Avant-Projecte de Constitució Valenciana, proposat per Estat Valencià | ANNA notícies\nAvant-Projecte de Constitució Valenciana, proposat per Estat Valencià\n2 de gener de 2015 josepalgarra\tDeixa un comentari\nTeniu a les mans una proposta de text constitucional per a una República de ciutadanes i ciutadans lliures, la nostra República, la Valenciana. No és una proposta tancada, la voluntat dels seus redactors és mèrament oferir unes idees i unes solucions a l’arquitectura política d’una Constitució Valenciana sobirana, de forma entenidora i oberta a altres aportacions que l’enriquisquen i complementen.\nDe vegades se’ns ha dit als qui reivindiquem la recuperació de la Sobirania política per als valencians i la constitució del nostre poble com República Valenciana que expressàrem quina mena de república i societat proposem construir. Doncs bé, heu ací, una expressió clara com aportació a un debat que ja entenem és indefugible.\nSense Constitució Valenciana Sobirana no hi haurà un futur lliure per a nosaltres en tant que poble.\nNosaltres, valencians i valencianes, ciutadans lliures en exercici de la sobirania política que ens correspon com a Poble i expressant així la nostra voluntat col·lectiva de construir una societat democràtica, garantista, participativa, social, justa, oberta, lliure, solidària, sostenible i respectuosa amb la dignitat humana i l’ecologia, ens constituïm en Estat sobirà, proclamem la República Valenciana i ens atorguem la present Constitució, comprometent-nos a viure com a nació lliure entre les nacions lliures del món, en pau i harmonia.\nLa present Constitució s’inspira en els principis continguts en la Declaració dels Drets de l’Home de 1789, en la Declaració Universal de les Nacions Unides proclamada el 1948, en la Convenció Europea dels Drets Humans de 1950, i en la resta de disposicions concordants del dret internacional.\nDe la condició de valencià i la ciutadania de la República Valenciana\nArticle 1 – Són valencians i valencianes tots aquells ciutadans que expressen la seua voluntat de ser-ho, assumixen i exerceixen la seua condició ciutadana expressada en la present Constitució, i participen de la voluntat de conviure establement de forma justa, lliure i sostenible en la República Valenciana, construint un comú esdevenidor.\nDe la Sobirania Política i la representació política\nArticle 2 – Els valencians i valencianes constituïm el Poble Valencià i és en este subjecte polític en qui residix la nostra Sobirania Política, que exercim directament i per via dels representants democràticament elegits a l’efecte.\nArticle 3 – A tots els efectes de representació exterior, la República Valenciana es constituix com una circumscripció electoral única. Igualment ho serà als efectes d’elecció a la Presidència de la República i la resta d’institucions d’àmbit general.\nA efectes de la representació a les Corts Valencianes la Llei Electoral dictaminarà la divisió territorial en forma de Districtes, a proposta dels Plenaris de les Governacions. Cada Districte tindrà com a mínim un escó en les Corts Valencianes, distribuint-se la resta d’escons de forma estrictament proporcional en funció del cens electoral.\nArticle 4 – Els drets i la representació electoral es basaran en els principis d’un ciutadà, un vot; universalitat en l’elegibilitat i en el vot, secret de vot i deure del vot; representació proporcional, incloent-hi la representació del vot en blanc; plena llibertat per a constituir partits polítics i candidatures; plena igualtat de les opcions davant cada elecció; neutralitat de les institucions davant de les opcions; vot transferible; participació directa dels ciutadans en les institucions representatives mitjançant el sistema de descompte de la qüota de sobirania; llistes obertes; limitació de mandats en un mateix càrrec a un màxim de dues legislatures completes i consecutives; igualtat de gènere; revocabilitat dels càrrecs electes i règim d’incompatibilitats que garantisca l’honrada i exemplar funció dels servidors públics, en els termes que la llei ordene.\nDe les garanties dels drets i llibertats\nArticle 5 – La llibertat, la vida i la dignitat són els béns i valors fonamentals sobre els que bastim la nostra convivència.\nArticle 6 – Cap valencià o valenciana podrà ser discriminat o perjudicat per raó de naixement, origen, sexe, edat, cultura, llengüa, situació social, opinions o creences, o qualsevol altra condició personal. Tots els ciutadans són igual davant la llei. Les lleis penals son irretroactives. Els ciutadans se sotmeten a la legalitat i seran jutjats, en el seu cas, per tribunals ordinaris, quedant expressament prohibits els tribunals especials.\nArticle 7 – La República Valenciana és un estat laïc, la llibertat religiosa i ideològica està garantida, així com la neutralitat de les institucions públiques davant les diferents institucions privades que representen la fe, les creences i els pensaments.\nArticle 8 – La vida dels éssers humans, i els drets ciutadans, les llibertats individuals i la dignitat humana són inviolables i la seua defensa un deure per a tots els valencians i valencianes.\nArticle 9 – La pena de mort està erradicada de l’ordenament jurídic valencià, així com la tortura, els tractaments inhumans o degradants, i qualsevol acte discriminatori i que atempte contra la dignitat humana i les llibertats.\nArticle 10 – La República Valenciana reconeix a tots els ciutadans i ciutadanes el dret a la insubmissió, desobediència i rebel·lia davant la conculcació dels drets i llibertats ciutadanes, d’agressió a la vida i la dignitat humana, per part de l’Estat.\nArticle 11 – La Republica Valenciana reconeix a tots els ciutadans i ciutadanes el dret d’associació política, sindical, professional i de tot tipus, per a l’exercici col·lectiu de les seues llibertats, la defensa dels seus drets, interessos i voluntats, i la representació.\nArticle 12 – La República Valenciana reconeix a tots els ciutadans i ciutadanes el ple exercici de la llibertat d’opinió, de creació i d’informació, a la difussió de qualsevol informació, sense prèvies restriccions, i a la creació i manteniment de mitjans de comunicació, de difussió i de distribució. Expressament està prohibida la censura.\nArticle 13 – Els valencians i valencianes adquirixen els plens drets ciutadans a l’edat de 16 anys. Entre els 0 i els 16 anys, els drets ciutadans dels valencians estaran baix la tutela dels pares o tutors legals i de les institucions de la República Valenciana.\nDel territori valencià\nArticle 14 – El territori de la República Valenciana el conformen totes aquelles comunitats locals, municipis i comarques que, històricament, des de la nostra constitució com a Regne de València, i fins al dia de hui, han pertangut al Poble Valencià, així com les seues zones marítimes, i els seus espais aeris i radioelèctrics.\nDel dret a l’autodeterminació\nArticle 15 – La República Valenciana reconeix el dret a la segregació política i autodeterminació a tots els seus municipis.\nDel valencià i el castellà\nArticle 16 – El valencià i el castellà són les llengües oficials de la República Valenciana. Tots els valencians i valencianes tenen el dret i el deure de conèixer amb suficient destresa ambdues llengües, i el dret a usar ambdues.\nArticle 17 – El valencià, a més, és la llengua oficial de les institucions i de l’administració pública valenciana.\nDe la capitalitat, la bandera i l’Himne Nacional\nArticle 18 – La capital de la República Valenciana és la Ciutat de València i en ella se situaran les seus de les institucions centrals de la República, sense menyteniment de la voluntat descentalitzadora que la llei ordenarà.\nArticle 19 – La bandera de la República Valenciana és la Senyera de qüatre barres roges sobre fons d’or, amb franja blava al costat del mastil, dins la qüal hi ha un estel de cinc puntes de color roig. L’escut de Pere el Cerimoniós tindrà la consideració de senyal distintiu de la Generalitat Valenciana.\nArticle 20 – El Cant de Redempció o Cançó de Lluita és l’Himne Nacional de la República Valenciana.\nDe la divisió dels poders en la República Valenciana\nArticle 21 – El poder legislatiu i l’exercici de la Sobirania Política per via de la representació elegida residix en el Parlament Valencià, que nomenem Corts Valencianes, conformada pels diputats, i que són elegides democràticament per tots els ciutadans valencians, com a màxim cada qüatre anys.\nArticle 22 – El poder executiu residix en el Consell de Govern de la Generalitat Valenciana, que designa el President de la República Valenciana.\nArticle 23 – El President de la República Valenciana és elegit com a màxim cada qüatre anys de forma directa per la ciutadania, i ostenta la seua representació com a cap de l’Estat i cap del poder executiu.\nArticle 24 – El poder judicial residix en el Tribunal Suprem Valencià, que designen les Corts Valencianes en un terç i el Consell de la Judicatura en dos terços, màxim òrgan de representació de l’administració judicial.\nArticle 25 – En la base de l’administració de Justícia hi haurà els Tribunals de la Comunitat, d’àmbit comunitari o municipal, els jutges dels quals seran elegits pels Plens de l’Ajuntament i del poder ciutadà del seu àmbit per periodes de quatre anys entre les persones amb la formació jurídica que determine la legislació, i que entendran dels assumptes civils. Igualment, formaran part de la base de l’administració de judicial, els tribunals tradicionals valencians.\nArticle 26 – En l’escala superior al municipi, el Consell de la Judicatura designarà els jutges, el Justícia General i la resta de figures de l’administració de judicial, d’entre els membres de la Judicatura. En l’escala superior al municipi, la Justícia, de forma general, tindrà com a figura principal el Jurat, format per ciutadans i ciutadanes nomenats aleatòriament per a cada procés, juntament al Jutge, el Justícia, la defensa, l’acusació i, en el seu cas, l’acusació popular.\nArticle 27 – Les Corts Valencianes elegiran per períodes de vuit anys el Tribunal Constitucional, que vetlarà perquè totes les lleis i disposicions legislatives estiguen dins del que disposa la present Constitució. El Tribunal Constitucional es renovarà en un cinqüanta per cent cada quatre anys.\nArticle 28 – El Poder Ciutadà residix en institucions elegides pels ciutadans en conjunt, com ara, el Síndic de Greuges i el Síndic de Comptes; en les funcions exercides pels ciutadans de forma directa per via de la Institució de la Iniciativa Popular; en les institucions designades per les Corts Valencianes, com ara, el Consell Econòmic i Social, el Consell de la Judicatura i el Consell de Cultura i Mitjans de Comunicació; o les elegides per la ciutadania dins dels àmbits respectius d’actuació sectorial, com ara, el Consell Inter-Universitari, el Consell de la Joventut, el Consell de la Judicatura, els Consells Professionals i el Consell Sindical.\nArticle 29 – Es reconeix el dret d’Iniciativa Legislativa Popular en l’àmbit de la República Valencia a trenta mil ciutadans, que podran així demanar a les Corts Valencianes la promulgació, derogació o modificació de qualsevol disposició legal. La Institució de la Iniciativa Popular garantirà la representació en les Corts de la mateixa, que haurà de tractar-se obligatòriament en el Parlament, i que gaudirà durant la seua tramitació dels mateixos drets i instruments que els diputats electes.\nIgualment, el dret d’Iniciativa Popular es reconeix en els àmbits de les comunitats, municipis i governacions, per als temes que els afectes espècíficament, i el podran exercir ciutadans en nombre d’un 3% dels electors en l’àmbit corresponent, tenint els mateixos drets i instruments que els regidors electes en les comunitats i els municipis o els representants designats pels municipis en les governacions.\nArticle 30 – El conjunt de les administracions de la República Valenciana conformen la Generalitat Valenciana, des de l’àmbit local, amb els municipis a l’àmbit general de l’Estat. La Funció Pública valenciana té caràcter únic, amb independència de la seua adscripció a qualsevol institució o entitat pública, i els membres de la mateixa tenen la consideració de Treballadors de la República Valenciana i realitzaran la seua missió d’acord amb un Estatut de la Funció Pública.\nArticle 31 – En totes les administracions valencianes s’apliquen els criteris de subsidiarietat, proximitat, rigor, transparència, participació ciutadana, economia, austeritat i racionalitat.\nDels municipis i l’organització territorial\nArticle 32 – La República Valenciana té en els municipis el seu àmbit d’organització política bàsic.\nArticle 33 – Els Ajuntaments són la institució representativa dels municipis, el seu Ple, o Cor del Poble, conformat pels Jurats, és elegit democràticament cada qüatre anys com a màxim, així com el Batlle, que designarà el Consell Municipal del Govern. Als Ajuntaments el poder ciutadà es concretarà en el Consell de la Vila, del que formaran part els representants de la vida associativa i civil del municipi. Les eleccions municipals no podran coincidir amb les de la Presidència de la República i a Corts Valencianes, però es faran alhora que l’elecció del Síndic de Greuges i del Síndic de Comptes.\nArticle 34 – Els municipis podran mancomunar-se i posar en comú els serveis que estimen adients per a millor servir els ciutadans. D’igual manera, dins els municipis, podran haver comunitats locals, amb atribucions per gestionar els seus assumptes i garantir la participació ciutadana.\nIgualment l’administració central de la Republica Valenciana s’organitzarà en Governacions, en les quals els municipis tindran representació d’acord amb la seua població i, en tot cas, amb un representant, que conformaran el Plenari de la Governació, així com proporcionalment a la seua representació en l’àmbit territorial les diferents forces polítiques representades als ajuntaments. Igualment formaran part dels Plenaris de les Governacions els Diputats electes dels Districtes del seu àmbit territorial. Les Governacions tindran un òrgan executiu de govern, el Consell de la Governació, elegit pel Plenari de la mateixa.\nDe l’organització econòmica i social\nArticle 35 – La República Valenciana garantix als seus ciutadans un desenvolupament humà amb una societat justa, equilibrada i sostenible, basada en principis de cooperació i solidaritat, d’igualtat i progrés, amb la prevalença del bé comú per sobre el bé de part i i de l’interés públic per sobre del privat, amb la responsabilitat intergeneracional i amb la democràcia econòmica.\nArticle 36 – La Republica Valenciana vetlarà per una economia productora de béns, serveis i coneixements que satisfaguen les necessitats de les persones i de la societat en conjunt, amb ple respecte a l’entorn i l’equilibri ecològic, amb plena participació de tots els agents que hi intervenen, i es dotarà dels instruments polítics, financers i institucionals, Hisenda i sector públic que ho faça possible, alhora que incentivarà les formes empresarials cooperatives i autogestionades, i la co-participació dels treballadors en la gestió de les empreses de capital privat.\nArticle 37 – L’Estat fixarà les condicions mínimes del mercat laboral i les regles de joc de l’activitat econòmica, pública, privada i dels mercats, amb la participació dels diferents agents implicats, de les comunitats i del conjunt de la societat, a través dels seus representants electes i del poder ciutadà.\nArticle 38 – La República Valenciana reconeix als seus ciutadans la percepció d’una Renda Ciutadana, universal i condicionada només al compliment dels deures ciutadans fixats per la Constitució, suficient per a cobrir les seues necessitats bàsiques, que inclourà la Sanitat, l’Educació, l’Assistència en cas de dependència, malaltia i incapacitat, el Mínim de Subsistència d’Alimentació, d’Habitatge, i el subministrament mínim d’energia i de transports, establint-se en forma de dotació dels serveis i prestacions esmentades, d’una banda, i en percepció econòmica, d’una altra, baix la forma d’una Renda Bàsica Universal.\nLa Renda Bàsica Universal serà percebuda per tots els ciudadans de forma individual a partir dels 16 anys i en un 20 per cent per als menors de 16 anys, sent els seus tutors legals els perceptors, i estarà exempta de tot tribut fiscal.\nCap percepció salarial, dinerària o no, podrà superar en deu vegades l’import de la Renda Bàsica Universal.\nArticle 39 – La República Valenciana reconeix als seus ciutadans el dret d’iniciativa i propietat privada. Es reconeix el dret d’herència.\nArticle 40 – Els recursos naturals, la terra, el sól, l’aigua, l’aire, la llum, el patrimoni cultural, artístic i tradicional, el medi natural i l’ecosistema, el coneixement científic i genètic, i la transmissió social de tot plegat, són patrimoni col·lectiu del Poble Valencià i no poden ser de propietat privada. La República Valenciana garantirà la seua explotació racional, sostenible, equilibrada, justa i prevalent el bé comú, mitjançant l’adeqüada regulació i les condicions, en el seu cas, de l’usdefruit individual i col·lectiu, públic i privat.\nLa institució del Tresor Valencià actuarà com a Banc Central i serà l’únic que podrà emetre moneda i resta d’instruments financers públics. El Consell del Tresor Valencià serà nomenat per les Corts Valencianes a proposta del President de la República Valenciana.\nIgualment, les Corts Valencianes, a proposta del President de la República Valenciana, organitzarà les empreses del Sector Públic Valencià i de la Banca Pública Valenciana, i nomenarà els seus Consells Directius.\nDel desenvolupament de les Lleis Bàsiques\nArticle 41 – La regulació dels principis, drets, deures, poders i institucions de la present Constitució es farà mitjançant les Lleis Bàsiques, que seran aprovades, i es modificaran en el seu cas, per majoria de 2/3 per les Corts Valencianes, sent refrendades, a més, pels ciutadans, si així ho demana 1/3 dels diputats de les Corts Valencianes o una iniciativa de la Institució de la Iniciativa Popular.\nArticle 42 – La iniciativa de modificació de la Constitució i de les Lleis Bàsiques correspon a les Corts Valencianes o a la Institució de la Iniciativa Popular.\nArticle 43 – La Constitució de la República Valenciana preveu les següents Lleis Bàsiques:\n1 – De l’adquisició, conservació o pèrdua de la condició de valencià. De la suspensió dels drets polítics.\n2 – Del règim electoral, la participació política i la Institució de la Iniciativa Popular.\n3 – De la llibertat religiosa i de creences, del laïcisme de l’estat.\n4 – De la garantia efectiva de la igualtat i la defensa dels drets i llibertats bàsiques.\n5 – De l’exercici del dret d’insubmissió, desobediència i rebel·lia.\n6 – De la garantia de la compatibilitat de la defensa del dret a la vida amb el dret de les dones sobre la pròpia maternitat, i l’exercici del dret a la interrupció voluntària de l’embaràs.\n7 – De la tutela dels drets ciutadans dels menors.\n8 – De l’exercici del dret d’autodeterminació i de segregació política.\n9 – De la convivència de les dues llengües oficials, i els drets i deures dels ciutadans, i de la responsabilitat de les institucions i administracions públiques al respecte.\n10 – De l’estructura territorial, els municipis, les Governacions i de l’administració pública.\n11 – De la Funció Pública.\n12 – De la Policia i Milícia ValencianaDefensa.\n13 – De la Protecció Col·lectiva.\n14 – De la Hisenda Pública.\n15 – De les institucions del poder ciutadà elegides pel ciutadans i la Institució de la Iniciativa Popular.\n16 – De les institucions elegides per les Corts Valencianes.\n17 – De l’activitat i la democràcia econòmica.\n18 – Codi Penal.\n19 – Codi Civil.\n20 – Del dret a una mort digna.\n21 – De la protecció ecològica i el desenvolupament sostenible.\n22 – De la Renda Ciutadana.\n23 – De l’explotació i les condicions d’usdefruit dels recursos naturals, la terra, el sól, l’aire, la llum, el patrimoni cultural, artístic i tradicional, el medi natural i l’ecosistema, el coneixement científic i la transmissió social de tot plegat.\n24 – Del Sector Públic Valencià i de la Banca Pública Valenciana.\n25 – Del Tresor Valencià.\n26 – I qualsevol altra que 2/3 de les Corts Valencianes així acorden i sotmeten a refrend de la ciutadania per regular un aspecte o àmbit que consideren necessari.\nArticle 44 – Qualsevol altra llei general o disposició de la República Valenciana haurà de ser aprovada per majoria simple en les Corts Valencianes.\nArticle 45 – Els Decrets Legislatius emanats del President de la República Valenciana, com a cap del Consell de Govern de la Generalitat, mai podran obrar en contra de les Lleis Bàsiques i hauran de ser ratificats per les Corts Valencianes en el termini de trenta dies des de la seua entrada en vigor.\nArticle 46 – La iniciativa legislativa correspon a les Corts Valencianes, al President de la República Valenciana, i a la Institució de la Iniciativa Popular.\nTÍTOL II. DRETS FONAMENTALS\nArticle 47 – La llibertat individual està garantida. La República Valenciana garantix de forma especial als seus ciutadans els drets i llibertats amb caràcter inviolable:\n– A la llibertat personal i la integritat física i moral.\n– Al respecte a la vida privada i familiar.\n– A l’honor i a la pròpia imatge.\n– A la privacitat i la inviolabilitat del domicili, de la correspondència i de les telecomunicacions, i la plena potestat sobre les pròpies dades personals.\n– El dret de tindre i educar els fills.\n– La llibertat de pensament, de consciència i de religió.\n– La llibertat de tindre opinions, d’expressar-les i de difondre-les.\n– La llibertat de premsa.\n– La llibertat d’associació, reunió i manifestació.\n– El dret de vaga i el dret a la negociació col·lectiva.\n– El dret de rebre educació gratuïta entre els 0 i els 16 anys, i la llibertat d’ensenyament.\n– El dret a l’assistència sanitària.\n– El dret a una vivenda digna.\n– El dret a l’accés a les xarxes de comunicació.\n– La llibertat en la creació artística i en la recerca.\n– La llibertat d’escollir i exercir una professió.\n– La llibertat d’empresa, comerç i indústria.\n– La llibertat de fixar el propi domicili.\n– La llibertat d’accés als càrrecs públics.\n– La llibertat de circulació i de moviments.\n– A la tutela judicial efectiva.\n– A la pressumpció de la innocència.\n– A ser portat davant del jutge, en cas de detenció, en les vint-i-quatre hores següents després d’haver estat detingut.\n– A disposar d’un jutge natural predeterminat per la llei, a ser defensar per un advocat, a saber l’acusació que encara, i a un procés ràpid, públic i just.\n– A ser indemnitzat degudament en cas de detenció injusta o arbitrària, cobrint les danys soferts.\n– A la propietat privada.\n– A l’herència.\n– Al matrimoni, en qualsevol de les seues formes lliurement decidides per les persones que estableixen el vincle.\n– A ser tractat pels òrgans de l’Estat sense arbitrarietats i amb respecte, amb les exigències de la bona fe.\n– A elegir i ser elegit per a qualsevol càrrec públic.\n– A estar informat de tots els assumptes públics i a la participació ciutadana.\n– Tothom té el dret de viure en un medi natural equilibrat.\n– A l’objecció de consciència en la defensa armada i en una acció que contravinga les pròpies conviccions ètiques.\n– A la insubmissió, desobediència i rebel·lia davant la conculcació dels drets i llibertats ciutadanes, d’agressió a la vida i la dignitat humana, per part de l’Estat\n– A una Renda Ciutadana.\nDe Defensa i Seguredat\nArticle 48 – Els ciutadans tenen el deure i el dret de defensar la República Valenciana i la legalitat democràticament constituïda.\nDe Protecció Col·lectiva\nArticle 49 – Els ciutadans tenen el deure i el dret a la protecció col·lectiva davant situacions d’emergència, catàstrofe, necessitat imperiosa, urgent o comunitària.\nDe Sosteniment de les Despeses Públiques\nArticle 50 – Tots els ciutadans han de contribuir al sosteniment de les despeses públiques. La constribució serà progressiva, proporcional al seu nivell d’ingressos i patrimoni, i justa.\nArticle 51 – Tots els ciutadans tenen el dret i el deure de votar en les eleccions i refrends a què siguen convocats, amb independència del sentit del seu vot o que es manifeste en blanc.\nTÍTOL IV. INSTITUCIONS DE LA REPÚBLICA VALENCIANA\nArticle 52 – Les Corts Valencianes són el Parlament de la República Valenciana. Estan conformades per un màxim de diputats i diputades corresponents a un per cada trenta mil electors o fracció, elegits per sufragi universal, lliure, secret i directe, amb un mínim d’un diputat per Districte, i per un mandat de qüatre anys. Les Corts s’organitzen en grups parlamentaris i elegixen una Mesa de les Corts i un President de les Corts, encarregats de vetllar pel correcte funcionament de la institució. Les eleccions a Corts Valencianes coincidiran amb les de la Presidència de la República, però no podran coincidir amb les municipals ni per a Síndic de Greuges ni Síndic de Comptes.\nEn les Corts residix la funció legislativa de l’estat, així com la fiscalització del poder executiu i la resta de funcions que establix la present Constitució. Igualment, són les Corts Valencianes les que han d’aprovar anualment els Pressupostos de la República Valenciana i les modificacions posteriors que es puguen produir, per majoria simple, i en ambdós casos a proposta de la Presidència de la República.\nLes Corts hauran d’aprovar o ratificar les mesures legislatives de la Presidència de la República Valenciana, com a màxim en els tres mesos posteriors a la seua promulgació.\nUn grup parlamentari o una Iniciativa Popular podrà en qualsevol moment de la legislatura presentar una Moció de Censura sobre la Presidència de la República i, en el cas de rebre la votació favorable de la majoria absoluta del parlament, causaria el cessament del President i del seu Consell de Govern, sent preceptiu que l’alternativa de President de la República que propose necessàriament la Moció de Censura, passe a ocupar en funcions aquell càrrec, i convocant-se inmediatament noves eleccions a les institucions de la República Valenciana, a celebrar com a màxim en els tres mesos següents.\nEn el cas de dimissió o incapacitació del President de la República, el president de les Corts Valencianes, ocuparia en funcions la presidència i nomenaria nou Consell de Govern, convocant-se inmediatament eleccions a les institucions de la República Valenciana, a celebrar com a màxim en els tres mesos següents.\nLes declaracions dels estats d’excepció o de guerra hauran de ser ratificades per les Corts Valencianes com a màxim en els quinze dies inmediatament posteriors a ser promulgats. La desaprovació parlamentària dels estats d’excepció i de guerra comportaran l’inmediat cessament de la presidència de la República i del seu Consell de Govern, ocupant el President de les Corts Valencianes la presidència i nomenant nou Consell de Govern, així com convocant noves eleccions a les institucions de la República Valenciana, com a màxim en els tres mesos següents.\nLa Presidència de la República\nArticle 53 – La presidència de la República Valenciana s’elegix com a màxim cada qüatre anys, per sufragi universal, lliure, secret i directe. La seua elecció coincidix amb la de les Corts Valencianes.\nEl màxim de mandats consecutius que un ciutadà pot ocupar la presidència de la República Valenciana és de dos.\nLes seues funcions són les de Cap de l’Estat i Cap del Consell de Govern, que nomena i presidix, desenvolupant l’exercici del poder executiu de l’estat.\nCom a Cap de l’Estat, la presidència detenta la màxima representació de la República en l’exterior i actua com a cap de la Milícia Valenciana, en la seua funció de Defensa i Seguredat.\nCom a cap del Consell de Govern, la seua capacitat legislativa es desenvolupa amb la promulgació de Decrets Legislatius, que hauran de ser ratificats per les Corts com a màxim en els tres mesos següents a la seua promulgació, en l’elaboració de projectes de llei, que hauran de ser aprovats per les Corts Valencianes, així com en les corresponents reglamentacions de les legislacions emanades de les Corts Valencianes.\nCom a cap del Consell de Govern, la seua capacitat executiva es desenvolupa sent la màxima autoritat de les Administracions depenents de la República Valenciana.\nLa presidència de la República Valenciana haurà de presentar anualment a les Corts Valencianes el projecte de Pressupostos per realitzar la seua acció de govern i sotmetre’ls a la seua aprovació. En el cas de no obtindre l’aprovació del parlament, la presidència podrà prorrogar els pressupostos vigents com a màxim en dos anys consecutius, convocant-se eleccions a les institucions de la República en el cas de rebre per tercera vegada la desaprovació parlamentària.\nÉs funció de la presidència de la República Valenciana la declaració dels estats d’alarma, d’excepció i de guerra.\nArticle 54 – El Consell de Govern és designat pel President de la República i respon col·legiadament de les seues funcions i disposicions. Està conformat per un màxim de setze consellers, entre els quals hi haurà necessàriament un Primer Conseller, que realitzarà les funcions de Cap de Consell en els casos previstos legalment.\nEls Ajuntaments i els Consells de Governació\nArticle 55 – Els ajuntaments estaran governats per un Consell de Govern, que nomenarà el Batlle designat per majoria simple dels Jurats elegits, i que no podrà excedir d’un terç dels jurats electes. Els ajuntaments elegiran Jurats en nombre de set per als de menys de 1.000 habitants, d’onze per als de 1.001 a 5.000, de dèsset per als de 5.001 a 25.000, de vint-i-un per als de 25.001 a 100.000 i de trenta-set per als de més de 100.001 habitants.\nEls Batlles tindran una limitació de mandats de dues legislatures completes consecutives.\nEls Consells de Governació estaran conformats per un màxim d’onze consellers, amb un Conseller Primer de Governació, amb limitació de mandat a dues legislatures completes consecutives.\nEls Plenaris estaran conformats per un màxim de trenta-set Jurats i els Diputats dels Districtes del seus àmbits. Les Governacions s’instituiran per a territoris amb una població mínima de 200.000 habitants, sempre respectant els àmbits territorials complets i les raons històriques, naturals i tradicionals de la conformació comarcal.\nEl Tribunal Suprem de Justícia i el Tribunal Constitucional\nArticle 56 – El Tribunal Suprem de Justícia tindrà caràcter d’última instancia i inapel·lable, excepte en les instàncies internacionals, en els termes dels Tractats subscrits per la República Valenciana, o de tractar-se a assumptes que puguen afectar l’ordenament constitucional, en el qual cas, l’última instància serà el Tribunal Constitucional. Estarà conformat per dèsset membres que elegiran d’entre ells un President, amb limitació de mandats de dues legislatures completes consecutives.\nEl Tribunal Constitucional estarà format per vuit membres.\nEl Justícia General\nArticle 57 – Serà nomenat per les Corts Valencianes a proposta del Consell de la Judicatura per un període de quatre anys i amb un màxim de dos mandats consecutius. Vetla pel compliment de la llei i la persecució dels delictes, i és l’encarregat de l’acusació en nom de la República Valenciana davant dels Tribunals, exercint el ministeri fiscal. De la seua oficina i amb el seu nomenament depenen els Justícies.\nEl Síndic de Comptes\nArticle 58 – Serà elegit directament per la ciutadania. La seua elecció no podrà coincidir amb les de la Presidència i Corts Valencianes, i coincidirà amb les eleccions municipals. Vetla pel compliment de les lleis en materia de finances públiques i transparència econòmica.\nArticle 59 – Serà elegit directament per la ciutadania. La seua elecció no podrà coincidir amb les de la Presidència i Corts Valencianes, i coincidirà amb les eleccions municipals. Vetla per la defensa de les llibertats i drets individuals, i de la igualtat dels ciutadans davant la llei i les institucions.\nLa Institució de la Iniciativa Popular\nArticle 60 – Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament i composició.\nArticle 61 – Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament i composició.\nEl Consell de Cultura i Mitjans de Comunicació\nArticle 62 – Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament i composició.\nLa Policia i la Milícia Valenciana\nArticle 63 – La República Valenciana té un únic cos policial. Una llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament, missió i composició.\nAixí mateix, la República Valenciana té una Milicia formada per una Guàrdia Republicana i un Cos de Voluntaris. Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament, missió, composició i pressupost.\nLa Policia i la Milícia Valenciana són les úniques forces armades de la República Valenciana, i no podran realitzar cap missió fora de territori valencià sinò és amb mandament de Nacions Unides, acceptat per les Corts Valencianes, o en Ajuda Humanitària, amb excepció d’allò que es dispose legalment en cas de Declaració de Guerra.\nEn territori valencià no podràn tindre ubicació armes químiques, biològiques o nuclears, o suports a les mateixes, així com tampoc forces armades estrangeres, amb excepció del suport a missions d’Ajuda Humanitària o de compliment de manaments de Nacions Unides, acceptats per les Corts Valencianes.\nEn tot cas, les missions de la Policia i la Milícia Valenciana es limitaran a les de la seguredat dels ciutadans valencians, la legalitat, la protecció del territori valencià i dels seus béns i interessos nacionals.\nLa Protecció Col·lectiva\nArticle 64 – La Protecció Col·lectiva estarà formada per un Cos permanent i un cos de Voluntaris, per atendre qualsevol situació d’emergència o catàstrofe. Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament, missió, composició i pressupost.\nEl Consell Inter-Universitari i de l’Educació\nArticle 65 – Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament i composició.\nArticle 66 – Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament i composició.\nEl Consell de la Judicatura\nArticle 67 – Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament i composició.\nEl Consell Sindical\nArticle 68 – Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament i composició.\nEls Consells Professionals\nArticle 69 – Una Llei Bàsica ordenarà i regularà el seu funcionament i composició.\nTÍTOL V. REFORMA DE LA CONSTITUCIÓ\nArticle 70 – La present Constitució pot ser reformada total o parcialment.\nQualsevol modificació ha de ser sotmesa a referèndum popular i s’haurà d’aprovar per majoria simple de vots.\nLa iniciativa de Reforma de la Constitució correspon a les Corts Valencianes i haurà d’assolir una majoria de 2/3 per a què el projecte de reforma siga sotmés a refrend popular, i a la Iniciativa Popular, vehiculada per la Institució de la Iniciativa Popular.\nQualsevol assumpció d’un Tractat Internacional, pertinença a qualsevol organisme o institució internacional o acord que requerisca la modificació de la Constitució o implique submissió de les seues prerogatives necessitarà de ser refrendada per la ciutadania de forma directa, a proposta de 2/3 dels diputats de les Corts Valencianes.\nArticle 71 – Aquesta Constitució deroga qualsevol norma i llei anterior que contravinga els seus principis i disposicions.\nArticle 72 – Fins que no es regulen amb un cos legislatiu propi, s’aplicaran les lleis vigents en el moment de l’aprovació de la present Constitutició, en tot allò que no contravinga els seus principis i disposicions.\nArticle 73 – La República Valenciana, fins que els seus ciutadans, directament o per via de la representació en les Corts Valencianes, no es pronuncien, mantindran tots els tractats i compromisos legals internacionals establerts fins el moment de l’aprovació de la present Constitució, en tot allò que no la contravinga, però congelarà qualsevol participació en organismes o missions militars, excepte aquelles amb caràcter d’Ajuda Humanitària o sota mandat de Nacions Unides.\nArticle 74 – La present Constitució, aprovada en les Corts Valencianes, es sotmetrà a referèndum de tots els ciutadans, en el termini màxim de seixanta dies, a partir de la seua aprovació com a projecte pel Parlament Valencià, que convocaran les Corts Valencianes en els deu dies següents a l’aprovació del projecte constitucional, i entrarà en vigor l’endemà de ser ratificada pel Poble Valencià en referèndum.\nAprovada la Constitució i promulgada la República Valenciana, les Corts Valencianes convocaran eleccions a la Presidència de la República Valenciana i a Corts Valencianes, a celebrar en un màxim dels tres mesos posteriors, i a Síndic de Greuges, Síndic de Comptes i municipals, a celebrar en un màxim dels tres mesos posteriors i amb un primer mandat de dos anys.\nIgualment, les Corts Valencianes nomenaran provissionalment els càrrecs institucionals previstos amb un mandat limitat al seu nomenament per les institucions competents.\nArticle 75 – En el moment d’aprovar les Corts Valencianes el present projecte de Constitució, totes les administracions i institucions públiques que operen en territori valencià quedaran sotmeses a les disposicions i la voluntat de les Corts Valencianes, que garantiran, com a expressió de la Sobirania Nacional del Poble Valencià, el procés democràtic constitucional.\nArticle 76 – Amb l’entrada en vigor de la present Constitució, les Corts Valencianes nomenaran les corresponents comissions per a aconduïr els processos negociadors i de representació corresponents, singularment de relació política amb l’Estat espanyol, de relacions amb la Unió Europea i de representació en les Nacions Unides com a membre de ple dret. De forma provissional i fins ser elegits com es preveu, els actuals representants electes en institucions exteriors quedaran sota mandat de les Corts Valencianes.\nPodeu trobar més informació sobre la proposta d’un Procés Constituent Valencià sobirà i els textos complets dels projectes constitucionals presentats (també en format PDF) en PROCÉS CONSTITUENT VALENCIÀ.\nEntrada anteriorProposta de Constitució valenciana (març del 2013)Següent entradaHouellebecq desencadena la polèmica al pronosticar una França amb president islamista


Ho sento míster, sóc un resultadista.\nCada cap de setmana acabo reflexionant sobre això del futbol. Després del partit del Nàstic he de fer una anàlisi de la situació per intentar aclarir-me si és bo o no el resultat.\nM’explico fent referència als últims tres partits.\nNàstic 1-Novelda 0. El partit més aviat avorrit i el joc més aviat pobre, però hem guanyat!! Aleshores és quan algun amic et diu : « Així no anem enlloc; aquest equip no funciona; l’entrenador no els saps posar; quins canvis que ha fet…”. I un llarg etcètera de comentaris que et fan rumiar. A veure si ara no serà bo quedar 1-0!!!\nHèrcules 2-Nàstic 1. Recital de joc durant 80 minuts. Domini, col•locació, ocasions, festival i paella. Acabes perdent i dius: “Punyeta, tornen a marxar els rivals directes”. I aleshores apareix l’entrenador i et diu: “L’equip funciona, està en línia ascendent, hem estat molt superiors al rival, no puc retreure res als jugadors,…” I un llarg etcètera d’arguments que et fan parar boig. Però si hem perdut!!!\nNàstic 2-València B 0. Festival durant 25 minuts. Pallarès centrant i Castillejo rematant. L’equip fa un bon partit, tot i el relaxament de la segona part. Bé, molt bé. S’ha guanyat. Això motiva i dóna esperances. Aleshores és quan tothom diu que falta un davanter. Però no en porta 7 Castillejo i 5 Diego Ribera i Codina també marca… Això dels davanters va a ratxes i crec que és evident. Sinó que li preguntin a Ronaldo.\nO sigui. Acabo els partits pensant coses molt diferents a alguns amics, a l’entrenador o, en general, a l’opinió de la graderia. Cada dia llegeixo les opinions del fòrum i són el fidel reflexa de tot això que us acabo d’explicar. Cadascú pensa a la seva manera. Doncs jo també!!\nMireu, he arribat a una conclusió. Hem de pujar, no?? Doncs és igual jugar bé o jugar malament. Ho sento pels romàntics del futbol. Jo vull guanyar, guanyar i guanyar. Algú sap si contra el Conquense vam jugar bé?? Tothom sap que aquell partit el vam guanyar amb un gol agònic de Castillejo. Així doncs, seguiré les meves discussions amb els romàntics. Quan tinguem 14 punts d’avantatge el cinquè, fem espectacle. Mentrestant, guanyem.\nPD : Ho sento míster, sóc un resultadista.


La jutge desestima el recurs de la Fiscalia i autoritza les sortides de Cuixart per anar a treballar\nDemana que se li faci arribar de manera periòdica "l'evolució" del president d'Òmnium\nCuixart s'abraça a un company de feina de la seva empresa després de sortir de la presó CRISTINA CALDERER\nBarcelonaLa jutge de vigilància penitenciària ha desestimat el recurs de la Fiscalia i ha autoritzat aplicar l'article 100.2 del reglament penitenciari al president d'Òmnium, Jordi Cuixart. La magistrada demana que se li faci arribar un informe de valoració "periòdica" de "l'evolució" de Cuixart per constatar que "es mantenen baixos els riscos de reincidència delictiva i de trencament de la condemna". Ara, la decisió de la magistrada encara pot ser recorreguda a l'Audiència de Barcelona, però de moment el president d'Òmnium podrà continuar sortint de dilluns a divendres per anar a treballar i fer voluntariat.\nLa magistrada recorda que l’aplicació del 100.2 es recull en el reglament penitenciari i que, per tant, "no es pot pretendre que la condemna penal s’estengui a una condemna de l’itinerari penitenciari de l’intern, obstaculitzant i impedint situacions de possibles autoritzacions de permisos ordinaris de sortida o d’altres beneficis penitenciaris i modificacions progressives de la seva classificació". Qüestions que, segons la jutge, "sembla oblidar" el ministeri públic. "Aquests impediments, sense una motivació suficient, serien contraris al nostre ordenament jurídic i, en especial, a la normativa penitenciària".\nEn l'escrit la magistrada també recorda que el Tribunal Suprem, en la seva sentència, "no imposa limitacions" en el compliment de la condemna dels presos i tampoc estableix un "pronòstic de perillositat en el condemnat". Així, recorda que el Suprem va desestimar la petició de la Fiscalia de "posar límits temporals a l’accés al tercer grau i limitar a priori l’itinerari penitenciari del penat", i ara sembla que vol intentar "defugir" el posicionament de l'alt tribunal i aconseguir en fase penitenciària el que havia rebutjat el Suprem.\nSobre l'expressió "Ho tornaria a fer" pronunciada per Jordi Cuixart durant el judici del Procés i el fet que la Fiscalia ho fes servir com a argument per oposar-se als seus permisos, la magistrada creu que aquesta frase és una "expressió d'un pensament ideològic/polític" i es remet a l'informe psicològic del centre penitenciari per explicar que no va més enllà. Així, explica que malgrat dir que "ho tornaria a fer", en cap moment "fa referència a un alçament tumultuari", sinó que es refereix a la "voluntat de continuar reivindicant el dret a decidir sobre la situació de Catalunya de forma pacífica i no violenta".\nA més, la jutge recorda que aquest informe també constata que Cuixart "reconeix els fets delictius, però no està conforme amb la seva qualificació jurídica i no mostra penediment". Sobre aquesta última qüestió, però, la magistrada recorda el que són un "pensament i una decisió legítims, perquè la normativa penitenciària no imposa l'obligació al condemnat de penedir-se ni que es declari culpable i prescindeixi de la seva declaració d’innocència".


El bloc de Rafael Borràs Ensenyat: ¿Frau laboral en obres públiques? ¿Càusules socials?\n¿Frau laboral en obres públiques? ¿Càusules socials?\nPer una banda, han passat ja massa dies sense que les administracions públiques hagin desmentit una informació molt greu. Em refereixo a la denúncia dels constructors de casos de frau laboral en obres públiques a les Illes Balears. Però, alhora, als constructors de Balears "se'ls ha passat l'arròs" per concretar a quines obres es refereixen. Em sembla exigible que denuncies d'aquesta gravetat vagin acompanyades de la identificació de qui, on, i com es comet el frau denunciat. Sigui com sigui, l'assumpte és greu i no val ni la callada per resposta, ni denúncies genèriques que es queden sense concreció.\nJosep Fontana, en el seu últim llibre "El segle de la revolució. Una història del món des de 1914", acaba el seu recorregut pels cent anys de lluites entorn de la llibertat i la igualtat amb una cuidada anàlisi històrica dels mecanismes del triomf actual de la desigualtat. Un d'aquests mecanismes que es descriuen és "la degradació del treball". El mestre Fontana escriu: "Una de les causes fonamentals de l'augment de la desigualtat ha estat la reculada experimentada d'una part majoritària de la societat que són els treballadors, tant pel que fa a les condicions en què exerceixen la seva activitat com en la seva remuneració, això és , en la seva participació en els beneficis que produeix el seu treball...".\nEn el cas de les administracions illenques seria, endemés, un engany monumental al qual, de moment, em neg a donar crèdit ¿A què em referesc, en parlar d'hipotètic engany? Doncs que, si hi ha obres públiques que depenen del Govern en les quals es comet el frau denunciat pels constructors, resultaria molt, però molt, contradictori amb l'anunci, fet en el seu moment per la Presidenta Armengol en el que afirmava que les clàusules socials situen les Illes Balears com la primera comunitat que només contractarà empreses que ofereixin una ocupació de qualitat. Si les obres amb suposat frau laboral depenen del Consell Insular o dels Ajuntaments resultaria una clamorosa contradicció amb declaracions -també sobre clàusules socials- de l'Assemblea de Batles i Batlesses, i, en el cas de Palma, del mateix ajuntament de la capital.\n(La foto que il·lustra aquest article és la imatge d'un twitt de @Treballib. 29 abril 2016)\nPublicat originalment a El Periscopi (15-III-2017)\nPublicat per Rafael Borràs a dimecres, de març 15, 2017\nBlogger 16 de juny de 2017 a les 7:39


Les proves a la carretera mostren camions de gas fins a cinc vegades pitjor per a #AirPollution - EU Reporter: EU Reporter\nLes proves a la carretera mostren camions de gas fins a cinc vegades pitjor per a #AirPollution\nEls camions alimentats amb gas natural liquat (GNL) contaminen l’aire fins a cinc vegades més que els camions dièsel, segons les proves a la carretera encarregades pel govern dels Països Baixos. Els resultats es plantegen davant de les afirmacions dels fabricants de camions que els camions de gas tallen les emissions d'òxids de nitrogen (NOx) en més del 30%.   Transport & Environment (T&E), que avui publica el resultats de les proves, diu que els governs de la UE haurien de deixar d’incentivar l’aprofitament de camions contaminants de GNL en acabar amb les taxes impositives extremadament baixes que gaudeix el gas fòssil per al transport a la majoria de països.\nEls tres camions de GNL provats emeten de dos a cinc vegades més NOX verinosos que el camió dièsel amb el resultat de prova més baix quan es condueixen en una combinació de zones urbanes, rutes regionals i autopistes. Quan es condueixen a ciutats i ciutats, els camions de gas alliberen dos a 3.5 vegades més NOx que el camió dièsel provat amb menys emissions. Els camions alimentats per biomassa (biogàs) tindrien les mateixes emissions contaminants a l’aire que els camions que funcionen amb gas fòssil perquè les característiques del combustible són les mateixes.\nStef Cornelis, responsable de camions nets de T&E, va dir: "Els camions de gas no estan nets i en realitat poden ser pitjors que el dièsel. És hora que els responsables polítics revisin les proves i posin fi a les subvencions de camions de gas, a les inversions en infraestructures de GNL i a les reduccions d’impostos pel que és només un altre combustible fòssil contaminant. "\nLes proves a la carretera també demostren que els tres camions de gas provats produeixen nivells d’emissions de partícules comparables als camions dièsel.  Les partícules poden penetrar profundament als pulmons i ser absorbides a la sang, provocant malalties cardíaques, accidents cerebrovasculars i càncer de pulmó. [ 4] Aquestes troballes contrasten molt amb les publicitats dels fabricants de camions que afirmen que amb les emissions de partícules amb GNL camions queden gairebé completament eliminades.  \nEls camions de gas també són un carreró sense sortida per descarbonitzar: els camions Scania i Iveco amb motors d’encesa d’espurna van registrar emissions de gasos d’efecte d’efecte hivernacle (GEI) amb una reducció de 3 fins a 5% inferior al camió dièsel amb el resultat de prova més baix. El camió de GNL de Volvo amb injecció directa d’alta pressió (HPDI) redueix les emissions un 14%. Tot i això, els càlculs de T&E demostren que quan l'extracció i el transport del gas, inclosa la fuita de metà, es té en compte, els camions de GNL d'encesa d'espurnes són pitjors per al clima que els dièsel, mentre que els camions de gas HPDI només proporcionen un petit benefici. \nMalgrat això, els gasos fòssils utilitzats en el transport tenen el suport dels governs de la UE amb reduccions d’impostos, exempcions de peatge per carretera i subvencions (vegeu taula següent). Sense aquestes subvencions no hi hauria mercat per al transport del gas.\nCornelis va concloure: "La indústria del gas està desesperada per convèncer els responsables de la política que els camions de gas tenen un benefici climàtic perquè volen créixer el seu mercat. El simple fet és que es tracta d’un combustible fòssil igual que el petroli i el carbó, per la qual cosa s’ha d’eliminar gradualment. ”\n https://www.cryogas.pl/pliki_do_pobrania / artykuly / Cryogas_IVECO_Report._Polish_road_proves_.pdf\n https://www.scania.com/group/en / its-a-gas-liquhefied /\n Les emissions del nombre de partícula dels tres vehicles de GNL es van mesurar a la carretera amb equips PEMS, mentre que els resultats mitjans de quatre vehicles dièsel es van determinar a partir de proves basades en laboratori (dinamòmetre del xassís).\n https://www.who.int/en/news-sala / fulls informatius / detall /ambient- (a l'aire lliure)i la salut https://www.iveco.com/en-us/sala de premsa / kit / Pàgines / Iveco-s-compromís en el camp demobilitat sostenible-la-Nova-Daily-CNG-i-Stralis-LNG.aspx\n Emissions de tanc a roda basades en les dades de les proves realitzades pel govern holandès per TNO. Emissions de dipòsit i dipòsit a base d’anàlisi de T&E mitjançant dades d’entrada de la calculadora d’empremtes ambientals de Volvo Trucks que augmenten les emissions en punts percentuals de 9, tal com s’explica més en el mateix informe. Si s'afegeix aquest tipus d'emissions, es produeix un benefici de gasos de gas complet a la roda per al camió Volvo d'aproximadament 5%.\nInforme: Els camions de gas redueixen les emissions? (disponible a EN, DE, FR, IT, ES, PL)\netiquetes: contaminació de l'aire, eu, destacat, -Imatge completa, gas natural liquat, GNL\ncategoria: Una primera pàgina, EU, Pol · lució, combustibles sostenibles, Tòxics\n" El cap de #Huawei insisteix que la venda de 5G augmentaria la competència\nAl davant de #UNGeneral Assemblea: un sondatge clau sobre què pensen els europeus sobre el tracte #Iran, la interferència russa, #ChinaTradeWars i #ClimateChange »


Hoquei Olesa Femení: de novembre 2012\nLes olesanes han pogut controlar bé el partit, davant un arenys voluntariós però molt curt de banqueta i els ha passat factura.\nAlineació: Bea (p), Clara (1), Lucia, Paula, Oliva(4), Natalia(C) i Nerea(1)\nSegona victoria consecutiva que serveix per escalar posicions en la classificació.\nUn partit, aquest, dominat de principi a fi davant un rival més fluix i amb manca de banqueta, tot i això les jugadores del Arenys van demostrar molta voluntat i enteresa. Així el resultat a la mitja part va ser de un 3-0 favorable a les jugadores olesanes amb 2 gols de l’Oliva i un de la Clara.\nLa segona part va continuar amb domini de les nostres i així l’Oliva va marcar 2 gols mes i la Nerea va marcar el seu golet per donar per acabada la golejada.\nLes nostres jugadores demostren cada jornada amb mes freqüència detalls de molt bon equip, li manca solament saber patir en partits difícils e igualats per ser més competitius. El mister ja està en el tema intentant corregir aquest defectes. De moment, ha canviat el dia d'entreno. Ara entrenarem els dimarts amb les grans per agafar contundència i perdre la por.\nEn resum partit plàcid que serveix per escalfar-se per les properes jornades, on ens jugarem el estar lluitant pels llocs capdavanters d’aquesta categoria preferent que no permet cap relaxament.\nEtiquetes de comentaris: Arenys de Munt, Minifem\nEmpat de regust amarg, ja que les olesanes controlaven el partit relativament bé, amb un 3-1 favorable a manca de 5 minuts. Però un gol molt injust i una badada han donat l'opció de l'empat al Mataró.\nI es que el partit no pintava massa bé per les jugadores olesanes, que contaven amb la baixa de la Silvia, davant un Mataró que sempre crea moltes dificultats pel gol, i es un equip molt ordenat tacticament. Però el neguit inicial s'ha girat quan s'ha vist que la solida defensa individual olesana tornava a funcionar tant implacablement com el dia del Palau, amb una Marina i una Laura que han estat molt bé durant el partit. Les coses es posaven bé quan la Cristina als 5 minuts aconseguia escolar-se a l'area mataronina i clavar per baix el primer gol del partit. Gol que er contestat per les visitants tant sols 2 minuts més tard. Tot i així, el partit es veia equilibrat i les opcions s'anaven repartint. A 4 minuts del descans un fort tret ras de la Gemma s'ha colat al fons de la xarxa ajudat per la Laura que ha interceptat bé la visió de la portera mataronina, i una mica més tard, era la Lara que clavava un fort tret en una internada per la dreta aconseguint un 3-1 moralitzant al descans.\nLa segona part s'ha mantingut en el mateix tó de joc, però les faltes han començat a caure, especialment del cantó olesà, i no sempre massa clares, arribant a les 9 quan mancaven 11 minuts pel final. El joc es mantenia viu, i les mataronines veient que se'ls escapava el partit han començat a presionar fort. El partit semblava, però, controlat per les jugadores olesanes fins que que un embolic a l'area local ple de rebots i que l'arbitre havia pitat com a booling, ha estat aprofitat per una jugadora del Mataró per fer entrar la pilota a la xarxa, l'arbitre ha tornat a fer sonar el xiulet, però aquest cop per pitar gol davant l'incredulitat local (per cert es el segon cop que ens passa això aquesta temporada). Gol del Mataró i rabia continguda que s'ha acabat transformant en la desena falta olesana, i que donava opcions a l'empat a manca de 4 minuts. La Marta ha pogut aturar el tir, i el partit encara quedava viu per les olesanes que veien com el Mataró pressionava per tota la pista, i finalment una bola recuperada en un rebot pel Mataró permetia xutar sense oposició a la davantera mataronina que aconseguia igualar el partit (quedaven 2 minuts).\nAra eren els dos equips els que estaven abocats a l'atac, i les olesanes al cap de pocs segons son les que provocaven la desena falta del Mataró, i l'oportunitat de posar-se per davant, però la Cristina no ha pogut transformar la falta, i el partit ha acabat en mig d'atacs i contratacs fins que ha sonat el clàxon.\nUn resultat que es podria considerar bó en un inici, però que vist el partit, creiem que la victoria olesana haguès estat un objectiu ben assolible. I amb aquest, ja són tres els empats que portem a la temporada i cap victoria. Ens està costant guanyar, tot i el bon paper de l'equip als partits. La sensació del joc no és per estar al fons de la classificació i crec fermament que aviat començaran a sortir les coses.\nAlineació Olesa: Marta Arnau (p), Gemma Cortés (1), Lara Jaime (1), Cristina Gramunt (1), Marina Montaño -cinc inicial-, Laura de la Cruz.\nAlineació Mataró: Erika Arellano, Juliana Chiva, Clara Rafols, Ivet Comas, Judith Gassó (1), Ona Castellví, Paula Batalla (1), i Xantal Piqué (1).\nEtiquetes de comentaris: Mataró, Nacional Catalana\nQuant el partit semblava controlat (6-3) poc abans d'acabar, ha tocat patir. - Crònica en preparació -\nEtiquetes de comentaris: 1a Cat, Blanes\nAlineació Olesa: Bea (p), Clara (1), Lucia, Paula(1), Oliva(1), Natalia(3) i Nerea(c)(2)\nDesprés de l'últim partit, les jugadores del Olesa van sortir amb la lliçó ben estudiada. Tocava guanyar desprès de dos partits del tot anòmals i les jugadores ho tenien clar.\nPerò com ja va sent habitual, va ser l’equip del Cerdanyola qui va començar marcant i els fantasmes sobrevolaven sobre el pavelló del Cerdanyola. Però la Natalia i la Nerea no volien mes sorpreses i entre les dues van marcar els 5 gols en la primera part (3 la Natalia i 2 la Nerea) deixant el marcador en un 2-5 favorable a la mitja part.\nLa segona part va començar amb les jugadores olesanes una miqueta relaxades, però amb un parell d'arengues del mister, l’Oliva i la Clara van agafar les manilles del partit i amb 3 gols més (1 de l’Oliva, 1 de la Paula i un darrer de la Clara) van deixar el marcador còmode pels nostres interessos. Els darrers 7 minuts van ser per no fer més sang al bon rival que tenien davant, així també va tenir els seus minuts la petitona de l’equip (la Lucia) que fent de palomera va tenir la seva oportunitat de marcar en un generós pas de la Clara.\nUn apunt es que l’àrbitre es va equivocar al sumar els gols olesans, i tot que estan ben assignats a cada jugadora, al fer el recompte es va oblidar un gol, posant set gols quan van ser vuit. Un error humà que no menysté el seu bon treball.\nEn resum, primera victòria a categoria preferent, que estem segurs no serà l’última.\nEtiquetes de comentaris: Cerdanyola, Minifem\nPartit bastant igualat en el joc, però el Barberà ha aprofitat bé les seves ocasions, i en el inici de la segona part s'ha mostrat molt agil a les transicions agafant a les olesanes sempre a contrapeu. Al descans el resultat era de 2-1.\nEl primer gol local ha estat molt matiner, quan encara no portavem 30 segons, que ha agafat a tot l'equip en fred. El partit a partir d'aquest moment ha estat bastant igualat, però ha estat altre cop el Barberà el que ha tornat a marcar. Poc abans del descans, la Silvia ha culminat bé una passada de l'Alba. En aquests moments, les olesanes han tingut una serie d'oportunitats que no han sabut resoldre. El Barberà també ha tingut una opció amb una falta directa provocat per una blava (una engaxada involuntaria i bastant inocent del patí), però l'Ariana ha pogut aturar per dos cops el tir.\nA la represa, ha arribat molt aviat l'empat, de part de la Gemma, però a partir d'aquest moment la cosa s'ha complicat amb un grapat d'atacs locals que acabaven amb bona punteria i resolució i que han descol·locat a les olesanes, que no han recuperat el tó fins a 5 minuts del final, quan el resultat ja era de 6 a 2. Massa tard per intentar la remuntada, tot i que la Gemma ha aconseguit dos gols més (un d'ells de falta directa per acumulació) que han definit el resultat final.\nAlineació Olesa: Ariana Jimenez (p), Laura de la Cruz, Marina Montaño, Lara Jaime, Cèlia Grivé -cinc inicial -, Alba Basil, Silvia Porterias (1) i Gemma Cortés (3).\nGols: 1-0 (Ana, 00:28), 2-0 (Ana, 11:15), 2-1 (Silvia, 13:55). 2ª Part: 2-2 (Gemma, 3:06), 3-2 (Aina, 3:55), 4-2 (Ana, 7:05), 5-2 (Aina, 9:27), 6-2 (Sara, 13:00), 6-3 (Gemma, [FD]16:49), 6-4 (Gemma, 17:48). Hi ha hagut dos "Hat tricks": de la Gemma i de l'Ana.\nMinifem: Olesa 4 - Vilassar 5\nQueden 5 minuts per acabar el partit. Resultat: 4-1. Joc equilibrat i bona definició de les jugadores olesanes.\nPerò.... el Vilassar aprofitant un desconcert local notable, ha aconseguit regirar el marcador en aquest periode, per desesperació de les nostres jugadores. Coses de l'esport, però que toca la moral. Al descans el resultat era d'empat a 1.\nAlineació Olesa: Bea Perez (p), Clara Segura (1), Oliva Segura (2), Paula Cara, Nerea Vazquez (1) i Natalia Muñoz.\n1ª Catalana: Olesa 2 - Noia 3\nQueden 2 minuts per acabar el partit. Resultat: 2-2. Joc equilibrat i molt dinamic. De bon veure. Però... el Noia aprofitant la sortida d'una falta a l'escaire de l'area olesana, han fet un xut que desprès de diversos rebots ha acabat rebotant en una esquena i ha anat en orbita parabolica superant a l'Ariana que no l'ha pogut seguir amb la vista col·lant-se a la porteria. Un "xurru", vaja.\nTot i així cal dir que les jugadores del Noia s'han mostrat un equip molt competitiu i lluitador i durant una estona han sotmés a les olesanes a una pressió, de la que els ha costat deslliurar-se'n en el primer periode de la segona part.\nEls gols olesans han estat obra de la Silvia,en jugada personal, i de la Marina acabant un bon contratac a la segona part.\nAlineació Olesa: Ariana Jimenez (p), Marina Montaño (1), Laura de la Cruz, Lara Jaime, Silvia Porterias (1) i Cèlia Grivé.\nNo ha estat un dia propici pel club, que veu com altres fets extraexportius van minant la fé en la federació de patinatge (i fins aqui puc llegir).\nUna bona gardela de la Nerea que no va ser suficient per tornar a equilibrar el resultat\nEtiquetes de comentaris: 1a Cat, Minifem, Noia, Vilassar\nPartit que les olesanes han aguantat molt bé fins al descans amb un empat a 2, que no han pogut aguantar a la segona part. Amb una Cristina molt inspirada que ha aconseguit els dos gols de l'equip.\nAlineació Olesa: Marta Arnau (p), Cristina Gramunt (2), Lara Jaime, Gemma Cortes, Silvia Porterias i Marina Montaño.\nEtiquetes de comentaris: Nacional Catalana, Sant Cugat


Lildami i Sr. Chen ens presenten 'Otra raya pal tigre' - Primera Fila\nLildami i Sr. Chen ens presenten ‘Otra raya pal tigre’\nLa cançó parla de la superació dels obstacles que posa la vida\nLildami, l’artista de referència de la música urbana catalana, torna amb un nou single titulat “Otra raya pal tigre”. I ho fa acompanyat com sempre de Sr. Chen –el seu productor habitual- i l’MC Emotional Goku.\nAquesta nova cançó del cantant terrassenc, parla de la superació dels obstacles que posa la vida. Cadascú es pot fer el missatge a la seva mida però com diu Lildami: “Domineu el tigre que porteu dins i foteu-li molta canya perquè tingui moltes ratlles”.\nMusicalment parlant, “Otra raya pal tigre” és un reggaetón clàssic combinat amb el so d’una gaita colombiana, que li dóna un caire molt actual.\nAquest diumenge veurà la llum el videoclip de la cançó, que sorprendrà a tothom per la seva qualitat.\nLildami estrenarà “Otra raya pal tigre” en directe el 24 de juliol al Festival Cruïlla.


El Campus Sant Cugat reuneix professors de diferents universitats catalanes en les Jornades de Metodologia Docent | Decide\nEl Grup de Recerca Emergent en Educació en Salut, format per investigadors del Departament d’Infermeria i del Departament de Medicina, ha estat l’encarregat d’organitzar aquestes sessions.\nDurant els dies 6 i 7 de maig, el Campus Sant Cugat va acollir les jornades “Teaching Methodology: An Opportunity for Research”, impulsades pel Grup de Recerca Emergent en Educació en Salut, i que han tingut la col·laboració de la Dra. Leena Salminen, professora del Departament d’Infermeria en la Universitat de Turku (Finlàndia) i experta en educació per a la salut.\nLes jornades han reunit al voltant de 40 professors de ciències de la salut procedents de diferents universitats com l’Escola Universitària d’Infermeria de Sant Pau, l’Escola Superior d’Infermeria del Mar, l’Escola Universitària Gimbernat, la Universitat de Vic, la Universitat dels Illes Balears, la Universitat de Girona i UIC Barcelona. Durant tots dos dies, els metges i els infermers assistents han pogut compartir experiències de metodologia docent i recerca en docència.\nEn paraules del Dr. Albert Gallart, coordinador del Grup de Recerca organitzador, “una de les principals conclusions obtingudes en aquesta trobada és la necessitat d’adaptar-nos, com a docents, a les noves eines digitals per actualitzar la metodologia utilitzada fins ara”. “L’ús de les xarxes socials i d’escenaris virtuals ens permetrà treballar amb les mateixes eines de comunicació que utilitzen els nostres alumnes fomentant el seu pensament crític i autonomia a l’hora d’aprendre”, afirma el Dr. Gallart. Així mateix, també s’ha destacat la importància de desenvolupar noves competències transversals en el programa acadèmic dels graus en salut com la interdisciplinarietat, el lideratge o la seguretat del pacient.


entreterres | Transformació Social\nPiràmide de la riquesa: pobació i riquesa associada\nJa fa varies dècades que alguns organismes internacionals i països enriquits impulsen polítiques i accions cíviques de cooperació al desenvolupament. Paradoxalment, però, durant aquest període s’ha produït un increment destacable de la desigualtat en la distribució de la riquesa i del benestar a escala mundial.\nCal comprendre, doncs, que en el marc del sistema global i les seves lògiques, el paper transformador de la cooperació internacional és molt limitat.\nLa pròpia autoorganització de la societat civil per impulsar canvis concrets en el seu entorn quotidià és la clau de volta per dur a terme transformacions socials profundes.\nSostenibilitat i migracions: els refugiats ambientals\nDurant dècades ha imperat un model de desenvolupament fonamentat en el creixement: la riquesa dels estats es mesura a partir d’indicadors econòmics com el PIB (Producte Interior Brut), i les polítiques de cooperació s’han basat a exportar els criteris econòmics i culturals occidentals als països empobrits.\nLa idea d’un model econòmic basat en el creixement il·limitat en un món de recursos finits ens condueix inexorablement a un atzucac: l’habitat en què viu l’espècie humana es degrada i afavoreix l’expansió de greus problemes de salut i desastres naturals. Una expressió d’aquests fenomens és l’augment dels desplaçaments forçats de població per raons ambientals. Segons l’ACNUR, actualment hi ha entre 20 i 25 milions de persones al món a les quals es pot denominar refugiades ambientals, la majoria de les quals són originàries de l’Àfrica subsahariana i l’Àsia.\nEn aquest context es fa imperant crear models alternatius que garanteixin la sostenibilitat de la vida humana. Per això és cabdal que les accions puntuals de solidaritat o de crítica política vagin acompanyades de processos de transformació amplis, que comencin per canviar les vides quotidianes de cadascú de nosaltres, com a individus i com a comunitat.


centre catòlic mataró: L'infantil de la UE Mataró juga el Campionat d'Espanya\nL'infantil de la UE Mataró juga el Campionat d'Espanya\nAquest proper diumenge l’equip infantil de la Unió Esportiva Mataró començarà a jugar el Campionat d’Espanya. Una fita històrica per l’entitat que s’enfrontarà amb els 32 millors equips infantils d’arreu de l’estat espanyol. Una dada, per donar la importància a aquesta fita. Fa més de 10 anys que cap equip infantil masculí aconseguia jugar uns campionats d’Espanya on no hi falten, Barça, Penya, Madrid o Unicaja. El sistema de competició ha repartit els 32 clubs en 8 grups de 4 equips cadascun. Els mataronins han estat enquadrats al grup C, juntament amb Unicaja, Real Canoe, Platges de Mataró i Iberostar Canarias. Els tres primeres del grup A, B, C i D passaran als vuitens de final,mentre que dels grups E, F, G i H només passaran els campions. En el grup mataroní el Platges de Mataró necessita quedar entre els 3 primers classificats.\nPublicat per ccm a divendres, de juny 08, 2018


L'embarcador del Ter: A l'Embarcador del Ter apostem pels productes ecològics\nA l'Embarcador del Ter apostem pels productes ecològics\nEl Grup de Defensa del Ter, entitat que gestionem l’Embarcador del Ter de Manlleu, hem fet una aposta clara i decidida pels productes ecològics, de proximitat, artesanals i de comerç just. Proposem un model de consum diferent i més coherent, tenint en compte que el planeta que tenim és fruit del model de consum que portem, sobretot a occident. És urgent reduir el consum i consumir millor.\nDes del Grup de Defensa del Ter constatem que hem complert el primer objectiu de l'Embarcador, fer que la gent tornés a donar la cara al riu, i demostrar que el patrimoni natural és imprescindible pel benestar físic i mental de la població, i que no surt a compte anar urbanitzant i tapant rius i rieres, sinó que el què cal és cuidar-les per gaudir-ne, són la nostra principal font de riquesa.\nAmb el pas dels anys, l'entitat ha anat assolint nous reptes, i ja que el tema estrella dels últims anys ha estat la defensa del territori, creiem indispensable ser coherents i fomentar un model de consum que posi en valor la pagesia tradicional, el valor dels terrenys agrícoles i el foment de practiques respectuoses amb els animals, l'entorn i la salut del consumidor. A la pràctica:\n-En lloc d'entrepans oferim llesques de pa amb embotit de porc ecològic, per agafar-nos l'àpat amb la tranquil·litat que es mereix. El pa és un dels productes estrelles d'enguany, ja que hem implicat en el projecte un forn de Manlleu, La Fleca, que ens farà pa artesanal amb farina ecològica. L'embotit és al·laborat a Moià, a partir de porc ecològic criat a Osona i a la Vall d'en Bas.\n-Continuïtat de les amanides del Ter, ecològiques i locals (senzilles, fresques... Boníssimes)\n-Oferim cervesa de debò, la del Montseny. Produïda artesanalment per una cooperativa de Seva.\n-Sucs de fruita ecològics del camp de Tarragona. Una aposta pels pagesos que fan la feina ben feta.\n-Seguim tenint la fantàstica LLIMONETA DEL TER, perquè hi ha coses que no cal que canviïn. Feta al mateix Embarcador, amb llimones d'agricultura ecològica, menta de l'hort de Can Sanglas, sucre de comerç just i aigua del Ter.\nCanvi de rumb en la navegació pel Ter, apostant pel passeig. Hem comprat tres noves barques per navegar tranquil·lament pel riu, i mantenim les piragües, de perfil més esportiu. El lloguer de les embarcacions es concentrarà els caps de setmana; dissabtes i diumenges d'11h a 14 del migdia i de 16h a 21 del vespre.\nLes Llunes del Ter són el fil argumental d'una vintena d'actuacions que entre Juliol i Agost es programen a l'Embarcador del Ter, sobretot divendres i dissabtes a partir de les 10 del vespre. Enguany destaquem l'actuació de Pep Poblet el 24 de juliol, i la col·laboració de moltes entitats d'Osona.\nL'Embarcador del Ter estarà obert a partir del 19 de juny, de dilluns a diumenge d'11 del matí a 12 de la nit.\nGrup de Defensa del Ter – 20 anys!\nPublicat per Grup de defensa del Ter a 12:04 Etiquetes de comentaris: Manifest


L'Ajuntament de Tàrrega reconeix la tasca desenvolupada per Margarida Pané Salas com a Jutgessa de Pau del municipi els darrers 13 anys — Ajuntament de Tàrrega\nSou a: Inici / Notícies / L'Ajuntament de Tàrrega reconeix la tasca desenvolupada per Margarida Pané Salas com a Jutgessa de Pau del municipi els darrers 13 anys\nPublicat el 12-11-2021\nMargarida Pané acompanyada per l'alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú, la nova Jutgessa de Pau i regidores i regidors de l'arc consistorial\nLa Sala de Plens de l’Ajuntament de Tàrrega ha acollit avui divendres un acte de comiat institucional de Margarida Pané Salas com a Jutgessa de Pau del municipi els darrers 13 anys. Així, el consistori ha ofert una recepció a Pané per agrair-li la tasca desenvolupada al servei de la ciutadania entre els anys 2008 i 2021. En aquest sentit, l’alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú ha expressat el reconeixement de Tàrrega vers Margarida Pané Salas mitjançant el lliurament d’una placa posant de relleu la seva tasca i dedicació.\nLa primera edil ha lloat l’empenta i valentia de Pané en tractar-se de la primera dona en ocupar el càrrec a la ciutat: “Has estat una dona pionera a Tàrrega en molts àmbits i amb la teva implicació has ajudat a obrir camí per a les dones que venim darrere”, ha dit l’alcaldessa, la qual també ha fet un breu repàs per la trajectòria tant personal com professional de Pané, una dona molt vinculada al teixit associatiu local.\nPer la seva banda, Margarida Pané, que ha assistit a l’acte acompanyada de membres de la seva família, ha mostrat el seu agraïment pel reconeixement tributat avui. Alhora, ha fet referència a com ha canviat la feina del Jutjat de Pau durant els anys que ha exercit el càrrec, que li ha aportat “molta pau i satisfacció”.\nL’acte també ha comptat amb l’assistència d’Inma Martín Bagant (que ja ha pres el relleu de Pané al front del Jutjat de Pau), treballadors de l’ens i de la jutgessa suplent Teresa Robert així com de diversos regidors i regidores de l’arc consistorial.\n📸 #Aramateix celebrem un acte institucional de comiat a Margarida Pané Salas coma Jutgessa de Pau de #Tàrrega entre els anys 2008 i 2021. En nom del municipi, l'alcaldessa @apijuanv li lliura una placa de reconeixement. L'enhorabona per la bona feina feta! pic.twitter.com/YnI2Db39dt\n— Ajuntament Tàrrega (@ajtarrega) November 12, 2021\nMargarida Pané Salas ha exercit el càrrec de Jutgessa de Pau des de l’any 2008 i, per tant, ha estat nomenada com a tal en tres convocatòries consecutives. La proposta de nomenament d’Inma Martín Bagant com a nova Jutgessa de Pau fou aprovada per unanimitat en el Ple del passat mes de juliol.\nAmb jurisdicció al terme municipal, el Jutjat de Pau és l’esglaó de l'aparell judicial més proper a la ciutadania. L’òrgan existeix en tots els municipis que no són capital de partit judicial. Per ser Jutge o Jutgessa de Pau no cal necessàriament ser professional del Dret i l’elecció es basa en la trajectòria i tarannà personal. El Jutjat de Pau de Tàrrega té la seu a la planta baixa d’un edifici municipal situat a l’avinguda de la Generalitat, 41, on comparteix oficines amb el Registre Civil.


El Museu de les Terres de l’Ebre exposa la col·lecció de joguets de l’asconenc Biel Pubill – Marfanta\nEl Museu de les Terres de l’Ebre exposa la col·lecció de joguets de l’asconenc Biel Pubill\nEl Museu de les Terres de l’Ebre és l’escenari, a partir d’este divendres, de l’exposició “Col·leccionar passions. Biel Pubill i l’univers dels jocs i els joguets populars”. Es tracta d’una gran mostra de 470 jocs, joguets i estris de joc –des de cartells, retallables, jocs de taula, ninos o cotxes de joguet, etc.– procedents dels cinc continents, que el col·leccionista asconenc Biel Pubill Soler ha anat reunint durant més de 20 anys. L’exposició de Pubill es pot visitar a la sala d’exposicions del Museu, fins al 28 de febrer de 2021 i forma part del cicle ‘Col·leccionar passions’, que promouen el Museu de les Terres de l’Ebre i el Departament de Cultura a través de l’Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial.\nFeta a base de constància, la col·lecció de està integrada per peces que conformen un conjunt molt important i ric patrimonialment, ja que a més de tenir uns orígens geogràfics molt diversos, també estan fabricats amb materials naturals, reciclats o industrials. En general, un conjunt de peces lúdiques, algunes per a infants i altres per a adults, que, en la major part dels casos, el mateix Pubill ha anat adquirint directament de les mans artesanes que els han creat. La col·lecció de Biel Pubill permet reconèixer com totes les societats actuals, molt allunyades les unes de les altres, comparteixen la necessitat de jugar i de transmetre generació a generació aquells valors que les singularitzen.\nA més, els xiquets i xiquetes que visiten l’exposició podran participar al joc que els proposem des de l’organització, consistent en localitzar un joguet concret entre els exposats en una de les 21 vitrines que inclou l’exposició. Els que aconsegueixin trobar-lo entraran en el sorteig de diversos joguets i retallables.\nPubill és professor de secundària a l’Institut de Flix i un dels especialistes més acreditats de Catalunya en l’àmbit del joc popular i tradicional. En aquest aspecte, és també un referent a nivell europeu com a membre de la junta de l’Associació Europea de Jocs i Esports Tradicionals (AEJeST). Des de ben petit, la tradició familiar el va lligar al joguet popular: els seus avis eren firaires i venien joguets de forma ambulant; el 1974 els seus pares van obrir una botiga de joguets a Reus, d’on encara avui conserva, dins les seves caixes originals, alguns joguets que els hi van quedar quan van tancar l’establiment el 1994.\nTags: AgendaMRFAmpostaAscóBiel PubillCulturaGaleriaGaleria d'imatgesJoguinesMontsiàRibera d'EbreSocietat\nIrene Negre, sobre la decisió del Suprem: 'No es poden empresonar les idees'


El procés de negociació entre Junts pel Sí i la CUP, encara no conclòs, per investir el nou govern de la Generalitat, no ha merescut per part meva cap comentari fins el moment. Si fem excepció de la ingènua broma d’ahir, dia dels innocents, la veritat és que aquest bloc ha passat de puntetes pel\nA la vista de l’empat d’ahir a l’assemblea de la CUP, i conscient de que s’han de fer noves concessions per tal que la investidura de Mas caigui en gràcia a més del 50 % dels militants de la formació anticapitalista, Junts pel Sí ha fet una nova proposta: el pentinat “cop de destral”, que\nLa CUP no ho sap, però des de dilluns és una formació adulta. Vull dir que han de començar a estar a l’alçada del que d’ells s’espera en l’actual moment polític. Que s’han acabat les criaturades o les bogeries d’adolescent, vaja. Benvinguts a la realitat. Quan dic moment polític em refereixo, òbviament i inevitable, al debat\nMirava ahir per televisió el piromusical de la Mercè, aquesta banal distracció de masses barcelonines elevada a la categoria de gran espectacle mediàtic per obra i gràcia de TV3, i la meva ment no podia evitar relacionar-ho amb la campanya electoral que en quatre hores acabarà formalment (de facto però, les xarxes socials bulliran fins a\nAhir, acte central de Junts pel Sí a la Rambla de Tarragona. * L’escenari, immillorable: el tram final del primer passeig de la ciutat, tocant al Balcó del Mediterrani. De fons, el monument a Roger de Llúria. L’espai, no ple, abarrotat de gent: asseguda, dreta, a la vorera, als jardinets, als balcons… Jo em situo\nAvui, animada tertúlia al grup de Whatsapp. Alguns dels seus membres estan un punt indecisos sobre què votar el proper diumenge 27. El cor els acosta a la CUP i el cap els dicta ser més freds i calculadors i votar Junts pel Sí. Així estan les coses. Després dels esforços que va costar confegir


29 min. 22/03/2020 00:00\n651x941 Segons Spotify, les seves cançons han obtingut més de 15.000 milions de reproduccions combinades a tot el món, i els seus cinc vídeos més vistos han aconseguit en total 2.500 milions de visualitzacions a YouTube. A sota d’aquestes línies, l’artista durant una actuació el setembre a Las Vegas. A la dreta, una foto d’Eilish del mes passat / Daniel DeSlover / Efe Segons Spotify, les seves cançons han obtingut més de 15.000 milions de reproduccions combinades a tot el món, i els seus cinc vídeos més vistos han aconseguit en total 2.500 milions de visualitzacions a YouTube. A sota d’aquestes línies, l’artista durant una actuació el setembre a Las Vegas. A la dreta, una foto d’Eilish del mes passat / Daniel DeSlover / Efe\nQuan vaig conèixer Eilish al bungalou familiar el desembre del 2018, tres dies després del seu 17è aniversari i tres mesos abans del llançament de When we all fall asleep, where do we go?, ja era una sensació al món de l’ streaming, amb un contracte amb segells importants i un catàleg de singles minimalistes i amb molt de sintetitzador que es remuntaven al seu primer èxit, una balada preciosa titulada Ocean eyes que el 2015 ella i el Finneas van publicar a SoundCloud. El seu àlbum estava gairebé acabat, però, com ella mateixa diu, l’última etapa del procés va ser un malson: “Una mena de llimbs eterns. Les coses inacabades estan bé si saps què en vols fer després, però i si no en tens ni idea?” Obre molt els ulls fent cara d’angoixa.\nPerò, com explica la Billie: “És per a l’ In memoriam! El que volien és que cantéssim Moon river, que és una cançó molt bonica, però els vam dir: «Volem que la gent estigui trista. És una cosa trista. S’ha d’estar trist quan penses en persones que han mort»”.\n249x249 Eilish destaca pel seu persistent interès per coses tètriques i inquietants. Ha ressuscitat una estètica que havia desaparegut gairebé totalment de les tendències musicals majoritàries des dels 90. A sota d’aquestes línies, l’artista en una sessió fotogràfica a Los Angeles. A sota a l’esquerra, la cantant en un concert a Anglaterra l’estiu de l’any passat. / Magdalena Wosinska / The New York Times Eilish destaca pel seu persistent interès per coses tètriques i inquietants. Ha ressuscitat una estètica que havia desaparegut gairebé totalment de les tendències musicals majoritàries des dels 90. A sota d’aquestes línies, l’artista en una sessió fotogràfica a Los Angeles. A sota a l’esquerra, la cantant en un concert a Anglaterra l’estiu de l’any passat. / Magdalena Wosinska / The New York Times\nEl primer disc de Billie Eilish, l'exitós When we all fall asleep, where do we go?, era un dels més esperats de la dècada força abans de sortir. Les expectatives van acomplir-se sobradament. A banda de cançons digeribles en primera escolta ( Bad guy, Wish you were gay, Bury a friend), també amaga perles plenes de detalls com ara Xanny, de veu xiuxiuejant, producció multigènere i arranjaments deliciosos. Una de les gemmes amagades del seu debut.


Apartment Gemelos 26 Benidorm - Costa Blanca Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartment Gemelos 26Avenida del Derramador, 8, Platja de Llevant, Benidorm - Costa Blanca, Espanya - Veure al mapaNotable7,2Basada en31comentarisApartment Gemelos 26Veure més fotos"Very modern apartment\nFully kitted out kitchen"JamesUnited KingdomVestíbulVeure més fotosVeure totes les 50 fotos\nSituat a Platja de Llevant, Gemelos 26 és el lloc perfecte per gaudir de Benidorm - Costa Blanca i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Gemelos 26 asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), piscina exterior, piscina coberta. Gemelos 26 és una elecció inteligents per a viatgers a Benidorm - Costa Blanca, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCal que informeu el Apartment Gemelos 26 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: VT442322


Escaldes destina 54.000 euros al passatge de Carlemany al Fener\nEl comú ha adjudicat les obres per adequar un espai per al pas de vianants entre les dues avingudes\nEspai i actual i simulació del passatge que es farà\nActualitzada 29/07/2020 a les 11:10\nEl comú d'Escaldes ha adjudicat les obres per adequar el passatge per a vianants que connectarà a la part alta les avingudes Carlemany i del Fener. Els treballs s'han encarregat a l'empresa Tot Construccions, segons l'edicte publicat al BOPA, com a guanyadora del concurs del novembre passat que va convocar l'anterior corporació.\nEl comú que encapçalava Trini Marín va signar un conveni amb un propietari privat per obrir aquest passatge entre les dues avingudes des de la zona de la plaça Coprínceps i que es preveu rebi el nom de Josep Vidal Martí. L'objectiu d'habilitar aquest espai és que sigui accessible a persones amb mobilitat reduïda.\n#2 Quins records, molt bé\nM'hagues anat be quan era jovenet i la mare m'eviava ha comprar queviures a la botigueta.\nI del pesebre a l alçada de cami del valira? Aquell carrer de pedra que conecta amb la plaza del comu esta deixat.....


Dues dones expliquen com van caure en una xarxa de tràfic de persones\nEl projecte Cope&Hope ajuda aquestes persones a refer-se i encarar amb il·lusió el seu futur\nLaura Sangrà | dimecres, 23 de febrer del 2022, a les 12.38\nRefer-se, millorar en autopercepció, entendre que han estat víctimes i no culpables, trobar interessos i feina i veure el futur amb il·lusió.\nTot aquest procés és el que han de fer les dones que han estat explotades sexualment per xarxes de tràfic de persones, i en el procés estan acompanyades de l’Associació de Benestar i Desenvolupament (ABD).\nAquesta entitat barcelonina va arrencar un programa, anomenat Cope&Hope, fa just dos anys i en col·laboració amb dues entitats de Milà que també treballen per la recuperació i el benestar de dones que són supervivents de tràfic de persones, i que han estat explotades sexualment i econòmicament.\nMireia Munté, responsable de projectes a ABD, esmenta que les acompanyen en processos terapèutics per millorar l’autopercepció, les ajuden a trobar formacions que els interessin i les acompanyen en el procés de buscar feina i la intermediació amb empreses.\nEl cas de la Lara un viatge-parany\nLara, supervivent de tràfic sexual, fa quatre anys que va viatjar de Perú a Espanya animada per una antiga amiga, “una persona en qui se suposava que podia confiar”, i que ja vivia a Espanya.\n“Em van pagar el bitllet, em van donar casa, menjar… sentia que els ho devia tot”, i van començar a explotar-la sexualment en un pis on hi havia altres noies migrades que també exercien la prostitució. “El primer dia va ser horrible”, recorda, perquè havia de “fer com la resta, com si ja sabés fer-ho”.\nEm van pagar el bitllet, em van donar casa, menjar… sentia que els ho devia tot”\nLara, supervivent de tràfic de persones\nUn dia en què “ja no va poder més” va marxar d’allà i va començar a refer la seva vida, a poc a poc. Ara la Lara diu que li agradaria treballar, però que de moment ja ha començat a treballar en ella mateixa, i somriu.\nEl cas de la Mia, va caure en un parany per ajudar la filla\nUna altra persona que ha passat per una situació similar és la Mia, una dona que tenia una filla embarassada a Espanya, i per estar amb ella i ajudar-la, una antiga amiga que ja vivia a Espanya li va prestar els diners per fer el viatge.\nEl nadó va néixer prematur i necessitava moltes atencions i despeses, i a mesura que la Mia s’anava angoixant perquè els estalvis anaven minvant, la suposada amiga li va dir que “el millor era que comencés a treballar al seu pis de noies”.\nI així ho va fer, pressionada per aquesta persona, pel deute que tenia amb ella i per la situació en què es trobava. Mai fins a aquell moment la Mia havia sabut que la suposada amiga regentava un pis on treballaven dones que estaven explotades sexualment.\nSoc professora, però en un futur m’agradaria poder ajudar altres dones que han passat per la meva situació”\nMia, supervivent de tràfic de persones\nLa Mia ja “he fet diversos cursos a Metges del Món”, l’entitat a qui va acudir al principi, per poder sortir de la xarxa, i ara li han ofert una feina a l’associació: “Soc professora, però en un futur m’agradaria poder ajudar altres dones que han passat per la meva situació”, diu amb emoció.\nLa Policia Nacional ha desarticulat un grup criminal que obligava dones a prostituir-se en habitatges de la ciutat de Barcelona, Sabadell, Ullastrell i Sant Andreu de la Barca.\n— abusos sexuals — dones — immigració — prostitució\nMare jove i sense recursos: “L’educadora de Preinfant és la meva fada protectora”\nTornem a les Escoles lamenta que avançar el curs impliqui fer jornada intensiva\nEls sindicats anunciaran l’1 de març les dates de la vaga d’educació\nQuè fan barracons dels Jocs Olímpics als Jardins de la Maternitat?


Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél | Redacció | Barcelona | Política | El Punt Avui\nNova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél + Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél E-mail\nBarcelona - 6 març 2021 20.05 h\nUn manifestant, davant la línia policial que tallava el carrer Roger de Flor Oriol Duran.\nLa capçalera de la marxa, al carrer Roger de Flor Oriol Duran.\nNova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél Nova jornada de protestes contra l’empresonament de Pablo Hasél E-mail\nProp de mig miler de persones (unes 450, segons la Guàrdia Urbana) s’han manifestat aquest vespre a Barcelona per reclamar l’alliberament del raper Pablo Hasél, empresonat per enaltiment del terrorisme per les lletres de les seves cançons, així com dels detinguts en relació amb els aldarulls que s’han produït en anteriors protestes les darreres setmanes. També han reivindicat la dissolució dels antiavalots dels Mossos, la regulació dels lloguers i la derogació de la reforma laboral.\nLa protesta ha transcorregut de manera pacífica i només s’han viscut moments puntuals de tensió. Aquests han estat protagonitzats per petits grups de joves oportunistes que han estat expulsats finalment per la resta de participants. La resta de manifestants han intentat marcar distàncies amb aquests grups i han evitat els enfrontaments amb la policia.\nEls manifestants s’han aplegat a la plaça Tetuan a partir de les sis de la tarda i passades les set han baixat pel carrer Roger de Flor en sentit mar rere el lema Llibertat preses per lluitar i amb clams que reclamen l’alliberament de Pablo Hasél i de la resta de persones detingudes.\nEntre el carrer Casp i Gran Via una línia policial ha barrat el pas a la marxa. En aquest punt un reduït de joves han llançat objectes contra els agents, com ampolles, pintura i pedres. Els Mossos han fet avisos per megafonia.\nLa marxa s’ha reprès pel passeig de Sant Joan i després ha tombat per la Ronda de Sant Pere i ha seguit fins a la plaça d’Urquinaona. Allà els manifestants en enfilat pel carrer Roger de Llúria cap a la Gran Via, on s’han aturat i han desplegat una pancarta amb el lema Us volem lliures.\nEn aquest punt la capçalera ha donat per desconvocada la mobilització, tot i que la majoria dels manifestants han seguit per la Gran Via fins a la plaça Tetuan, el punt d’inici de la protesta. Des d’allà, han pujat pel passeig de Sant Joan, ha tombat per Consell de Cent i ha tornat a pujar per Roger de Flor, fins a la Travessera de Gràcia.\nEn aquest punt una línia policial dels Mossos impedia el pas en sentit Besòs, on a pocs metres hi ha la caserna de la Guàrdia Civil, i els manifestants han trencat cap a l’esquerra, en sentit Llobregat.\nSota el lema Fins que caiguin. Res a perdre, tot per guanyar diverses entitats han convocat aquesta nova protesta, que també s’ha portat a terme a altres ciutats Girona, Sabadell o Tarragona, en el tercer cap de setmana de mobilitzacions.\nA diferència d’altres jornades, les protestes d’avui han acabat sense detinguts ni ferits.\nUna trentena de manifestants tallen parcialment la Imperial Tàrraco per reclamar la llibertat de Pablo Hasél i de Christian Mestre\nUna trentena de persones han protestat aquesta dissabte a Tarragona per demanar la llibertat de Pablo Hasel i Cristian Mestre, el reusenc en presó preventiva a Granada acusat de desordres públics, danys i atemptat contra agents de l’autoritat.\nEls manifestants, majoritàriament joves, han tallat una part de la plaça Imperial Tàrraco durant una hora i mitja. S’han assegut a terra i han jugat a jocs de taula, com cartes o escacs. També hi ha hagut qui ha aprofitat per llegir un llibre. Al començament de la concentració, han cridat consignes a favor de l’alliberament del raper lleidatà i el jove reusenc.\nLa Imperial Tàrraco no s’ha tallat totalment al trànsit, ja que els vehicles han pogut circular per la meitat d’aquesta via. A l’altra banda de la plaça, agents dels Mossos d’Esquadra i la Guàrdia Urbana han custodiat a la subdelegació del govern espanyol.


De tapes per Mislata – RiberaTV\nDe tapes per Mislata\nPer quart any consecutiu, i fins al 15 de juny, se celebra una nova edició de la Ruta de la Tapa en la qual participen 28 establiments hostalers de Mislata\nSi hi ha un element gastronòmic pel qual es coneix a tota Espanya, aqueixa és la tapa. Un xicotet mos, que, amb el pas dels anys, s’ha anat sofisticant fins a convertir-se en alta cuina en miniatura. I a més d’una delícia culinària que degustar amb les mans, és l’excusa perfecta per a reunir-se amb amics. Per això, els mislateros i mislateras podran, un any més i van quatre, gaudir de 28 delicioses propostes dels bars, cafeteries i restaurants de Mislata fins al dissabte 15 de juny.\nLa iniciativa, que naix des de la regidoria de Comerç i emmarcada dins de Pla d’Estímul Comercial, s’ha convertit en una cita ineludible per als veïns de la ciutat a tenor de l’èxit de les edicions anteriors. Gràcies al mapa inclòs en el fullet oficial de la Ruta de la Tapa, tot aquell que vulga pot crear el seu propi itinerari pels establiments de la ciutat. Una divertida manera de “conéixer alguns dels nostres establiments hostalers, alhora que es sociabiliza i es promou la participació activa de la ciutadania, una cosa molt important per al nostre model de ciutat”, com ha remarcat l’alcalde de Mislata, Carlos Fernández Bielsa.\nEn els 28 locals participants es poden trobar delícies tan atractives com “coquetes d’autor”, “cor blanc i negre”, “artifici de xocolate amb xurros” o una “bombeta de tòfona”. Cuina d’avantguarda a la qual també se li sumen propostes més tradicionals, però no menys saboroses, com a “ous amb xoriço i pernil”, “calamarons fregits” o “rosta en textura”. Per a conéixer on degustar tot aquest ventall de propostes, a més d’en la web d’ajuntament, existeix un fullet explicatiu de totes les tapes que inclou, a part dels ingredients i les fotos de les propostes, un mapa amb la localització dels participants, a més d’una llista de premis.\nI és que, a més, participar té premi. Aquells que visiten com a mínim cinc dels establiments participants de la Ruta entraran en el sorteig d’una gran quantitat de regals tan atractius com vals de diners en comerços col·laboradors de la ciutat, un pastís, un tall de pèl, una neteja bucal o fins i tot loteria o una revisió completa del vehicle.\nDe tapes per Mislata added by Ribera Televisió on 12 Juny, 2019\nAlboraia celebra la Setmana Europea de la Mobilitat


Roger Federer supera Murray, s'endú el seu setè Wimbledon i recupera el número 1 mundial\nEl suís guanya l'escocès en quatre sets (4-6, 7-5, 6-3 i 6-4) i escriu una nova pàgina de la història del tenis en igualar els set triomfs de Pete Sampras a Londres\n2 min. Barcelona 08/07/2012 19:15\nRoger Federer torna a l'Olimp del tenis mundial. El suís ha recuperat el número 1 de l'ATP en vèncer l'escocès Andy Murray a la final de Wimbledon (4-6, 7-5, 6-3 i 6-4) i ja suma set corones sobre la gespa de Londres. Una gesta que li permet mirar de tu a tu Pete Sampras, únic tenista en tota la història capaç de sumar set victòries al Grand Slam amb més tradició del circuit. Amb aquesta corona, Federer ja suma 17 grans títols al seu palmarès, just quan és a punt de fer 31 anys. Murray, en canvi, acumula la quarta derrota en una gran final i frustra les expectatives dels britànics, que no veuen un compatriota guanyar a Wimbledon des que ho va fer Fred Perry l'any 1936.\nI això que el partit s'ha posat de cara per a l'escocès, que s'ha endut el primer set sense patir de forma excessiva. Al primer joc del partit li ha trencat el servei al seu rival i, tant per encerts propis com per errors de Federer, Murray ha sabut guiar bé el seu joc cap a la victòria en el primer parcial. Al segon, però, la història ha estat ben diferent. El nivell dels dos finalistes s'ha igualat i, fent ús de l'experiència que li dóna haver disputat més de 20 finals de Grand Slam, el suís ha exhibit nervis d'acer en els punts clau i, amb una volea preciosa, s'ha endut el segon set. Des d'aleshores Murray ha vist com les seves opcions eren cada vegada més minses. Federer semblava una còpia –gairebé millorada– d'aquell jugador que els anys 2005 i 2006 dominava amb mà de ferro el circuit.\nEl tercer parcial no ha tingut gaire història. 6-3 ràpid, un sol trencament de servei i molta solidesa per part del suís. Una història similar a la del quart. Federer no s'ha mogut de l'excel·lència exhibida a partir del segon set i Murray, cada vegada més preocupat per la mala sort i pels errors propis, s'ha anat enfonsant en una espiral de pessimisme. Tot el contrari que el seu rival, que revalida una corona que se li resistia des de l'any 2009. Federer ha tornat i sembla que encara no ha dit l'última paraula davant Rafa Nadal i Novak Djokovic, que feia dos anys que dominaven les grans competicions sense fissures.