sisaldavad nad palju foolhapet, rauda, samuti vitamiine C, E, K ja karotinoide, mille tõttu toimub ajuvedelik, mis mõjutab kopsu teabe säilitamine ja suurepärane kontsentratsioon.\nLõhe, tuun, makrell, heeringas ja muud rasvhapped on väga kasulike rasvhapete allikad, eriti omega-3. Lisaks sellele on merekalad ja muud mereannid (sealhulgas merikarbid) palju joodi, tsinki, magneesiumi ja fosforit, mis on vajalikud aju nõuetekohaseks arenguks. Ainult 100 grammi rasvhape päevas on piisav aju tõhusaks toimimiseks.\nPeet ja tomatid on aju akud. Mälu kiire info töötlemine ja lihtne sorteerimine on nende kahe toote eelis.\nKeetmata munad ei ole mitte ainult kvaliteetne valk, vaid ka head rasvad, vitamiinid, mikroelemendid ja muidugi koliin (aju B)4), mille puudulikkus põhjustab neuroloogilisi häireid ja ateroskleroosi. Muide, spinatil on ka koliin. Piisav päevane annus - 1-2 muna.\nAurud ja veiseliha maksavad tsinki.\nLilla ja sinine marjad nagu mustikad, murakad, mustikad, aga ka mustad sõstrad ja mustad viinamarjad on antioksüdantide hoidlad. Lisaks on nendel toodetel madal glükeemiline indeks, nii et kui te järgite glükoositaset veres - need on teie marjad!\nSidrun on rikkalikult C-vitamiiniga. Vesi kala, salateid ja muid nõusid sidrunimahlaga - ja teie mälu on alati pikaajaline ja teie meel on selge!\nÕunad on rikas toitainetega, mis avaldavad positiivset mõju veresoonkonna tervisele. Rühmade B, A, C, E, K, PP ja teiste vitamiinid parandavad kombinatsioone tserebraalsete veresoonte elastsuse ja takistavad nende blokeerimist, oluliselt vähendavad ajuverejooksude riski ja värskendavad mälu.\nJõhvikad ja granaatõunad on antioksüdantide salongid, väga vabad radikaalid võitlejad. Kasulik laevadele ja kogu kehale.\nKüüslauk - võib-olla kõige ootamatu toode aju hädavajalikuks. Kuid küüslauku ei saa alahinnata: see kiirendab vereringet, mis võimaldab ajul täielikult hapnikku varustada ja kiiremini töötada. Söömine ainult 2-3 küüslauguküünt päevas on hea mälu tagatis.\nPiim - rikkalikult B-vitamiin12, mis aitab paremini meelde jätta teavet.\nHoney - kasulik glükoosikaup.\nRoheline tee on Jaapani noorte saladus, see on võimas antioksüdant, mis leevendab väsimust. See kaitseb ajurakke hävitamise eest, aitab säilitada meeleseisundi ja suurepärase mälu suurele vanusele.\nKakao ja tume šokolaad on rikkad antioksüdantidest, mis parandavad vereringet ja kaitsevad aju oksüdatiivsetest protsessidest, mis paratamatult põhjustavad Alzheimeri tõbe.\nRoosmariin - suurendab aju verevoolu, stimuleerides sellega hapniku rikastumist.\nPidage meeles, et ainult ühe sellise toote kasutamine ei taga aju aktiivsust. Mis puutub keha tervisele, siis on vajalik terve füüsiliste harjutuste komplekt, nii et aju korral on toidus oluline mitmekesisus toitumise ja rikkalikult vitamiini-mineraalse koostisega.\nMelissa on mitmeaastane hargnenud juursüsteemi taim ja varre kõrgus 20 kuni 75 cm. Selle lehed sisaldavad 0,05% eeterlikke õlisid, mida iseloomustab tundlik tsitrusviljastus ja vürtsikas maitse.


Kas liikme suurus on normaalne 16-17 cm. II poolaasta, õppetöö nädal\nLoote muna uurimine\nNormid ja arvestused Kuulsate inimeste kasv - Tamerlane'ist Putinini Geneetikale omase inimese kasvu on peaaegu võimatu muuta, kuid palju sõltub mehe ja naise kasvust nende elus. Üks olulisi väliseid tegureid, mis mõjutavad meie kasvu, on toitumine esimestel eluaastatel.\nTISS-lehe esimese lehe kanded 1 TISS-lehe esimesele lehele kantakse hingamise kohta sõltuvalt patsiendiga tehtavatest toimingutest järgmised andmed: 1 CMV, SIMV, pressure support üle kuue tunni, kui patsient viibib kopsude kunstlikul ventilatsioonil üle kuue tunni. Ei sõltu aparaadi tüübist; 2 CMV, SIMV, pressure support alla kuue tunni, kui patsient viibib kopsude kunstlikul ventilatsioonil alla kuue tunni.\nKas liikme suurus on normaalne 16-17 cm patsiendi verekaardi osa 1 Haigusloo patsiendi verekaardi osa edaspidi verekaart vormistatakse iga patsiendi kohta, kellele osutatakse sellekohast tervishoiuteenust.\nEsimene leht vormistatakse määruse lisas 23 ja teine leht määruse lisas 24 toodud vormi kohaselt. Veretoote tellimise ja transfusiooniprotokolli teine leht 1 Veretoote tellimise ja transfusiooniprotokolli teisele lehele kantakse järgmised Kas liikme suurus on normaalne 16-17 cm 1 transfusiooni kuupäev; 2 transfusiooni teinud osakonna nimetus; 3 transfusiooni alguse ja lõpu kellaajad; 4 transfusiooni ajal iga poole tunni järel mõõdetud patsiendi kehatemperatuur ja vererõhk; 5 transfusioonijärgselt iga tunni järel patsiendi mõõdetud kehatemperatuur ja vererõhk kolme tunni jooksul; 6 uriini kontroll, märkides koguse, värvuse; 7 transfusiooni ajal ja selle järgselt patsiendi jälgimise eest vastutava õe ees- ja perekonnanimi, registreerimistõendi number ning allkiri.


Erkki Keldo: vaktsineerimata inimeste pandeemia | Page 2 | Reformierakond\n30. August 2021 10:45\nCOVIDi pandeemia on meid kõiki ning tegelikult ka tervet maailma rõhunud poolteist aastat. On olnud keeruline aeg, mille me kõik, usun, sooviksime kiiresti unustada. Ent paraku on koroonaviiruse palju kiiremini leviv deltatüvi viinud meid olukorda, kus teadlaste sõnul tuleb viirusega veel pikemat aega koos elada.\nOleme püüdnud pandeemiaga võitluses hoida riiki nii avatuna kui võimalik, et vähendada viiruselaine nähtamatuid ohvreid, neid, kes kaotavad töö, ei saa minna kooli või kelle vaimne tervis kannatab. Selleks, et hoida koolid ja ettevõtted avatuna on praegu ainult üks võimalus, see on vaktsineerimine.\nEnnast tuleks vaktsineerida\nSeetõttu tuleb tänavune sügis teistsugune neile, kes oma sutsu on kätte saanud (või haiguse hiljuti läbi põdenud).\nAlates esmaspäevast käivitusid Eestis uued piirangud, mis kehtivad peamiselt neile, kes on vaktsineerimata, pole koroonaviirust põdenud või ei tõesta oma nakkusohutust kuidagi teistmoodi. Kui viiruse esimesed kaks lainet puudutasid meid kõiki, siis kolmas saab olema vaktsineerimata inimeste laine: kui me vaatame igapäevaselt terviseameti kogutavaid andmeid ei jää mingit kahtlust: vaktsineerimata inimesed haigestuvad Covidisse neli korda sagedamini ja satuvad palju sagedamini ka haiglasse. Seetõttu saavad neid kõige karmimalt puudutama ka uued piirangud.\nKui tahate elada nii nagu 2019. aastal - käia kontserdil, teatris või restoranis söömas, tuleks ennast ja oma lähedasi vaktsineerida. See jutt ei ole mingi propaganda ega riigi surve, vaid meie kõigi tervise kaitseks. Kõrgem nakatumine toob endaga kaasa surve haiglakohtadele, juba praegu on meil haiglas üle saja inimese. Kui see number kasvab, ei pääse me jälle plaanilise ravi piiramisest, mis mõjutab mitte ainult viirusega hädasolijaid, vaid juba kõiki inimesi.\nNumbrid näitavad, et riikides, kus vaktsineerituse tase on kõrge, käitub viirus märgatavalt teistmoodi. Näiteks Suurbritannias oli eelmise viiruselaine tipu ajal keskmiselt 1200 surma päevas, praegu on see number aga jäänud alla 100. Samal ajal Venemaal sureb iga päev umbes 800 inimest, mis on kõige kõrgem tase pandeemia algusest saadik. Põhjus on lihtne.\nKui Suurbritannias on üle 70% rahvastikust vaktsineeritud, siis Venemaa on “tänu” takerdunud Sputniku vaktsiini arendusele ja rahva seas külvatud vaktsiinihirmule vaktsineeritud vaid 26% inimestest. Eestis on jätkuvalt neid inimesi, kes soovitavad ennast mitte vaktsineerida ja koguni valitsuse viiruse leviku piiramiseks seatud korraldustele mitte alluda.\nPooled on vaktsineeritud\nNeed on kuritahtlikud soovitused, mis võivad inimestele maksma minna nende elu ja tervise. Maailmas on tänaseks süstitud üle viie miljardi vaktsiinidoosi. Kõik Eestis heaks kiidetud vaktsiinid on tervisele ohutud ja neid süstinutel on väiksem tõenäosus nakatuda, eriti aga haigestuda raskelt või surra.\nNäeme seda igapäevastest andmetest: meil on umbes pooled inimesed vaktsineeritud, haigestunute seas on neid aga vaid umbes iga neljas. Ka COVIDiga haiglas on praegu viiest inimesest neli vaktsineerimata. Ent isegi kui vaktsineeritud inimesed haigestuvad, põevad nad viirust enamasti kergelt. USAs, kus on vaktsineeritud 170 miljonit inimest, on lõpetatud vaktsineerimiskuuriga inimestel tõenäosus sattuda haiglasse 0,004% ja surra 0,001%.\nSee näitab, et ainus tee viirusekriisist välja on võimalikult kiire vaktsineerimine. Seetõttu on tänane valitsus astunud ka jõulisi samme, et tuua vaktsineerimine igale inimesele võimalikult lähedale. Muu hulgas lähtume põhimõttest, et vaktsineeritud inimestele (samuti ka viiruse läbipõdenud või hiljuti testi teinud inimestele) piirangud kehtima ei hakka. 26. augustist alates pole ilma Covidi tõendit kontrollimata avalikud üritused sisuliselt lubatud.\nSee tähendab, et juba peaks meil kõigil Covidi-tõend väljaprindituna või telefonis kaasas olema. Tõsi on ka see, et Delta variandi suurema nakatumisvõime tõttu peavad riigid kehtestama üldisemaid piiranguid, Eestis on võetud seisukoht, et nendes ruumides, kus lähikontakti enamasti ei ole võimalik vältida ja kontrolli vaktsineerituse üle ei saa teha - näiteks ühistranspordis või poes - tuleb kanda maski. See on mõistlik, sest kunagi ei tea, kes parasjagu on vaktsineeritud või kes võib olla viirusega nakatunud.\nKandes maski kaitseme nii enda kui meiega lähikontaktis olevate inimeste tervist.\nVaktsineerimine on kättesaadav kõigis maakondades, endale aja broneerimiseks minge digilugu.ee või helistage 1247.\nerkki [at] reform [dot] ee


võrkpalli triivimine - võrkpall - 2022\nPisut kasutatakse, kui pall on kõrge, pea kohal, et seda tõsta, kaitsta, toetada või vastu võtta.\nLiikumiste prognoosimise, trajektooride hindamise, liikumise võime ja kiiruse parandamiseks on vaja ennast paigutada nii, et keha oleks kuuli all (nagu on näidatud alloleval joonisel, mis näitab ka vektori esindatust). pöidla ja indeksi asendist).\nPALLEGGIO TEHNILINE LEHT\nTehniline mudel, mille alusel triivimine põhineb, võtab arvesse selliseid aspekte nagu palli saabumise trajektoor, alumise ja ülemise jäseme asend, pagasiruumi asukoht, triivimise teostamise dünaamika ja palli väljumise trajektoor.\nPallide saabumise trajektoori reguleerivad seadused määravad kindlaks muljet avaldava palli suuna ja tõukejõu. Selles mõttes peame keha paigutama nii, et pall oleks pea kohal ja otsa ees. Seepärast peame töötama ruumilise ja ajalise organisatsioonilise oskuse nimel ning tundma ära palli õiget kontakti. Samuti on vaja tajuda trajektoori erinevaid punkte ja reguleerida enda liikumist palli liikumise alusel.\nPallide ja suhteliste nihkete saabumise trajektoor võib olla: ettepoole, tahapoole, küljele või kolme eelmise liikumise kombinatsioon.\nEnne palli tõstmist peab setter hindama palli trajektoori, seejärel liikuma kiiresti ja lõpuks asetama ennast palli alla. Võrku minekuks on mugavam, et setter kasutab libisevaid astmeid, külgmised sammud lähenesid või läbivad läbipääsu.\nEsimene asi, millega peame alumise jäsemega töötama, on nihked, see tähendab keha ümberpaigutamine ühest punktist teise. Nihke abil saate kiiresti alustada järgmise positsiooni algust. Liigutusi saab teha jalgsi, jooksva, hüppamise või akrobaatikaga.\nkergelt painutatud jalad (alumiste jäsemete painutamine sõltub kuuli pealtkuulamise kõrgusest);\njalad üksteisest rohkem kui teine.\nLIIKUMISTE JA PALLIDE TÄITMISE ALGATAMINE\nSee võimaldab teil hõlpsasti liikuda kõigis põllu suundades: tugi on laiali laotatud, kontsad on maapinnaga kokkupuutes, jalad ja torso on veidi pooljoonelised ja ülemise osa jäsemed on vöö kõrgusel painutatud.\nSee võimaldab palli suuremat tõukejõudu suurendada selle trajektoori pikkust.\nJalad on paigutatud nii, nagu kõrges asendis, jalgade reie nurk on umbes 100 °, torso painutatakse ülespoole kõrgema kaldega kui ülemine asend ja ülemised jäsemed on painutatud umbes 140 ° nurga all.\nMadalat asendit iseloomustab eespool nimetatud nurkade suurem sulgemine.\nKäed suruvad palli sümmeetriliselt ja löögihetkel on kõrged ning küünarnukid painduvad õlgade kohal ja on avatumad. Käed asetsevad laubalt lahti ja sõrmed pisut pingul. Löögid tuleb teha kõigi sõrmedega.\n1) Tee pall ühest küljest põrandale maapinnale, kõigepealt paremale ja seejärel vasakule;\n2) Põrgatage palli üksteise järel maapinnal, pakkides seda kõigi kümne sõrmega ilma seda peatamata;\n3) Sarnaselt eelmisele, kuid seina lähedale, umbes kümme sentimeetrit.\nErinevaid harjutusi tuleb teha järk-järgult, alates lihtsast raskest, aeglasest kiirest jne.\nPagasiruumi peamine ülesanne on toetada ülemise ja alumise jäseme liikumist kogu tõukefaasis. Tema positsioon peab võimaldama tal kergesti liikuda edasi- või tahapoole, järgides palli suunda.\nWellness - kas see on nii vajalik?\nKõrge kolesterooli tase raseduse ajal ja südameatakkide oht lapsel\nCopyright 2022 \_ Pisar


4 astroloogilist tähemärki, kes elavad paremini vallalistena - Kodused lood\nHome / Horoskoop / 4 astroloogilist tähemärki, kes elavad paremini vallalistena\n4 astroloogilist tähemärki, kes elavad paremini vallalistena\nKui paljud inimesed ellistavad jääda vallalisteks sellepärast, et nad ei ole leidnud endale õiget inimest, siis teised jälle tahavadki üksi elada. Inimesed elavad vallalise elu erinevalt. Mõnede jaoks on see väga raske, teised aga tunnevad just, et ainult nii on neil võimalus teha seda, mida süda tahab.\nKaksikud tunnevad end palju paremini üksi, kui kellegagi koos. Ja mitte sellepärast, et neile ei meeldiks kellegagi koos olla, vaid sellepärast, et nad hindavad oma vabadust liiga kõrgelt ja ei taha end kellegagi siduda ning tõotusi anda, millest nad kinni pidada ei saa ega taha. Armusuhe peab olema lõbus meelelahutus, meeldiv ajaviide ja mitte kohustused ja igapäevane stress ning rutiin. Ta ei saa ega taha mõtelda liiga palju kellegi teise vajadustele ja soovidele. Ta elu on niigi liiga keeruline ja stressis, milleks end veelgi koormata kellegi teise muredega?\nLoe ka: Horoskoop - Kuidas tähemärkide südant võita?\nVeevalaja on kindlalt see, kes kõige rohkem oma vabadusest kinni peab. Ta on äärmiselt iseseisev. Ja tema vabameelne vaim sobib hästi vallalise põlvega. Üksi elades võib ta teha mida tahab ilma, et keegi koguaeg talle sõnu peale loeks. Vabadus on see, mis teda õnnelikuks teeb. Ja sellepârast ongi ta kõige õnnelikum elades üksi.\nVaata ka: Mida räägib Hiina horoskoop sinu isiksuse kohta?\n4 astroloogilist tähemärki, kes elavad paremini vallalistena Reviewed by cosy home on juuli 29, 2018 Rating: 5


ajalehes Pealinn: Õpetajate Maja õpetab uuel hooajal ettevõtlikkust - Tallinna Õpetajate Maja122r54656556\n● Salong (||) ›\n● Hansasaal (||) ›\n● Kroonisaal (||) ›\n● Kunstigalerii (||) ›\n● Wõimestaja kamber (||) ›\n● Gertrudi tuba (|||) ›\n● Magistri saal (|||) ›\n● Hansu tuba (|||) ›\nÕpetajate Maja meeskond suundub kollektiivpuhkusele 03.07-25.07.2021\nEnampakkumine äriruumidele aadressil Raekoja plats 14. Üüri periood 01.09.2021 kuni 31.05.2022\nTallinna Õpetajate Maja konkursil “Tallinn tänab ja tunnustab”\nTallinna Vanalinnamäng – Sinu meeskonnaüritus Tallinna Õpetajate Majalt\nKutsume kõiki huvilisi tutvuma 1.06.-18.06.2021 Tallinna õpilaste kunstitööde näitusega\nEPALE meist: Õpetajate Maja koolitusmeeskond valmistub uueks õppeaastaks\nKirjandusmängu Tallinna eelvooru käigus on selgunud tublimad raamatute lugejad\nE-koolituspäev Tallinna Keskraamatukogu töötajatele: Kuidas veebiüritusi mõjusalt läbi viia?\nKutsume haridustöötajaid ja kõiki huvilisi üle Eesti maikuu veebikoolitustele\nLiikumisaktiivsuse veebikoolitused ja inspiratsioonikojad kehalise kasvatuse õpetajatele ja lasteaia liikumisõpetajatele on osutunud ülipopulaarseteks\najalehes Pealinn: Õpetajate Maja õpetab uuel hooajal ettevõtlikkust\nÕpetajate Maja pakub koolitusi, kuidas stressi või tohutu töökoorma all toime tulla, äri ajades läbi rääkida ja mismoodi ilusaid akvarelle joonistada.\nKui varem pakkus Õpetajate Maja õpetajatele rohkem ühe-kahetunniseid õppusi, siis algaval hooajal uuendusena mitmeosalisi tsükkelkoolitusi. “See võimaldab õpitut kohe koolitunnis rakendada, millele siis koolitusel Õpetajate majas kohe ka tagasisidet saab,” ütles õpetajate täienduskoolituse koolitusjuht Hedvig Evert. “Tähtis on soodustada õpilastes ettevõtlikku meelt. Ettevõtlikkus tuleks lõimida kõigi ainetundidega. Ettevõtlikkust ei arenda vaid töövihiku täitmine, kus ise midagi välja mõtlema ei pea. Ettevõtlik kodanik areneb ülesandeid tehes, kus ta ise probleeme lahendades loovaid lahendusi leiab. Näiteks võiks õppetöö üha rohkem klassiruumi nelja seina vahelt linnaruumi kanduda.”\nÕpetajate Maja direktori Allan Kaljakini sõnul ergutab uus hooaeg ka juba ettevõtjaina leiba teenivate inimeste oskusi. “Näiteks alustab uuel hooajal kursus edukaist läbirääkimistest,” ütles Kaljakin. “Püüame ettevõtlikele inimestele pakkuda soodsaid kursusi, nii on ka piiratud rahaliste võimalustega noored väikeettevõtjad leidnud tee meie majja.”\nEverti sõnul annab algav hooaeg tuge ka vaimse tervise hoidmiseks. “Ehk kuidas püsida terve ja mitte stressi ega tohutu töökoorma all kokku langeda,” mainis ta. “Arendame lahenduskeskset mõtlemist ja oskust olla inspireeriv eeskuju.”\n28. augustil algab kursus maalihuvilistele, kus stilist Kadri Veisner juhendab akvarellidega joonistama. Teadveloleku kursus “Aeg iseendale” algab psühholoog Helena Väljaste koolitamisel 30. augustil. Kõikidele kursustele, mida on aasta peale 40 ringis, saab registreeruda veebilehe opetajatemaja.ee kaudu. “Maksmine on üldiselt ühes osas, aga saame võimalusel ka vastu tulla,” ütles Kaljakin. “Oleme linna ja rahvaülikooliga koostöös välja arendamas ka uut süsteemi, mis teeb kahes osas maksmise veelgi lihtsamaks.”\nViide originaalartiklile: Pealinn.ee


Märkmete tegemine oma käsitsikirjas - OneNote\nMärkmete tegemine oma käsitsikirjas\nOneNote'i abil saate kõigis puutetundlikes arvutites märkmed tippimise asemel käsitsikirjas lisada. See on mõttekas juhul, kui suudate kirjutada paremini või kiiremini kui tippida. Samuti sobib see suurepäraselt märkmete tegemiseks koosolekutel või vestlustel, kus klaviatuuril tippimisel kostvat heli võidakse pidada sobimatuks.\nMärkmete käsitsikirjas lisamiseks tehke järgmist.\nKlõpsake lindil menüüd Joonista.\nJaotises Tööriistad nuppu mõnda värvipliiatsit või markerit ja seejärel ekraanile märkmete kirjutamiseks.\nJoonistamise peatamiseks klõpsake menüüs Joonista nuppu Tipi.\nOneNote sisaldab käepärast teisendustööriista, mille abil saate käsitsi kirjutatud teksti tipitud tekstiks muuta. See on kasulik, kui soovite oma käsitsikirjas märkmeid loetavamas vormingus teistega jagada.\nKäsitsikirja teisendamiseks tekstiks tehke järgmist.\nKlõpsake menüüs Joonista nuppu Lasso valimine .\nLohistage teksti valimiseks üle teisendatava käsitsikirja.\nKlõpsake menüüs Joonista nuppu Tint tekstiks.