Com mirar un eclipsi i deixar-hi la pell | Pols d'estels\nCom mirar un eclipsi i deixar-hi la pell\nPublicat el 9 de setembre de 2017 per Enric Marco\nEl Gran Eclipsi Americà que enfosquí gran part dels Estats Units en ple dia el passat 21 d’agost ja és història. Durant més de dos minuts els habitants i visitants en la banda de totalitat que anava des d’Oregon en la costa del Pacífic fins a South Carolina en l’Atlàntic pogueren veure com la Lluna tapava poc a poc el Sol. I molts aconseguiren imatges icòniques.\nEls observadors van poder gaudir d’un dels espectacles més bonics de la natura, i ho van fer d’una manera segura per tal de protegir els ulls de cremades com ja vaig explicar fa uns anys. Durant els darrers mesos els mitjans de comunicació nord-americans, escoles i universitats van explicar com s’havia de mirar (i no mirar) l’eclipsi. Tanmateix, malgrat tot aquests advertiments, sembla que molts no van fer-hi cas i miraren directament al Sol sense cap protecció. Parodiant aquell: Qui eres tu per dir-me com he de mirar al Sol?\nQue això passà a més d’un es va poder veure en les cerques en google tot just després de l’eclipsi. De fet, un munt de termes relacionats amb possibles problemes oculars van tindre més tràfic a la xarxa després de l’esdeveniment, incloent la frase “looking at the Sun” i l’encara més específica “I looked at the Sun“, tal com explicava pocs dies després la revista digital Iflscience!\nÉs a dir, que molta gent va mirar al Sol sense protecció amb la possible conseqüència d’haver-se fet cremades a la retina. Les consultes oftalmològiques nord-americanes hauran tingut feina extra aquests dies.\nUns dels casos més sonats ha estat el del cantat raper Joey Bada$$, que anuncià la cancel·lació de tres concerts per molèsties en la vista per mirar el fenomen sense protecció ocular. Com deia en el seu compte de Twitter: Am I crazy for watching the eclipse today w no glasses? I’ve sungazed before and afterwards saw colors for a whole day. I didn’t die tho. (Estic boig per mirar l’eclipsi avui sense ulleres? He mirat el Sol abans i després he vist colors durant un dia sencer. No m’he mort per això).\nI en un altre twit: This ain’t the first solar eclipse and I’m pretty sure our ancestors ain’t have no fancy eyewear. Also pretty sure they ain’t all go blind. (Aquest no és el primer eclipsi i estic completament segur que els nostres avantpassat no portaven ulleres gracioses. També estic completament segur que no es tornaren cecs).\nAixí que la retina del raper resultà danyada per menysprear les lleis de la física i de la biologia. Espere que el seu problema ocular s’haja resolt a hores d’ara.\nTanmateix s’han produït comportament encara més irresponsables per tal de mirar l’eclipsi. Bé, crec que són més producte de la ignorància que del menyspreu als missatges dels científics. Un missatge repetitiu als mitjans americans era que s’havia de mirar al Sol de manera segura i protegir els ulls. I quina millor protecció que escampar crema solar sobre la còrnia per no danyar la retina? Doncs això és el que contava la infermera Trish Patterson d’uns pacients del seu hospital de Virginia que arribaren amb dolor als ulls després de cobrir-los amb protector solar.\nPerò qui ha fet parlar més en aquest tema de la protecció ocular en l’observació solar ha estat, com no, el president Donald Trump. Si ja va ser estrany que observara l’eclipsi des del balcó de la Casa Blanca a Washington, on només era parcial, menystenint veure l’eclipsi total uns pocs quilòmetres al sud, el fet que mirara el Sol directament sense protecció, encara que fora un moment va omplir pàgines de diaris ridiculitzant-lo, com aquesta portada del New York Daily News. Quan s’és un president s’ha de donar exemple.\nTanmateix aquestes barbaritats no són res front al suposat frau comés amb les ulleres d’eclipsi venudes a través d’una coneguda empresa de venda on-line. Tal com conta avui Heather Murphy del New York Times en Shades of noir: my hunt for an eclipse glasses villain, entre els 10 milions d’ulleres d’eclipsi venudes als Estats Units algunes d’elles no complien les especificacions de deixar passar menys del 0,003 % de la llum incident per ser qualificades com a segures. Sembla que en encarregar unes ulleres correctes a través de l’empresa Amazon, apareixia una possibilitat més barata que derivava a unes ulleres xineses de baixa qualitat i que podien deixar passar fins a un 15% de llum. Unes simples ulleres de sol, vaja. Us recomane que llegiu el gran reportatge que ha fet la periodista del que serà un escàndol i que potser afectarà a les vendes on-line i a la qualitat dels productes venuts.\n1.- Donald Trump mira al Sol sense protecció. Crèdit: AFP\n2.- Cerca a Google de l’expressió: I looked at the Sun. Iflscience!\n3.- Ulleres d’eclipsi. Wikipedia Commons.\n4.- Portada del New York Daily News.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de El Sol i s'ha etiquetat en Eclipsi, NASA, Sol per Enric Marco. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


El factor d’impacte de la revista de cinc anys és un indicador basat en cites d’articles publicats en els cinc anys anteriors. El factor d’impacte s’utilitza per classificar, avaluar i comparar les revistes científiques que figuren al Journal of Citation Reports (JCR), una base de dades de subscripció que anteriorment era propietat de Thomson Reuters  , que ara forma part del sector Web of Science Group  . de l’empresa Clarivate Analytics .\nLa selecció de revistes es duu a terme a criteri del Web of Science Group; les principals característiques que permeten tenir en compte una revista científica per al mesurament de la FI són:\nClarivate Analytics proporciona al JCR el càlcul de l’IF i el rànquing d’una revista determinada en un conjunt de revistes homogènies per categories temàtiques, per a una àmplia gamma de sectors de recerca diferents. \nCal assenyalar que el propi Web of Science Group considera que l’aplicació de l’IF per avaluar l’investigador individual o l’impacte que genera un article en la comunitat científica és un abús. També desaconsella l'ús d'aquest índex per estimar el "valor absolut" d'una revista i fer comparacions entre diferents camps científics.  L'únic ús vàlid del FI és, segons els seus creadors, la classificació de revistes dins de la seva categoria temàtica de referència, que en qualsevol cas no només s'hauria de basar en el FI, sinó també en altres índexs, com ara l' Índex de Immediatesa. , Total Cites , Total Articles i Citation Half-Life , que s’han d’utilitzar junts per a una avaluació multidimensional de revistes catalogades.\nCites d’articles publicats durant el període de dos anys 2006-07 del 2008 75\nUn IF igual a 1 indica que, de mitjana, hi havia una cita a l'any de referència per a cada article del període de dos anys anterior. Viouslybviament, en ser una mitjana, això no implica que tots els articles s'hagin citat almenys una vegada.\nDegut al fet que es necessita un mínim de tres anys per calcular la IF i que passa un temps no especificat (normalment uns quants anys) abans que una revista s’inclogui a les bases de dades de Thomson Reuters, les revistes més recents, fins i tot si les publica científics de prestigi associacions - potser no tenen IF durant molts anys.\nEugene Garfield i Thomson Reuters adverteixen sobre el factor d’impacte que avalua investigadors individuals també perquè hi ha una gran variació en la qualitat dels articles en una sola revista. A més, la FI no té en compte el nombre d’autors d’un sol article, la complexitat de la investigació; per tant, es pot calcular el mateix IF per a tots els autors en articles que sovint tenen un nombre molt elevat d’autors, no justificats i els rols dels quals en la investigació publicada no s’aclareixen almenys a la nota a peu de pàgina.\nEl període previ al factor d’impacte pot, per tant, vincular la investigació a altres propòsits diferents dels que són propis i sempre premien els mateixos investigadors o les mateixes tradicions de recerca en detriment de l’originalitat, la innovació i la investigació sobre temes tractats per les comunitats científiques. menys revistes. Tant Eugene Garfield com Thomson Reuters renuncien a qualsevol responsabilitat per l’abús d’IF i criden l’atenció sobre el fet que sempre es requereix una revisió paritària acurada per avaluar una bona investigació. \nInternet ha posat a disposició de forma gratuïta un gran nombre de documents de treball sense revistes o revistes completament noves. Aquesta accessibilitat , combinada amb l’extraordinari poder dels motors de cerca , fa que els articles accessibles a Internet siguin cada cop més citats, que tendeixen a escapar de l’univers tradicional (revistes científiques acadèmiques revisades per parells) indexat al Journal of Citation Reports , als efectes de l'impacte.\nParàgraf 4. En el context dels sectors científic-disciplinaris en què es reconeix el seu ús a nivell internacional, les comissions d’avaluació de publicacions també fan ús dels índexs següents:\n↑ Cf. avaluació de projectes de la regió del Piemont . Arxivat el 24 de juny de 2010 a Internet Archive .


B&B Arrierend Dedemsvaart Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a Dedemsvaart.\nMoerheimstraat 88, Dedemsvaart, Dedemsvaart, Països Baixos - Veure al mapa\nMés informació sobre B&B Arrierend\nDissenyat tant per oci com per negoci, B&B Arrierend està situat idealment a Dedemsvaart; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nB&B Arrierend també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Dedemsvaart. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. B&B Arrierend és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Dedemsvaart.\nAllotjaments a Dedemsvaart


Una notícia més aviat bona - GYubero blog - GYubero - Finect\nUna notícia més aviat bona\nPotser veureu aquesta notícia al diari o al Telenotícies, m'agradaria\ncomentar-vos algunes de les seves implicacions.\nNotícia: El Tresor es financia a tipus molt baixos\nEl Tesoro Público del Gobierno de España (entre nosaltres el Tresor)\nés l'ens que permet al govern central finançar-se a través\nd'endeutament. O sigui, el que li permet d'obtenir diners a canvi del\ncompromís de tornar-los amb interessos. Com sabreu, l'altra gran font\nde finançament del govern són els nostres impostos, una part dels\nquals s'ha de dedicar precissament a pagar els interessos del deute\nque s'ha emès. (1)\nDoncs bé, en el punt àlgid de la crisi amb el rescat bancari, etc. el\nTresor va tenir moltes dificultats per finançar-se. I la manera\nd'obtenir finançament per aquesta banda va ser la d'acceptar pagar uns\ninteressos molt elevats. Perquè tingueu una referència, l'estiu de\n2012 el deute espanyol a 10 anys va marcar un interès rècord del 6,8%\ni avui està per sota del 4% (2)\nFeta aquesta intro, la notícia que us volia comentar és que ahir el\nTresor espanyol va conseguir un finançament de 5.300M€ (cinc mil\ntres-cents milions d'euros) entre bons de 5 i de 15 anys a uns tipus\nAixò és bo, perquè la partida dels pressupostos generals\ndedicada a pagar interessos baixa i el govern pot dedicar més\nrecursos a d'altres propòsits (en principi) més beneficiosos pel\nciutadà. Ara, la part no tan bona és que no hem d'oblidar que encara\nque ho pagui més barat, el govern necessita seguir endeutant-se, o\nsigui necessita diners que no té. I si hem dit que ha col·locat\n5.300M€ , s'estima que a mig-llarg termini la quantitat total que\nhaurà de finançar amb deute és de 133.000M€. O sigui, que de moment\nnomés ha conseguit una part molt petita... i ara us poso un dibuix\nd'un got mig ple o mig buit.\nI per acabar de reblar el clau, la notícia també es pot llegir\ndes de l'altra banda: si som un tauró de WallStreet o un modest\nestalviador que pel que sigui ha decidit que vol\nespecular/invertir/estalviar en bons del Tresor espanyol, llavors\nno es agradarà que els interessos que ens paguen siguin menors\ndels que n'obteníem fa uns mesos o un any. Trobarem que la notícia\nés totalment negativa.\nNo tothom pot estar content sempre.\nDues coses abans d'acabar:\n1) Intento ser molt pedagògic, però sense allargar-me en excés. Si hi\nha algun tema que us crida l'atenció, accepto peticions per fer-ne un\npost específic extenent-me el que calgui.\n2) Molts m'heu dit que en el meu post anterior no em mullava i no\noferia cap alternativa. Us haig de dir que és MOOOOOLT difícil perquè\nno hi ha solucions màgiques que vagin bé a tothom. Però accepto el\nrepte i m'atreviré a donar consells concrets. Per començar, tinc en\nment uns consells sobre com NO invertir... properament aquí mateix.\n(1) si en voleu saber més: www.tesoro.es\nEl tipus del deute espanyol està directament lligat amb la famosa\nPRIMA DE RISC que no és més que una resta:\nSi Alemanya paga uns interessos de 1,84% i Espanya de 3,84% la prima\nde risc és\n3,84% - 1,84% = 2%.\nPerò normalment no es diu un 2% sinó que es diu 200 punts bàsics,\nperò és el mateix.\n(2) els que teniu hipoteca, penseu la diferència de quota\nentre pagar el 6,8% o el 3,8% .\nenhorabona! és el primer article que veig en català a Unience.\ncom poden traduir els que no saben català?\nno has tingut queixes?\nEstic pensant de fer una versió biligüe, però de moment estic rebent\ncomentaris sobre el contingut per veure com puc millorar tot plegat...\ni lo de les traduccions ho deixo per més endavant.\nEl gran problema de la enorme deuda pública mundial. Ufano\nEn este artículo voy a publicar uno de los capítulos de mi\nlibro Lo prometido es deuda.Capítulo 12.- El problema de una deuda elevada:Hemos analizado el progresivo aumento de la deuda pública


el meu gos i jo: de febrer 2016\nLa Vanguardia del dimarts 22 de febrer portava una sèrie de notícies sobre Malgrat:\n- Un nou periòdic, Joventut Llevantina\n- Un nou notari per Malgrat\n- L’anunci d’un casament\n- El proper carnaval a la Barretina\n- Pel·lícules als dos cines de Malgrat, el Tívoli i el Modern\n- Assistents malgratencs a la reunió de la Lliga Regionalista\nResulta que el pont del carrer de Passada no és adequat per permetre el pas dels vehicles de gran tonatge, que està deteriorat i que no és segur.\nUn es pot preguntar perquè el pont està deteriorat i no és segur, i es pot respondre, sense cap temor d’equivocar-se, que està en aquestes tristes condicions des de que les autoritats municipals van decidir, per arreglar el nyap del cobriment de la riera a la seva intersecció amb el pont, de tallar les baranes per fer un pas pels vianants que es passegen sobre la riera coberta. Baranes que es va veure, ai las, massa tard, que eren elements portants de l’estructura\nEncara que es procedís a la reparació de les baranes del pont, aquest va quedar tocat, ja que la tècnica utilitzada per la reparació era incompatible amb la característica constructiva del pont, que data de fa cent anys (i que, per cert, un cop feta la barrabassada, era molt difícil de poder-li tornar les característiques portants anteriors). De manera que quan es diu que el pont està deteriorat i que no és segur, ja sabem qui en és responsable.\nEtiquetas: política malgratenca, urbanisme\nDèiem l’altre dia que una de les raons principals del retard econòmic espanyol respecte d’altres nacions europees és la que el poder judicial i els reguladors han estat apropiats pels polítics, de manera que no hi ha un contrapoder que equilibri el poder executiu. Tot això ha permès que els polítics es sentin totpoderosos i que abusin d’aquest poder, el que té com a conseqüència la corrupció i la disminució de la productivitat del país.\nAquesta apropiació de les institucions públiques per part dels polítics l’han anat realitzant, principalment, el PP i el PSOE i, en menor mesura, CiU, que són els partits que han tingut responsabilitats de govern.\nUn dels nous partits, Podem, va més enllà. Dins de la seva proposta de govern recentment presentada al PSOE es diu que els alts càrrecs que es nomenarien si ells arribessin al govern, ho serien amb els criteris de mèrit, capacitat i “compromís amb al projecte de canvi del govern, canvi que hauran de liderar”. És a dir, que es valorarà positivament la seva “politització”\nAquesta alts càrrecs es divideixen en quatre grups (econòmics i fiscals, justícia, seguretat i educació) i citen expressament el Fiscal General, els membres del Consell General del Poder Judicial, els magistrats del Tribunal Constitucional, o el Governador del Banc d’Espanya.\nEls que diuen que volen regenerar la política espanyola tenen un avantatge sobre els partits tradicionals. Aquests s’apropien de les institucions, amb la conseqüent deterioració institucional, però ho fan sense fer remor, mentre que Podem ho diu clarament.\nAmb Podem, les institucions continuarien la seva deterioració, i el país continuaria pel seu camí d’empobriment general, però almenys van de cara. Els altres fan el mateix, però són més “putes”.\nSi aquesta és la regeneració que proposa Podem, més que regeneració és seguir caminant cap al precipici, potser encara més de pressa que fins ara.\nSembla que han modificat el document fa poques hores. Però ja se’ls hi ha vist el fons del seu pensament.\nLa Vanguardia del dissabte 12 de febrer de 1916 portava unes quantes notícies sobre Malgrat:\n- La nominació com a director de la Granja Regional de Castella i de l’Escola de Pèrits Agrònoms de Valladolid del malgratenc Carmel Benaiges i Arís.\n- La mort de la germana ursulina Enriqueta Fobis i Jeanjean.\n- La projecció d’una pel·lícula al cine Tívoli i la representació al teatre cine Modern d’un drama i d’una comèdia per la companyia Els Tranquils de Malgrat.\n- La notícia de que el temporal ha desencallat el vapor Sirte.\nFinalment, el 10 de febrer, avui fa cent anys, després d’una setmana embarrancat a la costa de Malgrat, el vapor Sirte va poder arribar a Barcelona, tal com ho assenyala La Vanguardia del 12 de febrer del 1916.\nPublicado por s sr los 16:26 Cap comentari: Vínculos a esta entrada\nEspanya va viure un període de creixement econòmic extraordinari des dels anys 90 fins al 2007, però aquest creixement no es va veure acompanyat per un augment de la productivitat, que és el que s'observa habitualment en altres països. Al contrari, a Espanya la productivitat es va reduir quan l'economia creixia: havia d'haver crescut un 0,8% anual i va disminuir un 0,7% anual. Aquesta és la paradoxa espanyola.\nLa productivitat mesura quanta producció obtenim per cada unitat de capital i treball. Si la productivitat baixa d'un any per l'altre, vol dir que produirem menys amb el mateix nombre de treballadors i de màquines. En resum, ens empobrim.\nLa hipòtesi més comuna per explicar la paradoxa espanyola és que el sector de la construcció s’havia engreixat massa durant el boom econòmic. Però un estudi recentment publicat per dos economistes (Josep Pijoan Mas i Manuel García Santana) mostra que el clientelisme institucional s'ha emportat un 4% del PIB entre 1995 i 2007, el que indica que les conseqüències del clientelisme han estat més importants que l'augment exagerat de la construcció.\nFa un parell d’anys es va publicar el llibre "Perquè fracassen els països" en què els seus autors arriben a la conclusió que el que fa pobres als països és el mal funcionament de les seves institucions i les seves elits. Quan les elits creen institucions econòmiques extractives per al seu exclusiu benefici, en comptes de inclusives per a benefici de tots, els països retrocedeixen. I aquesta és la causa que Espanya no aconsegueixi convergir amb els països més avançats. Com Itàlia o com a Grècia.\nAquesta és la tesi que defensa el llibre "Espanya estancada. Perquè som poc eficients", de l'economista Carlos Sebastián, publicat fa pocs dies.\nUn exemple d'institucions que funcionen malament és que a Espanya, segons podem llegir al llibre, hi ha 100.000 disposicions normatives, 10 vegades més que a Alemanya. Es produeixen contínuament i es modifiquen sense parar: la llei concursal, per exemple, ha canviat substancialment 14 vegades des del 2009. Això ha produït un marc legal complex, inestable i de mala qualitat, que genera inseguretat jurídica als actors de la vida econòmica , el que ha contribuït al incompliment de lleis per part de les mateixes administracions públiques. No es vigila si les lleis en compleixen, i l’estat és el primer en incomplir-les. La quantitat d’exemples que podem trobar al llibre és impressionant.\nUn altre exemple és la mala regulació i la deficient supervisió de la banca o del sector elèctric, que han configurat uns sectors ineficients on les grans empreses han gaudit d'injustificades rendes d'oligopoli amb la consegüent deficiència en la competència.\nEl principal problema que té Espanya, del qual acaben derivant els altres, és el greu deteriorament institucional, conseqüència de la manera d'exercir el poder polític. Això passa perquè els partits majoritaris ocupen totes les institucions, com el Tribunal Constitucional, el Consell General del Poder Judicial, el Tribunal de Comptes o les institucions reguladores, encara que els seus membres en teoria haurien de ser independents, ja que la seva acció política està marcada pel clientelisme, quan no la corrupció, amb gran connivència amb empreses d'alguns sectors, el que genera regulacions distorsionades i concessions desfavorables als ciutadans, i on les lleis queden devaluades per la seva superabundància i el poc valor donat al seu compliment.\nAquesta és la principal causa de l'estancament de la productivitat del país. I sense millora de la productivitat només hi ha empobriment.\nDurant el boom Espanya va créixer perquè es van incorporar més treballadors al mercat laboral i va arribar més capital. Els treballadors van arribar per la immigració i per la incorporació de dones al mercat de treball. El capital va arribar per l'entrada de l'euro. Com cap d'aquests factors es manté actualment, només podrem créixer de manera sostinguda augmentant la productivitat, però com que els polítics segueixen situats en un model clientelista, el més probable és que el país es col·lapsi pel seu deteriorament institucional. Encara que hàgim arribat a un cert nivell, això no vol dir que el podrem mantenir en el futur. No tenim la prosperitat garantida si no canviem de manera radical la manera de governar.\nRecordem, per exemple, les pressions que el primer govern de Felipe González va exercir sobre el president del Tribunal Constitucional quan es va nacionalitzar Rumasa, o la frase d’Alfonso Guerra, “Montesquieu ha muerto”, referint-se a que a Espanya només hi havia un poder, l’executiu, o quan va dir que qui eren dotze persones no electes (els membres del TC) per contradir a 350 diputats elegits democràticament. Sense oblidar que el govern del senyor Aznar va conculcar la llei de la Comunitat de Madrid sobre les caixes d’estalvis per destituir el president de l’època per posar-hi a un amic seu, el senyor Blesa. I l’esbronc públic de la vicepresidenta Fernández de la Vega a la llavors presidenta del TC sobre el recurs a l’Estatut de Catalunya. O quan el govern actual ha tret a la Comissió Nacional de l’Energia (integrada actualment dins de la CNMC, Comissió Nacional dels Mercats i de la Competència) la capacitat de regular l’energia elèctrica, per poder continuar afavorint les grans empreses del sector. I podríem continuar indefinidament posant exemples, seguint els del llibre citat.\nEls que han governat el país des de fa 40 anys, és a dir, el Partit Popular i el Partit Socialista, són els responsables que els polítics s'hagin apropiat de les institucions, portant el país a la ineficiència. I cap d'ells ho reconeix ni té la més mínima intenció de canviar. Però el que és encara pitjor és que els nous partits no semblen tampoc tenir cap intenció, si arriben a governar, d’afluixar les regnes per donar la independència necessària a les institucions.\nPublicado por s sr los 16:19 Cap comentari: Vínculos a esta entrada\nEl 3 de febrer del 1916 el vapor italià Sirte embarrancava a la platja de Malgrat. La Vanguardia dels dies 9 i 10 de febrer tornava a donar notícies dels treballs per tornar el vapor al mar. Aquestes notícies es corresponien al que passava dos o tres dies abans de la publicació al diari.\nLa Vanguardia del dimecres 9 de febrer\nLa Vanguardia del dijous 10 de febrer\nMalgrat 1916 - El vapor Sirte embarranca a la platja\nAvui fa cent anys, el 3 de febrer del 1916, el vapor Sirte embarrancava a la platja de Malgrat, a la part de la Conca. La Vanguardia del dimarts 8 de febrer en donava la notícia.\nPublicado por s sr los 17:26 Cap comentari: Vínculos a esta entrada


Torna el Casal d'Estiu municipal, gestionat per l'empresa Quiràlia. Inscripcions del 24 de maig a l'11 de juny. El casal està adreçat a infants de 3 a 12 anys i es farà del 28 de juny al 30 de juliol i del 30 d’agost al 10 de setembre de 2021.\nPer sol·licitar-hi plaça, caldrà omplir un formulari que estarà actiu del 7 al 13 de juny. Les places són limitades, tenen preferència els infants empadronats a Llavaneres i l'admissió es farà per ordre d'inscripció. Més informació aquí.\nProposta: cursets d'iniciació i de perfeccionament\nDates: de l'1 al 30 de juliol i del 2 al 31 d'agost.\nPreu: 55,50 euros al mes\nEl Club Esportiu Llavaneres organitza el Campus d'estiu 2021. Més informació a llavaneresce@gmail.com.\nProposta: Campus d'estiu del Club Esportiu Llavaneres\nDates: del 28 de juny al 23 de juliol\nHoraris: de 9 a 13:30h.\nLloc: Camp de Futbol Municipal i port Balís.\nTemàtica: Tecnificació de futbol, activitats nàutiques, jocs d'aigua, gimcanes, competicions. Possibilitat d'una sortida setmanal.\nA més, a la tarda, durant el mes de juliol, el club està planificant activitats de tecnificació de futbol de 18 a 22 hores.\nBalís Camp 2021\nCasal d'estiu Summer Fun\nEls Summer Fun són casals d’estiu per a nens i nenes d’entre 3 i 12 anys, siguin alumnes de Kids&Us o no. L’objectiu principal d’aquest servei és facilitar la immersió lingüística en anglès durant una setmana en què es propicia la interacció en aquesta llengua a través d’experiències divertides i rellevants per a cada grup d’edat. Durant el Summer Fun l'alumnat fa manualitats, jocs dirigits pensats per cohesionar el grup o excursions temàtiques.\nProposta: Summer Fun.\nDates: del 28 de juny al 30 de juliol i del 30 d'agost al 10 de setembre. Inscripcions aquí.\nHoraris: de 9 a 13 h o bé de 9 a 17h ampliant el casal amb el menjador i esplai de tarda.\nAdreçat a: nens nascuts de 3 a 12 anys.\nProposta: Casal d'Estiu Can Masriera 2021.\nDates: del 28 de juny al 12 d'agost\nHoraris: de 9 a 17 h.\nCasal d'estiu Pàdel Park 2021\nPàdel Park Llavaneres organitza aquest estiu un casal per a nens de 5 a 16 anys.\nProposta: Casal d'estiu Pàdel Park 2021.\nModalitat: multiesport i pàdel.*\nDates: del 28 de juny al 6 d'agost i del 23 d'agost al 10 de setembre\nAdreçat a: nens de 5 a 16 anys.\nNens de 5 a 16 anys.\nActivitats: pàdel, tennis, volei i tennis platja, futbol, jocs recreatius i esportius, piscina i manualitats (per els més petits)\nActivitats: tècnica i tàctica de joc, partits, preparació física tècnica de pàdel, jocs recreatius i piscina.\nMés informació al 680419678 o per correu electònic a info@padelparkllavaneres.es. Inscripcions, aquí.\nStage Competició Estiu 2021\nPàdel Park Llavaneres i Indoor Mataró organitzen estades de competició de pàdel per a nens nascuts a partir de 2010.\nProposta: campus d'estiu de competició.\nLloc: Indoor Mataró i Pàdel Park Llavaneres.\nHorari: de 9.00h a 17.30h\nAdreçat a: nens a partir de categoria aleví (nascuts 2010)\nMés informació al 645499040 o per correu electrònic a info@padelindoormataro.es. Inscripcions, aquí.\nEl club de bàsquet 3 Viles organitza de nou el campus d'estiu.\nDates: del 23 de juny al 30 de juliol\nHoraris: De 09:00 a 17:00\nLloc: Pavelló i Piscina Municipals\nAdreçat a: nens de 5 a 14 anys\nEl club de bàsquet 3 Viles organitza, en horari de tardes, sessions de tecnificació. Més informació, pendent.


Sant Fruitós de Bages programa diverses activitats en el marc de les Jornades Europees del patrimoni – Montpeita\nPel pròxims divendres 9 i dilluns 12 d’octubre, Sant Fruitós de Bages ha programat un seguit d’activitats per difondre el patrimoni cultural del municipi en el marc de les Jornades Europees del Patrimoni.\nPel divendres 9 d’octubre, a les 6 de la tarda, s’ha programat la presentació de l’exposició “Aigua i memòria de la Sèquia“, una mostra que recull la importància de l’aigua de la Sèquia al municipi. Aquesta presentació, que es durà a terme a l’exterior del Museu Municipal, es realitzarà en el marc d’una taula rodona amb la participació de diversos ciutadans del poble els quals han tingut una vinculació directe amb l’aigua de la Sèquia, moderats per l’Arada, Creativitat Social i el suport del Col·lectiu de Recerca Històrica.\nL’exposició es podrà visitar fins al dia 13 de gener de 2021 en horari d’obertura del museu municipal.\nCom cada any també s’han programat les visites gratuïtes al Monestir de Sant Benet, que seran el pròxim dilluns 12 d’octubre. L’aforament aquest any s’ha vist reduït per les mesures de prevenció de la COVID19, però encara queden entrades disponibles per la visita a la Fundació Alícia (13:00h).\nPer tal de poder gaudir d’aquesta proposta és imprescindible fer prèviament una reserva, a través del següent enllaç: https://entradas.codetickets.com/entradas/ajuntamentsantfruitos?lang=es_ES\nJornades Europees del PatrimoniMón Sant BenetMuseu


pit i collons!!: La nostre !!!!\nUffff!! Que catalans que som!!! Ja hi tornem a ser, un altre any sense veure la Volta per TV, un altre any sense recolzar el ciclisme català. On ha quedat aquella intenta que es va fer fa uns 2 o 3 anys pel 33 amb l’amic Mauri? Millor o pitjor, però al menys ho van fer!! Això si, quan algun català guanya llavors tots som catalans i tots el truquem per fer-se la foto! Colla d’hipòcrites!! Però en fi, caldrà seguir protestant i intentant que TV3 LA NOSTRE (ja i ja) ens deixi disfrutar de la Volta des de casa a la gent que no la podem seguir per carretera! Tan de bo guanyi la volta un català, primer per el seu be, però també perquè vegin que son molts els que volem veure el ciclisme per tv en directe. Apa doncs, seguirem aplaudint el futbol, basquet (amb molta menor mesura), la F1 els diumenges i algun que altre esport, tots menys el ciclisme, UN DELS ESPORTS MES PRACTICATS A CATALUNYA... TV3, la NOSTRE!!\nquanta rao tens tio, molta gent practica el ciclisme a catalunya i li agradaria veure ni que fos almenys alguna de les 7 etapes de la volta!!!!!!!!! es que al final ens faran perdre les ganes d'anar am bicicletaaaa,... nomes futbol futbol i futbol!!! vale es un esport molt mediatic i guay!! pero el ciclisme que?????? joder quina gent q tenim al nostre pais, anims crackk!!\n22 de març de 2010, a les 19:06\nHola, em sembla que al canal 33 en faràn un resum cada dia de 30 minuts...Algo es algo. Avui el fan a les 20:05\n22 de març de 2010, a les 19:30\nanonim, qui ets?\nJavi, un resum? ai si guanyes un catala, es fotrien amb un canto a les dents, tot i que crec que ho haurien de fer guanyes o no un catala!!! a teledeporte tambe fan un resum\n22 de març de 2010, a les 20:39\njiji, pues te pinta de que guanyarà un català. El problema dels resums es que ja saps el resultat i perd emoció. Has d'estar aillat del mon per no enterar-te del resultat avans de veure el resum.\n24 de març de 2010, a les 19:23\ntoma i toma!!! primer i segon dos catalans!!!\njavi, en els resums no s'explica tot!!!\n24 de març de 2010, a les 22:34\nJ.Terrones ha dit...\nHola Jordi fa temps que segueixo els teus comentaris i t'animo a que continuis.\nSobre el comentari afegir que tv3 s'haurien de fixar en ETB a on ofereix tots els esports i amplia cobertura i seguiment de les seves propies proves esportives més importants,la informació,publicitat,etc...són molt importants i sino a llarga mireu la cantitat de bons corredors que surten del pais vasc,a més tenen un protur etc...total disfrutem del que tenim i que guañi un català la volta!!!\nI aixó que encara recollim els fruits de bones generacions de corredors que d'aquí uns anys ja veurem i no perquè siguin dolents sino per falta de recolzament.\n25 de març de 2010, a les 15:23\nles respostes a les preguntes a xavi tondo!!\n25 de març de 2010, a les 19:28\nquande temps! ja no corres?\nHola Rafael, en part estic d'acord amb tu i en part no.\nEs evident que el ciclisme catala esta molt fotut, pero no crec que sigui una ruina.\nEs molt, pero que molt millorable.\nLa veritaa es que em sap molt greu que es perdes la setmana i en menys grau l'escalada, i en quant a la volta... es una pena ja que tenim terreny i recorregut per fer una volta espectacular, i aques any mira, ni un final en alt...\nles coses a la volta pels catalans estan anant molt be, aviam si aixi potser es treuen la son dels ulls aquest macarres de tv3!\n25 de març de 2010, a les 19:34


La dama d'Elx torna a casa amb motiu de la inauguració del Museu Arqueològic i d'Història de la ciutat\nLa dama d'Elx, l'obra més important de la cultura ibèrica a Espanya, ja és a la ciutat on va ser trobada. Hi ha arribat per a una exposició temporal al nou Museu Arqueològic i d'Història d'Elx. Feia més de 40 anys que la dama no tornava a la seva ciutat alacantina. El trasllat s'ha fet des del Museu Arqueològic de Madrid, que cedeix l'obra, fins al Palau d'Altamira d'Elx, edifici on s'ha integrat el centre museístic, amb un important dispositiu de seguretat. El bust, datat entre els segles V i IV abans de Crist, ha arribat dins d'una caixa de protecció i ha estat rebut amb els aplaudiments d'uns 800 ciutadans. L'exposició, que s'inaugura aquest dijous, es podrà veure durant els pròxims sis mesos.\n18/05/2006 - 12.09 Actualitzat 18/05/2006 - 21.32\nLa dama d'Elx ha estat dipositada en una urna de vidre blindat que la protegeix i la manté en les condicions de temperatura i humitat adequades, entre altres paràmetres. La sala que acull i exposa el bust, l'obra més important de la cultura ibèrica a Espanya, disposa d'alarmes sensorials i elements per a la detecció i extinció d'incendis, càmeres de filmació contínua i sistema de tancament automàtic de portes i finestres, a més de vigilància permanent.\nEl Museu Arqueològic i d'Història d'Elx, el MAHE, que inaugura la infanta Cristina acompanyada per l'alcalde de la ciutat, Diego Maciá, el president de la Generalitat Valenciana, Francisco Camps, i el ministre d'Administracions Públiques, Jordi Sevilla, exposarà la dama d'Elx fins l'1 de novembre, quan es clourà la gran exposició "De Ilici a Elx, 2006".\nEn el marc d'aquesta gran mostra, també inagurada avui i que vol donar a conèixer els 2.500 anys d'història de la ciutat d'Elx, s'ofereixen altres tipus d'activitats, com congressos, conferències, concerts i festivals de cine i teatre. A més, es tracta d'una exposició multiseu amb diferents mostres sobre la cultura i tradició d'Elx ubicades en diferents sales del casc històric de la ciutat, a més del Palau d'Altamira.\nArriba la Dama d'Elx


El Prat pot saltar als 100 milions de passatgers sense ampliació | NacióDigital\nper Roger Tugas Vilardell, Barcelona, Catalunya | 3 d'agost de 2021 a les 21:30 |\nL'ampliació de l'aeroport del Prat no és l'única alternativa per superar el col·lapse de viatgers que podria estar fregant, després dels 52,6 milions que va rebre el 2019. Així ho acredita un informe de l'Airport Regions Council (Consell de Regions Aeroportuàries) encarregat per l'Ajuntament del Prat de Llobregat, contrari a l'operació pactada pels governs català i espanyol. L'estudi a què ha tingut accés NacióDigital assenyala diverses opcions per ampliar la capacitat fins a prop de 100 milions de viatgers anuals sense necessitat d'aquesta obra.\nL'Airport Regions Council és un òrgan consultiu del Parlament Europeu que agrupa una trentena de ciutats i regions properes a aeroports internacionals i vetlla per la qualitat de vida de les persones que habiten en entorns aeroportuaris i pel creixement sostenible d'aquestes infraestructures. De fet, l'actual ministra de Transports, Raquel Sánchez, va entrar el 2019 al comitè executiu d'aquest organisme, quan era alcaldessa de Gavà -i crítica amb l'ampliació- i també mentre l'entitat redactava l'informe citat. Una de les condicions perquè prosperi l'ampliació és que la Unió Europea hi doni el seu vist-i-plau ambiental.\nEl Prat va encarregar l'estudi a finals d'abril del 2020, després del primer anunci de la intenció d'Aena de fer obres a l'aeroport. L'Ajuntament n'ha pagat 14.900 euros i detalla diverses estratègies per aconseguir pràcticament duplicar la capacitat de passatgers sense necessitat d'eixamplar la infraestructura. El consistori, en tot cas, no és partidari d'incrementar el trànsit -considera que això també dificultaria la transició ecològica-, però busca armar-se de raons tècniques per rebatre l'argument conforme la prevista saturació de l'aeroport requereix d'una ampliació com a única solució per evitar el tap.\nAquestes possibles alternatives implicarien augmentar el nombre de passatgers per operació, distribuir la demanda durant tot el dia, traspassar part del trànsit a altres sistemes de transport -bàsicament, el tren de gran velocitat (TGV)- o augmentar el nombre de vols des d'aeroports secundaris -s'hi considera el de Girona-. Encara es podria optimitzar també amb una millora de la gestió del tràfic gràcies a canvis tecnològics i de procediments, però aquesta via no s'entra a valorar per les dificultats tècniques per abordar-la.\nMés passatgers per vol\nEn relació a la primera estratègia, l'Airport Regions Council analitza les ràtios d'ocupació dels avions en les diverses aerolínies i conclou que van transportar, en total, el 83,5% dels que haurien pogut -o el que és el mateix, el 16,5% dels seients anaven buits-. A partir d'aquí, dibuixa diversos escenaris i, si la ràtio pugés al 90%, es transportarien 1,8 milions de passatgers més i, si ho fes al 95%, en serien 3,5 milions més.\nUna altra via per augmentar el trànsit en cada operació és usar avions més grans. Si cada aerolínia utilitzés les aeronaus més grans de què disposa en cada ocasió, la quantitat de passatgers anual augmentaria en 7,5 milions si es mantingués la ràtio vigent mitjana del 83,5%. I si a més, es combinessin les dues opcions -avions més grans i millor gestió de reserves per omplir-los al 95%-, l'increment del trànsit seria ja de 13,3 milions de persones cada any.\nLa segona estratègia implica esponjar els passatgers durant tot el dia, en lloc de concentrar-se a les hores punta -primera hora del matí i nit, quan comencen i acaben les jornades laborals-, per exemple apujant el preu en els trajectes més demandats. Aconseguint mantenir nivells alts d'operacions durant tot l'horari diürn -sense augmentar vols nocturns-, podrien viatjar 25 milions de persones més a l'any. Si aquests vols, a més, es fessin amb avions grans plens en un 95%, l'increment total ja seria de 31,3 milions de passatgers.\nSubstituir trajectes amb tren\nLes estratègies restants passen perquè alguns dels trajectes es facin des d'altres transports o aeroports. El mitjà alternatiu més clar és el TGV, el qual, segons l'informe d'Airport Regions Council, podria assumir "fàcilment" 3,1 milions de passatgers amb destinació a Madrid, Alacant i València. I encara serien "potencialment" substituïbles els trajectes cap a Andalusia, bona part de França i a Suïssa, un cop es connecti el TGV de Lió pels Pirineus.\nPel que fa a la relació entre l'aeroport del Prat i el de Girona, l'informe analitza amb dades la realitat del continent i constata que seria "homologable a la que tenen diverses ciutats europees" pel que fa a l'existència d'un aeroport principal i un de secundari. Com en els casos de París i Berlín, a més, totes dues infraestructures són propietat del mateix grup empresarial -Aena- motiu pel qual el creixement de la secundària "no afavoriria un altre operador".\nRaquel Sánchez, a la reunió en què el 2019 va ser escollida membre de la direcció d'Airport Regions Council. Foto: Ajuntament de Gavà\nPel que fa a la durada del trasllat entre Girona i Barcelona, a més, Airport Regions Council constata que els 30 minuts de transport no només és similar o fins i tot menor al de molts altres aeroports secundaris europeus, "sinó fins i tot d'aeroports principals (Roma Fiumicino, Múnic Josef Strauss, Moscou Sheremetyevo, Milà Malpensa, Atenes Eleftherios), tots ells amb un número molt important d'operacions i passatgers".\nPer tot això, l'aeroport de Girona podria incrementar la capacitat de passatgers dels 2 milions anuals actuals fins als 11 màxims que permet la infraestructura, descongestionant El Prat fins i tot assumint part dels turistes amb destinació a les comarques gironines i, sobretot a l'estiu, a la Costa Brava. La situació, insisteix, és "totalment homologable a les d'altres aeroports secundaris que serveixen a grans ciutats europees".\nDe 52,6 a 100 milions de passatgers\nAmb totes aquestes millores, l'informe conclou que El Prat té un marge de creixement "molt significatiu sense haver d'implementar el projecte de creixement de la tercera pista" i apostant per un model aeroportuari amb base secundària amb "característiques molt similars al de moltes ciutats europees", amb una "capacitat estimada de 100 milions de passatgers" si s'apliquen totes les recomanacions. Clarament per damunt dels 52,6 milions del 2019 i amb un funcionament similar, en general, al de la regió de Londres.\nPer aplicar el full de ruta d'Airport Regions Council, però, s'hi haurien d'implicar tant Aena com les aerolínies amb més quota de mercat i les administracions públiques -"especialment el Ministeri de Foment"-. Haurien de fer unes inversions i canviar uns protocols de funcionament que l'estudi ja preveu que serien més cars i reportarien menys beneficis. "Però és el que ocorre i ha ocorregut a altres regions europees", avisa, i malgrat això, cap aeroport ha deixat de generar beneficis, cap gegant de l'aviació europeu ha entrat en dèficit per això i totes les regions han seguit augmentant el trànsit.\nQui s'ha de sacrificar?\nIgualment, l'informe lamenta que la proposta d'Aena "obeeix únicament a aplicar novament, sense aparentment avaluar les altres, l'estratègia del creixement". La disjuntiva que dibuixa és clara també, si "és el medi ambient [...] i les poblacions properes a l'aeroport les que han de sacrificar-se [...] o, per contra, és el sector aeroportuari i aeronàutic qui ho ha de fer aquest cop" amb "un sacrifici de potencials beneficis, mai de generació de pèrdues".\nMés enllà d'això, però, l'organisme europeu -del qual formen part la Generalitat, els ajuntaments de Barcelona, el Prat de Llobregat i Gavà, així com els de Madrid, Berlín, Viena, Rotterdam i Estocolm o la regió Île-de-France, que integra París- fa algunes consideracions relatives a l'impacte de la pandèmia del coronavirus. La majoria d'experts, recull, pronostiquen que els aeroports reduiran molt l'activitat i, en especial, el del Prat, per un fre del sector dels grans esdeveniments com les fires, la disminució del turisme -i la priorització de la proximitat- i dels llargs desplaçaments per treball -a causa del teletreball-, i la concentració dels vols intercontinentals en grans hubs.\nMés informes sobre l'ampliació\nPer tot això, l'estudi apunta que "es trigaran molts anys a recuperar el nombre d'operacions assolit el 2019", un període que es pot aprofitar per implementar les recomanacions apuntades. Reclama igualment que Aena hauria de justificar més la proposta d'ampliació amb informes actualitzats sobre la caracterització de la saturació, les projeccions de futur i la capacitat actual de la infraestructura, i avisa que les prediccions sobre la millora de la capacitat operativa en cas d'allargar la tercera pista "són errònies".\nAena preveu que l'ampliació a El Prat permetria assolir les 90 operacions cada hora quan "l'aeroport de Londres-Heathrow -el que té més demanda del món- opera amb un màxim de 87 operacions/hora malgrat que, quan el nivell de retards és alt, es fan operacions simultànies i les dues pistes paral·leles tenen una longitud de 3.902 i 3.660 metres respectivament". Això es deuria al fet que gestiona molts volts d'avions amb doble passadís en rutes de llarg recorregut, tal com Aena té per objectiu que ocorri a El Prat.\nERC deia al programa del 14-F que no hi havia «necessitat d'ampliació» del Prat\nImperdibles, Política, passatgers, operacions, Ajuntament del Prat, aeroport del Prat, Jordi Puigneró, Airport Regions Council, Generalitat, Raquel Sánchez, tercera pista, ampliació\nAls que voleu crèixer sempre, i més i més... fins no parar, us diria: Fins on voleu arribar !. Voleu que CAT sigui tot ella un espai per crèixer ?\nPer pere p el 6 d'agost de 2021 a les 19:08\nFem CAT una gran pista (la més gran del món), una gran xarxa d'autopistes (les més grans del món), i una gran xarxa encara més gran de polígons industrials infrautilitztas, i haurem fet el rècord Guinnes de l'estupidesa humana. Nosaltres no tenim una meseta per omplir-la de radials i corones. Això deixem-ho per Madrizzzz !. Allà els sobre terreny !\nPer Papitu Nas de Mico el 6 d'agost de 2021 a les 18:21\nQui són aquesta colla de llestos que fan aquests estudis que tant us agraden. Perquè no assassoran a tots els polítics ja què sembla ser que tenen tota la rao del món?\nHem de donar credibilitat al estudi?\nPer 11S14 el 6 d'agost de 2021 a les 14:02\nL'estudi que s'ha fet conclou que l'Aeroport del Prat pot assimilar 100Millons de passatgers anuals, ara en aquest moment assumeig 45 Millons anuals, si hem de donar credibilitat a aquest estudi (no veig motiu per a no fer-ho) tenim marge per encarar el projecta en altre moment, fer-ho ara, comporta una estreta col.laboració amb Madriç, que ens lliga fins al 2030. La gent ho ha de saber i escollir el mes convenient per Catalunya. Aeroport ó Independencia. Jo ja he triat. Visca Catalunya\nUna de masclisme\nPer Blancafort el 4 d'agost de 2021 a les 15:40\nEl govern "socialista" espanyol es comporta amb Catalunya com un marit masclista amb la seva esposa: Va, si no em deixes plantat et faré la cuina més gran, comprarem un rentadora nova i aquella aspiradora que tant t'agrada, la que és tan silenciosa. Què et sembla? Soc generós, oi?\nANAR CONTRA L´AMPLIACIÓ DEL AEROPORT DEL PRAT DE BARCELONA ,, ES ANAR CONTRA CATALUNYA ,,. Contra el seu Futur ...SI BARCELONA VOL SER UNA GRAN CIUTAT DE GRANS CONGRESOS INTERNACIONAL ,, LI FALTA TENIR TAMBE UN AEROPORT MOLT MES GRAN .. QUE I POGUIN ATERRAR Y DESPEGAR ELS AVIONS MES GRANS ..... JO FERIA LA CUARTA PISTA SOBRE EL MAR CON JA TENEN ALTRES PAISOS ...... EL AEROPORT DEL PRAT SI CREIX SERA BO PER CATALUNYA I PER ESPANYA TAMBE ..... SI CATALUNYA VA BE ESPANYA TAMBE ANIRA BE ......ARA FALTA EL AVE ARRIBI A LA T-1 DEL AEROPORT COSA ARA NO PASA ,, AIXO PERJUDICA I MOLT ALS TURISTES PASAJEROS .... NO AMPLIAR EL PRAT ES PERJUDICAR I MOLT BARCELONA I CATALUNYA ....FALTA Tenir tambe millors trens mes modernos mes nous MILLORS ESTACIONS DE TREN LA CARDEDEU NO TE POSADES NI LES MARQUESINAS APENAS BANCOS PARA SENTARTE UNA VERGONYA I AL AJUNTAMENT ES VEU NO LI PREOCUPA CON ELLOS BAN EN COCHE\nPer JOSEP PAGÈS I CANALETA EL AVI CULER DE CARDEDEU ....QUI ESTA CONTRA L´AMPLIACIÓ DEL PRAT ESTA CONTRA EL FUTUR ECONOMIC DE CATALUNYA QUEDI CLAR .. el 4 d'agost de 2021 a les 11:00\nJa una cosa clara TOTS ELS AEROPORTS DEL MÓN ES FAN MES GRANS ,,¿ PER QUÈ EL DE BARCELONA NO A DE CREIXER ? Anar contra L´AMPLIACIÓ DEL AEROPORT DEL PRAT DE BARCELONA .. Es anar CONTRA EL FUTUR DE CATALUNYA .. Barcelona i Catalunya tambe es mereixen tenir uns DELS AEROPORTS MILLORS DEL MÓN . Per aixo a de ser molt mes gran no ja unaltra .PER COMPATIR CONTRA ELS GRANS AEROPORTS TU TAMBE HAS DE SER GRAN POTENTE ...Cuan es vol algu GRAN CAL FER SACRIFICIS , aixo es facil de entendra AMB LA AMPLIACIÓ DEL AEROPORT DEL PRAT A LA LLARGA I PODREN GUANYAR TOTS . Si Catalunya va millor prospera sera millor per tots ¿ O NO ? ..\nPer Burí el 4 d'agost de 2021 a les 10:12\nEl Prat el gestiona AENA. Som una colònia amb el Govern de Vichy catalan venent-nos a canvi de sous pels seus partits. Cala assenyalar als Nostres Traïdors.\nPer Pilot lebl el 4 d'agost de 2021 a les 03:06\nAvions més grans i plens són més pesants, per tant, necessiten més pista per córrer i agafar la velocitat adequada. L'ampliació de la pista, segons aquest estudi, és inevitable.


El PDeCAT no vol tenir un alcalde imputat - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nEl PDeCAT no vol tenir un alcalde imputat\nEscrit per Ariadna Blánquez el 7 juliol 2017\nEl Partit Demòcrata Europeu Català (PDeCat) de Sabadell veu el relleu d’alcaldia com la cerca d’equilibris partidistes dins del Govern per tal de mantenir la butaca. Consideren que no hi ha ni cap projecte de ciutat compartit ni un projecte clar de relleu i que l’únic objectiu de l’executiu és mantenir el poder.\nSegons ha assegurat el portaveu del grup municipal de Convergència i Unió (CiU), Carles Rossinyol, aquesta ha estat “una decisió precipitada, han anunciat que hi haurà un canvi d’alcalde, però no sabem res més, no han concretat res”, ha afirmat Rossinyol. A més, ha afegit que “no és lògic que anunciessin el relleu d’alcaldia sense explicar si es mantindrien les regidories o com es repartirien les diferents àrees de responsabilitat, ni tampoc quina seria la data del canvi”.\nUn alcalde imputat i un govern ple de desconfiances\nRossinyol ha destacat que els ciutadans tindran un altre cop un alcalde imputat per corrupció, “tenien uns principis ètics que van vendre a la campanya electoral i quan han tingut una persona imputada, els valors han quedat en el no-res”. No es pot comprar la imputació de Serracant amb la imputació de Bustos”, ha assegurat Rossinyol, “però Sabadell tindrà de nou un alcalde imputat quan hi havia més candidats a escollir”.\nLa ciutadania, segons apunta el portaveu de CiU, “tindrà durant els pròxims dos anys un govern ple de desconfiances perquè hi han hagut atacs d’uns contra els altres”. Ha afegit també “que aquest Govern volia fer una nova política i que ha quedat tot en discussions per mantenir les butaques”. Rossinyol considera que “ja hi ha hagut un trencament dins del govern” i que “seran dos anys que no els dedicaran a construir la ciutat”.\nDesinformació en el canvi d’alcalde\n“Si coneixem la informació del relleu, és perquè ho hem vist als mitjans de comunicació. No ens han explicat res i, fins on nosaltres sabem, amb la resta de partits de l’oposició tampoc”, ha criticat Rossinyol.\nEl partit va fer una oferta per entrar al govern, però avui dia encara no han rebut cap resposta. Segons el portaveu de CiU, suposa que ara estaran parlant de com quedaran les responsabilitats i serà ara quan hauran de decidir si volen que entrin al Govern o no.\nFoto portada: durant la roda de premsa d’aquest divendres. Autora: A. Blánquez


Inicio Valencia La Vall d'Albaida Compromís per Ontinyent demana que la segona tanda de xecs de consum...\nDes de la coalició es demana que s’incorporen “criteris progressius que contemplen el nivell de renda de les persones a l’hora d’accedir als xecs”\nCompromís per Ontinyent ha plantejat de nou que de cara a la segona tanda de repartiment dels xecs consum, “caldria millorar l’aplicació d’aquesta mesura, per fer-la progressiva i així tindre en compte el nivell de renda de les persones beneficiàries”. Per això concretament els regidors Nico Calabuig i Paloma Alberola demanen al govern local “major claredat sobre les situacions a nivell fiscal que poden trobar-se els consumidors i consumidores per rebre les subvencions que impliquen els xecs”.\nLa coalicio demana que el pla d’incentivació econòmica ‘Queda’t a Ontinyent, compra a casa’, després que esgotara la primera tanda en menys de tres dies, “incorpore criteris progressius que contemplen el nivell de renda de les persones a l’hora d’accedir als xecs”. Així Compromís incideix en una proposta que ja va fer per a l’inici del pla.\nAixí mateix Calabuig i Alberola han fet una crida al govern municipal perquè es detallen amb major claredat les implicacions que poden tindre els consumidors i consumidores en la declaració de la Renda de l’any que ve per l’adquisició d’aquests xecs.\nArtículo anteriorBétera, La Pobla de Vallbona y Riba-roja lideran los descuentos de la tasa de residuos del Consorcio Valencia Interior\nArtículo siguienteCuatro miembros de una asociación de cannabis de Gandia juzgados por cultivar y vender marihuana\nEls empresaris de la Vall d’Albaida analitzen els factors de l’absentisme laboral a la comarca


Nits de Ràdio 23/05/2019\nConeixem la vida de Bié, un dibuixant que compagina la seva vocació amb el món del taxi. Aquesta vida li ha portat a escriure còmics sobre si mateix, jocs de taula i a fer caricatures dels propis usuaris del taxi. Una vida apassionant que ens ha portat Alan Jornet. També ens visita la terapeuta familiar Clara Darder.\nNits de Ràdio 01/05/2019\nCom totes les setmanes en David Morales ens acosta les accions més socials i que milloren la nostra societat avui a Julián Carrera, professor associat i investigador del Departament d’Enginyeria Química, Biològica i Ambiental de la UAB, i coordinador del projecte projecte LIFE + SAVING-E que treballen per fer depuradores autosuficients energèticament. Alan Jornet ens porta a l'estudi el Fakir Kirman, un home amb una vida apassionant amb qui podrem compartir les seves vivències i records.\nNits de ràdio 24/01/2019\nDavid Cervelló entrevista a la psicòloga Sònia Cervantes autora de Intensa – Mente, un "bany de veritat" i optimisme sense caure en l'empatx o sobredosi de positivitat, tot en la justa mesura amb receptes per acostar-se a la felicitat. Alan Jornet ens porta una nova persona amb una historia interessant, en aquesta ocasió Lali Feliu, actriu i formadora en expressió per parlar en públic. La Martha González Peláez, experta en protocol ens parla de què és i com fer front a l'aborriment.\nTenim un transport públic de qualitat?\nAlan Jornet ens presenta aquesta setmana a Ricard Riol, president de la PTP Associació per a la Promoció del Transport Públic, una ONG que des de fa molts anys defensa i promou que el transport de persones i mercaderies sigui eficient, amb equitat social i protecció ambiental, entre d'altres molts aspectes.\nNits de ràdio 17/01/2019\nEn Carles Lamelo entrevista les autores de "Educar es emocionar" un llibre de les coach Mª Ángeles Jové Pons y Andrea Zambrano que ens ajuda a millorar l'experiència de ser pares. Alan Jornet ens presenta aquesta setmana a Ricard Riol, president de la PTP Associació per a la Promoció del Transport Públic, una ONG que des de fa molts anys defensa i promou un transport de persones i mercaderies que sigui eficient, amb equitat social i protecció ambiental, entre d'altres molts aspectes. També parlem dels "sospirs amb xocolata", una novel·la de Encarnita González que ens parla de la gran capacitat que te la nostra ment i la gran quantitat de poder que ens pot arribar a oferir.


El magistrat Carlos Gómez prendrà possessió aquest dimecres com a president del TSJIB\n16 gener 2021 21:21\nAgències | 08 desembre 2020\nEl magistrat de la Sala Civil i Penal del Tribunal Superior de Justícia de les Balears (TSJIB) Carlos Gómez prendrà possessió aquest dimecres horabaixa com a president del TSJIB.\nEl nou president prometrà el càrrec davant els membres de la Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia que representen tota la carrera judicial i davant una reduïda representació de les autoritats civils i col·legis professionals de les Illes.\nPer part del Govern, la presidenta de l'Executiu autonòmic, Francina Armengol, i el vicepresident i conseller de Transició Energètica i Sectors Productius, Juan Pedro Yllanes, assistiran a la presa de possessió.\nEl ple del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) va elegir Gómez com a president del TSJIB el mes d'octubre passat. Gómez era únic candidat que optava a donar el relleu en el càrrec a Antoni J. Terrasa i va obtenir el suport de 19 dels 21 vocals que integren el ple.\nCarrera de Carlos Gómez\nDesprés del seu ingrés en la Carrera Judicial al novembre de 1982, Carlos Gómez Martínez va prestar servei en jutjats de Santa Coloma de Farners, Barcelona i Palma i, set anys després, es va incorporar com a magistrat a l'Audiència Provincial de les Balears. En aquest òrgan judicial va romandre fins a 1999, any en què va cessar en ser nomenat director de l'Escola Judicial.\nL'any 2002 es va tornar a incorporar al servei actiu en l'Audiència Provincial balear, de la qual va ser elegit president en 2004. En 2015 va cessar en el càrrec i tres anys després, en 2018, va ser nomenat magistrat de la Sala Civil i Penal del TSJIB, ja que exerceix actualment.\nMembre de la Reial Acadèmia de Jurisprudència i Legislació de Balears, va participar en la comissió que va redactar els Principis d'Ètica Judicial.\nÉs autor de nombrosos articles científics i ha impartit cursos i seminaris. Entre altres múltiples temes, ha abordat la importància de la formació inicial dels jutges o l'exercici de la funció judicial en el primer destí.\nGómez exerceix actualment les seves funcions com a magistrat de la Sala Civil i Penal del TSJIB. Al setembre va ser triat membre del Comitè de Drets Humans (CCPR), per al període 2021-2024, en la 38a reunió dels Estats part celebrada a Nova York.


Arriba l'hora del conte, inscriu-te si vols participar - Biblioteca Caterina Figueras\nHome / activitats infantils / Biblioteca i altres / hora del conte / Arriba l'hora del conte, inscriu-te si vols participar\nArriba l'hora del conte, inscriu-te si vols participar\nEl proper 9 de novembre a les 17.30h, arriba a la Biblioteca una maleta plena de contes. Esteu convidats a acompanyar-nos a obrir-la. Que sortirà d’aquest equipatge? Quines històries ens haurà deixat la Rateta? Princeses, artistes, gomes màgiques, potser cocodrils morts de gana, caputxetes perdudes...\nVine a gaudir una estoneta amb nosaltres, en un espai acollidor i amb escalfor. Endinsa't en les vides i històries, que Imma Homs ens té preparades. Acompanya'ns en l'hora del conte, d'aquests primers dies d’intens fred.\nPer primera vegada cal inscriure’s per a participar. Les places són limitades i adreçades a infants a partir dels 5 anys.\nArriba l'hora del conte, inscriu-te si vols participar Reviewed by Biblioteca Caterina Figueras on 19:20 Rating: 5\nactivitats infantils X Biblioteca i altres X hora del conte


Els municipis de la Ruta dels Borja es comprometen a la seua promoció com a producte diferenciat - Diari Serpis\nEls municipis de la Ruta dels Borja es comprometen a la seua promoció com a producte diferenciat\nEl secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, ha assistit aquest diumenge a la I Trobada ‘Turisme Comunitat Valenciana: Territori Borja’, una trobada en la que participen els municipis que configuren la Ruta dels Borja i que coincideix amb la Fira i Festes de Gandia.\nAllí, ha destacat que tot el territori que engloba la Ruta Territori Borja «té un enorme potencial turístic», per açò des del Consell es treballa per impulsar el turisme cultural, històric i artístic, ja que «millora la rendibilitat i la desestacionalidad, els dos grans reptes de Turisme», ha informat la Generalitat en un comunicat.\nEn aquest context, Colomer ha qualificat aquesta Trobada «com una iniciativa que difon i dóna major visibilitat al patrimoni, que roman encara viu en unes apassionants rutes que vertebren el territori».\n«Tenim la responsabilitat de mostrar nostra gran diversitat i autenticitat, perquè hem de tenir la capacitat per a reinventar-nos com a destinació turística i no caure en l’estandardització», ha afirmat Colomer al mateix temps que ha assenyalat que «el llegat dels Borja ens ofereix una gran oportunitat per a obrir-nos al món».\nAquesta Trobada s’emmarca en el conveni de col·laboració de Turisme Comunitat Valenciana amb l’Ajuntament de Gandia, dotat amb 120.000 euros, per a comercialitzar la Ruta dels Borja, i promocionar l’oferta turística dels municipis que la integren.\nDe forma paral·lela, aquesta trobada compta amb una àmplia agenda d’activitats, demostracions, exhibicions i actuacions lúdiques i culturals per a donar a conèixer aquest producte turístic. Aquesta trobada inclourà a més, visites guiades teatralizadas al Palau Ducal Borja i un Mercat Renaixentista situat en la Plaça dels Escoles Pies.\nEls deu municipis per on transcorre la ruta dels Borja són Gandia, Simat de la Valldigna, Alfauir, Xàtiva, Canals, Albaida, Castelló de Rugat, Vallés, València i Castellnovo.\nEls principals recursos turístics vinculats amb la Ruta són: a Gandia, el Palau Ducal, la Col.legiata de Santa Maria, la Universitat, les escultures de Manolo Boix, l’Hospital de Sant Marc i el Covent de Santa Clara; a Simat de la Valldigna, el Real Monestir de la Valldigna; a Alfauir, el Monestir de Sant Jeroni de Cotalba; a Xàtiva, es Castell de Xàtiva, la Col.legiata, l’Església de Sant Pere, la casa natalícia d’Alexandre VI, l’sglésia de Sant Francesc i l’Ermita de Santa Anna; a Canals, la Torre dels Borja i l’Església Oratori dels Borja; en Albaida, el Palau dels Milà i Aragó; a Castelló de Rugat, el Palau Ducal dels Borja; a Vallés, el Palau; a València, el Palau dels Borja, la Catedral de València i l’Església de Sant Nicolás, i a Castellnovo, el Palau de Beatriz de Borja.


Menjador Ca la Rosa.: 2015\nLa mateixa intuició et pot portar a fer un tortell amb més o menys èxit.\nLa gràcia està en que a més compleixi les funcions d,aquest dolç.\nLa Isa Panarra coneguda pels seus pans d,hamburguesa servits setmanalment al @Menjadorcalarosa ens proposa un taller amb el contingut suficient per què a més sigui nutritiu i sense fer servir cap\ningredient d,origen animal com a opció.\nAixò passarà el proper 2 de Gener dissabte entre 17-21 h.\nCal fer reserva a traves del correu electrònic menjadorcalarosa@gmail.com\nEl taller es farà si surten minim 5 persones confirmades.\nNoticia sobre el tortell:\nEtiquetes de comentaris: bio, gegetarià, gener, menjador, reis, sagrera, saludable, taller, Tortell, vegà, vegano, vegetariano\nPreparant els lots de Nadal que ens han encarregat per aquestes dates a la coperativa no sabia com ressaltar el valor afegit dels productes que contenen i deixar palés l'aposta pel consum responsable amb valors ètics i socials que sens dubte fan d'aquests productes Productes de CONSUM RESPONSABLE.\nAqui us deixo un imprimible per fer etiquetes.\nEtiquetes de comentaris: consum, etiquetes, imprimible, lot, menjador ca la rosa, nadal, responsable\nEl taller de cocina vegetariana del proximo 29 domingo:\nel proximo domingo nos ocuparemos de:\nleche vegetal, queso untable, seitan agridulce, pudding de chia, postrecito de manzana, hamburguesa vegetal, falafel, salsas, barritas de cereales\nEtiquetes de comentaris: curs, sagrera, vegetarian\nEl proper divendres 20 de Novembre fem el taller, hi ha places disponibles.\nEtiquetes de comentaris: menjador ca la rosa, sagrera, sushi, taller\nEtiquetes de comentaris: curs, menjadorcalarosa, sagrera, vegetariana\nEndarrerim l'inici de cuina i angles per peques\nEndarrerim l'inici del curs començarem el 27 d'octubre.\nFarem les sessions dels curs els dimarts i queden dues places.\nInteressats contacteu er mail menjadorcalarosa@gmail.com.\nAdjunto cartell amb aquesta modificació.\nEtiquetes de comentaris: bio, cuina en angles, curs, menjadorcalarosa, nens, sagrera, sant andreu, taller\nTOT a punt per l'INICI del nostre SUPER XEF\nAvui iniciem el super xef amb molta il.lusio.\nEls participants ja estan al cas, les families preparades, alguna comenta si han de portar un tuper amb el PLAN B per si no acaba de sortir el sopar, però nosaltres confiem en els mestres que avui ens acompanyaran. ELS PETITS, perquè avui cuinen ells, un repte.\nAdjunto cartell per properes edicions del Super XEF\nEtiquetes de comentaris: alimentacio, ca la rosa, cuina infants, ecologic, inici, menjadorcalarosa, sagrera, suepr xef\nEtiquetes de comentaris: cine, curt, edicio, infants, la sagrera, menjador ca la rosa, pelicula\nTaller de sushi Adults\nEtiquetes de comentaris: curs, menajdor ca la rosa, menjador, sagrera, sushi\nTaller vegetarians Adults\nEtiquetes de comentaris: barcelona, curs, menjador, sagrera. eco, vegetaria\nSUPER XEF curs i sopar familiar\nEtiquetes de comentaris: curs, eco, familiar, nens, sopar\nTaller puntual de robotica\nINICIACIO A LA ROBOTICA GRANS\nEtiquetes de comentaris: grans, robotica, sagrera\nEl proper 12 d'Octubre fem la Panotxada.\nTorrarem "mazorcas de maiz" de l'Abel, l'hort de Canet que ens porta carbasses i ara panotxes, juntament amb les mongetes seques son els productes que conrearan.\nDiuen que les panotxes recent collides estan requetebones i nosaltres les volem probar, es mengen amb els dits i als nens/es els encanta.\nPer cert diuen que no es va descobrir el NOU MON, que ells ja existien, d'allà ens venen aliments tan rebons com aquest.\nA les 12h estaran torrades,\nacompanyades d'un refresc i alguna altra sorpresa,\npot ser una bona excusa per trobarnos eps, nomes els que no esteu fora.\nSalut i convideu amics!\nEtiquetes de comentaris: 12 octubre, aperitiu, ecologic, mazorca, menjadorcalarosa, nou mon, panotxa, res a celebrar\nMenu infantil PLE\nAcabem d'iniciar el curs, tot poc a pc es va posant en ordre.\nEl menú infantil diari que oferim al menjador té l'èxit esperat gràcies a totes les families que participen diariament en ell.\nConstruim entre totes un espai on els nostres fills es troben còmodes i són acollits perquè es doni el misteri de l'alquimia convertir el menjar en OR ;)\nAra mateix el menú infantil està al màxim de la seva capacitat.\nNomé spodriem oferir menu Jove al mateix espai del menjador i menjar per emportar.\nConsulteu condicions pe rcorreu menjadorcalarosa@gmail.com\nEtiquetes de comentaris: cistella, ecologic, jove, menjador ca la rosa, menu infantil, sagrera, sant andreu\nEl menjador està escalfant motors.\nJa està llest el menu infantil de setembre.\nSi estas interessat en algun menú esporadic o per emportar sol.licita informació a. menjadorcalarosa@gmail.com\nEtiquetes de comentaris: 2015, menjadorcalarosa, menu ecologic, setembre\nDia4 d eJuliol servim sopar per a 120 persones, arrós amb verdura o carn, mesclum d'amanits amb vinagreta de mòdena i broxeta de fruita.\ntot l'equip de Menjador Ca la Rosa en ple funcionament.\nLa prova de l'arrós moment clau.\nEtiquetes de comentaris: amanida, arros, barcelona, bicicleta, bio, can fabra, carn, casal d'estiu, ecologic, fresca, me sopcions. opcions, menjador ca la rosa, mesclum, sant andreu, sopar, sopar de cooperatives, xes\nEtiquetes de comentaris: bon estiu, menjador ca la rosa\nAvui hem estat de portes o bertes i ha estat molt satisfactori explicar els nostres projectes.\nCalamars amb pèssols\nAvui al comparto plato apareix un plat de calamars amb pessols, amb aquest aplicatiu qualsevol persona pot aproparse al menjador i demanar un plat del que hem servit aquell dia.\nEs una iniciativa que junta gent que cuina amb gent que menja.\nfoto de Alepho Ascanio.\nEtiquetes de comentaris: claamares, comensales, comer, comida para llevar, comparto plato, ecologico, llevar, menajdor, sagrera\nS'apropa el Sant Joan i la tradició diu que una bona coca, diu en Joan Amades,\n"La gastronomia relacionada amb aquesta festivitat té com a eix les coques de pa de pessic i fruita confitada, però també se'n prenen de recapte, de llardons, pinyons i de moltes altres menes. Antigament, les coques per aquesta diada eren rodones amb un trau al mig, la qual cosa es podria relacionar amb algun antic ritus solar. Avui en dia, la mida estàndard sol ser cànònica, o sigui que fa el doble de llarg que d'ample."\nAmb aquest propòsit ens ve de gust apendre a fer COQUES DE SANT JOAN.\nLa Isa Gallardo, panarra per vocació ens convida al seu taller del proper divendres dia 12 a la tarde de 19 a 22h .\nAprofiteu el full d'inscripcio que trobareu al lateral del blog o envieu un correu a : menjadorcalarosa@gmail.com\nEtiquetes de comentaris: coques, menajdor ca la rosa, menjador, pa, sagrera, sant joan, taller\nEstem al PAM A PAM\nResulta que iva per la curios mapa activat per la XES ens permet veure tots els projectes socialment compromesos.\nMenjador ca la Rosa en forma part.\nUn altre mon es possible, només hem de definir les normes de JOC.\nEtiquetes de comentaris: barcelona, ecologic, infantil, mapa, menjador, pam a pam, sagrera, socialment compromes, xes\nTALLER FAMILIAR 24/05 QUEDEN 3 PLACES per a 3 FAMILIES!\nAl Taller familiar es treballen receptes sencilles molt pràctiques amb la implicació dels infants durant l'elaboració.\nManipulem, parlem i mengem.\nEl taller acaba amb el dinar de les famílies.\nINVERSIO 35 € per familia.\nSi esteu interessats enviu un correu al mail del menajdor\no inscriviu-vos a través del blog:\nEtiquetes de comentaris: cocina, cuina, eco, menjador, sagrera, taller, taller familiar\nActualitzem CUrsos per aquest cap de setmana\nPROPOSTA de NOUS CURSOS recordatori\n(Maxim 10 places)\n12/06 Taller de PA i Coques Isa Gallardo de 19 a 22 h inversió 30 €\n13/06 Dinar Vegà amb explicacions sobre la cuina, Alejandra Schwartz, de11 a 14 h + dinar inversió 35 € per persona.\n13/06 Sushi ( Raul ) 20 h a 22 h inversió 20 €\n14/06 Taller familiar de 11 a 13 h. Taller i dinar inversió 35 € per familia de 2 o de 4 membres.\n----per preinscripcio caldrà escriure un mail a menjadorcalarosa@gmail.com-----\nDETALL DE PREUS DEL CASAL\nCrec que l'horari en el que l'infant pot disfrutar més sense sentir que està massa temps fora de casa es l'horari de mati entre les 9 i les 15,30 h.\nMatinar per estar a les 9 h no es obligatori però hi ha les feines dels pares que obliguen a complir aquest horari.\nI fins les 15 '30 h també seria bona hora perquè ens passem jugant fins les 13'30 h descansem una mica, dinem i, ja és hora de tornar cap a casa.\nA partir de les 15'30 ho considerarem canguratge, esperarem amb llibre si jocs no dirigits a l'arribada de les famílies.\nEl casal de 9 a 15'30 h costa 90 € , si son 2 germans 80 €/cadascu\nSi fan servir el servei de cangur de mati cal afegir 4 € i si fan servir el servei de cangur de la tarde cal afegir 4€ per cada hora\nAixi queda per un infant:\n- de 9 a 15'30 h 90 €\n- de 8 h a 15,30 h 94 €\n- de 9 h a 16'30 h 94 €\n- de 9 h a 17'30h 98 €\n- de 8 h a 17'30 h 100 € ( rebajita)\nPer dos infants:\n- de 9 a 15'30 h 160 €\n- de 8 h a 15,30 h 168 €\n- de 9 h a 16'30 h 176 €\n- de 9 h a 17'30h 184 €\n- de 8 h a 17'30 h 192 €\nEtiquetes de comentaris: bio, casal estiu, dansa, eco, pilota, sagrera\nDarrers dies per preu reduit del Casal\nTeniu fins dema per inscriureus a preu reduit al casal.\nConsulteu les condicions a la pestanya de servei del BLOG\nEtiquetes de comentaris: casal, reduit, sagrera\nNOU! Servei Carmanyola\nUs portem el menjar a la feina\nMES informació a la pestanya lateral de SERVEIS ca la rosa\nEtiquetes de comentaris: barcelona, ca la rosa, carmanyola, cooperativa, domicili, empresa, feina, menjar, menu ecologic, sagrera\nPublicat per Raul torrent a 14:59 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: alimentacio, aniversari, bio, calarosa, casal, cistella a domicili., cistella ecologica, comedor infantil, cooperativa, cuina, curs d ecuina, curs de cuina, menjador ec, menjadorcalarosa\nCasals d'estiu, ESTIU 2017\nCasal de parkour al menjador. Aquest any Ca la Rosa ACULL el casal de parkour de Urban Time podeu trobar mes informacio i com inscriure's clicant AQUI\nEl casal habitual de búsqueda de tresors pels parc el continuem fent aquest any amb novetats, el repte és col.locar una ruta de amagatalls al parc de la Pegaso.\nEn coordinacio amb la plataforma veinal La pegaso Batega amagarem els nostres catxes fent una ruta pel parc i reivindicarem la seva neteja i nous usos.\n1a setmana del 3 al 7 de juliol\n2a setmana del 10 al 14 de Juliol\n4a setmana del 17 al 21 de juliol\n5a setmana del 24 al 29 de Juliol\nNo farem casal a setembre.\nAmb aquest super cartell donem el tret de sortida als casals.\nEix d'animació del casal\nla cerca de tresors\nEl casal de 9 a 15'00 h.\nEns proposem fer una cerca de tresors que hi ha amagats a Barcelona, la inspiració de les cerques les trobem en el JOC de caire internacional anomenat GEOCACHING, podeu trobar informacio a la xarxa.\nPreparem la visita a un lloc d'interés on trobarem un tresor a través d'unes pistes.\nEl lloc ens aportarà una serie de recursos que aprofitarem per estar durant tot el dia allà.\nTornarem a l'hora del dinar.\nLes activitats que farem durant la setmana son relacionades amb\nCUINA, JOCS de TAULA, MANUALITATS i CERCA DE TRESORS pels parcs.\nInformar-vos que el preu de la setmana s'estableix en :\n90 € infant/setmana o\n80 € infant/setmana si son germans.\nHorari de 9 a 15:00 h\nDinar BIO inclòs per descomptat.\n15 infants màxim per tanda- 9 mínim per iniciar el grup\nHoraris addicionals , per exemple de 8 a 9 i de 15 a 17 h\nes contaran de la següent manera\nde 8 a 9 h de 3 €/infant (acostumen a ser menys nens)\nde 15 a 17 h 4 € /infant\nSi els adults volen dinar amb nosaltres\nPreu especial de 5 €.\nEl MENJADOR CA LA ROSA ESTA Al c. Mossen Juliana, 23\nCreiem que l'horari òptim del casal, en el que l'infant pot disfrutar més sense sentir que està massa temps fora de casa és l'horari de mati entre les 9 i les 15,00 h.\nI fins les 15 '00 h també s'està bé perquè un cop dinat i descansat, ja és hora de tornar cap a casa.\nEl casal de 9 a 15'00 h costa 90 € ,\nsi son 2 germans 80 €/cadascú\nSi fan servir el servei de cangur de mati cal afegir 3 €/infant\ni si fan servir el servei de cangur de la tarde cal afegir 4€ /infant\n- de 9 a 15'00 h 90 €\n- de 8 h a 15,00 h 93 €\n- de 9 h a 17'00 h 94 €\n- de 8 h a 17'00 h 97 €\nSI estas interessat omple el formulari del lateral i t'enviarem la informació d'inscripció.\nO escriu un mail a menjadorcalarosa@gmail.com\nEtiquetes de comentaris: alimentacio, bio, casal, cuina, ecologia, ecologic, estiu, infantil, infants, menjador ca la rosa, menu ecologic, sagrera, sant andreu, tresors\nCistella de fruites i verdures EN MARCHA!\nAvui hem engegat un dels projectes que feia dies planejava pels nostres caps.\nCISTELLA ECOLÒGICA del MENJADOR\nHo ha fet possible l'assistència d'algunes famílies interessades en rebre fruita , verdura ecològica i amb fort compromís social al darrera i els impulsors dels projectes d'agroecologia amb els que compartirem feina:\nDe peus a terra, presentat pel Cesc projecte a Catalunya de l'Associacio CEHDA adjunto el link al lateral del blog (cliqueu per saber-ne més)\nI Conreu Sereny del que el Xavi ens en ha fet 5 cèntims:\nAfegeixo el link amb més informació del projecte però mireu quins camps més preciosos:\nPer correu electronic menjadorcalarosa@gmail.com enviaré la informació més concreta d ela mecànica de la cistella.\nEtiquetes de comentaris: bio, cistella, cistella ecologica, comedor infantil, conreu, ecologic, ghana, menjador ca la rosa, sereny, verdures\nLa benvinguda de les noves families\nAixi de preciosa ha estat l'arribada de noves families al projecte.\nPoc a poc anem creixent i poc a poc anem aprenent.\nEtiquetes de comentaris: benvinguda, hortensia, menjador ca la rosa\npoc a poc la mermelada al pot.\nBullint i bullint ja el tenim aqui.\nQue no tenim porta entrem per la finestra q el lavabo no tanca hi posem una cortina.\nUna inaguració? Aviat.\nAquesta imatge es una vista de la barra central.\nUna mica de misteri x veure la vista sencera del menjador.\nEtiquetes de comentaris: ecologic, inaguracio, menjador ca la rosa, menjadorcalarosa\nanem trobant racons\nque donen forma a l'espai.\nEtiquetes de comentaris: ecologia, marbre, menjador, obra\nLa Cooperativa ja es una realitat\nMENJADOR CA LA ROSA, (SCCL)\nSOCIETAT CIVIL CATALANA LIMITADA\nI la classificació tota sencera:\nCooperativa de treball i iniciativa social sense afany de lucre.\nGràcies als Amics de COOP DE MÀ , gestoria assessoria per a projectes de caire social, ens hem classificat tal i com indico en aquestes linies.\nAquesta classificació ens premetrà exercir dos activitats econòmiques:\n- Menús ecol.lògics per a col.lectius\nPodrem gaudir de tres tipus diferents de socis:\n- Els socis treballadors, els que estaran oferint el seu treball per a aconseguir les finalitats de la cooperativa.\n- Els socis col.laboradors, que fan us dels serveis.\n- Els socis voluntaris, que poden apropoarse puntualment a la cope per activitats puntuals o temporalment fins esdevenir socis col.laboradors.\nPoc a poc anirem creant els foros pertinents per recullir les necessitats dels socis col.laboradors i oferir el servei que calgui.\nEtiquetes de comentaris: cooperativa, ecologic, infantil, menjador, menjador ca la rosa, sagrera, sccl\nRecreacio 3d de la cuina del NOU menjador\nEn aquesta recreació del menjador podem veure les tres taules amb els seus bancs en una banda i la cuina a l'altra, els nens tenen accés a parts de la cuina perquè sovint fan tasques de cuina, pelar pastanaga, tallar pa, tallar tomàquet.\nLa finestra dona llum natural a l'espai i la porta accedeix a un petit pati on podrem descansar una estona.\nA la part dreta de la imatge s'intueixen els lavabos amb sanitaris a la mida de persones petites i adaptats per a persones amb mobilitat reduïda.\nEtiquetes de comentaris: bancs, cuina, menjador, menjador ca la rosa, recreació, taules\nMandala de fruites: que mengin fruita!!\nPastissos d'aniversari ensucrats, enfarinats i plens d'alergies?\nQui els vol?\nEls nens i nens es clar, ells els volen, llaminers de mena que els entra tot per la vista.\nEn un païs de poca cultura pastissera i amb un bon espai per la fruita de primera qualitat unmandala de fruites pot ser un "pastís" ben fresc.\nDesventatges? que l'has de fer unes horetes abans de ser consumit per no oxidar la fruita, malgrat i posis un raget de llimona.\nAvantatges, aflora la teva creativitat, sense cap idea preconcebuda obre la fruita i no la separis en parts massa petites perque sino obligaras als infants a agafar cobert per menjar els trossets.\nMaduixes senceres, platans en 2 parts, i mandarines partides pel mig. Comença a composar, sense pressa, respirant, el teu propi mandala amb un objectiu clar: que mengin fruita!!\nEtiquetes de comentaris: crudivegana, crudivegano, fruita, maduixa, mandala, mandarina, menjador ca la rosa, menjador cala rosa, menjadorcalarosa, platan, poma\nTALLER FAMILIAR 24/05 QUEDEN 3 PLACES per a 3 FAMI...\npoc a poc la mermelada al pot.Bullint i bullint ja...


Nom: CASA NOVA DE CAN PLANA\nAdreça: c/ Esquirols s/n\nNúm. Registre / Catàleg: 1838-I\nLa casa nova de can Plana es troba dins l'àmbit de l'antiga finca de can Plana, on hi ha la casa principal. La casa nova estava habitada pels masovers. Els baixos s'utilitzaven en part com habitatge i la resta com a corral i quadres. Al primer pis hi havia les habitacions i altres cambres.\nL'edificació de la casa nova consta d'un cos principal de forma lineal llindant al carrer d'accés amb planta baixa i primer pis; i una altra zona de planta baixa de forma quadrangular formant un conjunt de planta en "L", amb la coberta de teula a una sola aigua. La superfície construïda de la planta baixa és de 302,52 m2 i la de la planta primera és de 245,63 m2, amb un total de 548,15m2.\nLes parets tenen un gruix d'uns 70 cm en la façana de mamposteria de pedra vista a l'exterior. Les finestres i portes són de carreus de pedra ben tallada. El sistema estructural horitzontal està format per sostres d'embigat de fusta empotrat a parets de façana o interiors. La coberta consta de llata de fusta travessera a l'embigat, maó pla i teula àrab.\nEl Pla especial de can Plana de 1977 va qualificar aquests terrenys com a sòl urbanitzable. La casa nova havia de fer les funcions de bar restaurant de l'urbanització i va patir modificacions que van alterar l'estructura original (embigats de formigó, arcs de maó per solucionar grans obertures, etc). Actualment és un edifici en desús i pendent de rehabilitació. La casa nova de can Plana es troba dins l'àmbit de l'antiga finca de can Plana, on hi ha la casa principal. La casa nova estava habitada pels masovers. Els baixos s'utilitzaven en part com habitatge i la resta com a corral i quadres. Al primer pis hi havia les habitacions i altres cambres.\nL'edificació de la casa nova consta d'un cos principal de forma lineal llindant al carrer d'accés amb planta baixa i primer pis; i una altra zona de planta baixa de forma quadrangular formant un conjunt de planta en "L", amb la coberta de teula a una sola aigua. La superfície construïda de la planta bai...


Santa Tecla: QUAN EL COCODRIL PLORANER ES VA AJUNTAR AMB EL FILL PUTATIU D’AUGUSTO ALGUERÓ\nEnric H. March 3 de juliol de 2014 a les 9:00\nAvui estem força d'acord.\nLEBLANSKY 4 de juliol de 2014 a les 0:26\nEnric, si sumem acords i desacords, segur que al final guanyen els primers ;)\nAllau 3 de juliol de 2014 a les 10:01\nHavia sigut molt fan del Ferry, ara ja em cansa, fins i tot en aquesta versió decent.\nLEBLANSKY 4 de juliol de 2014 a les 0:28\nAllau, és curiós com això passa sobretot en música. Però tornant al Ferry, no em negaràs que aquí està molt bé.\nSalvador Macip 3 de juliol de 2014 a les 15:14\nCom t'has passat amb el pobre Ferry dient/li cocodril... La versió està prou bé, en el seu minimalisme, no la coneixia.\nLEBLANSKY 4 de juliol de 2014 a les 0:29\nSalvador, en el fons és una manera carinyosa de referir-me a ell :)\nCarme J 3 de juliol de 2014 a les 20:56\nDoncs la versió original m'agradava molt, però aquesta m'encanta....serà que no tinc res contra els cocodrils perqué de vegades se'm tracta de caimà!!!\nLEBLANSKY 4 de juliol de 2014 a les 0:32\nCarme, a mi la original ni fu ni fa, però aquesta m'agrada moltíssim. I atenció: caldrà assabentar-se si també els caimans ploren ;)\nCarme J 4 de juliol de 2014 a les 10:18\nPlorar, no sé si ho fan, però mossegar, seguríssim !!!


Ac 6:8-15;7 - BIBLIJA.net - La Bíblia a Internet\nFets Apòstols 6:8-15\n8 Esteve, ple de la gràcia i del poder de Déu, feia grans prodigis i senyals enmig del poble. 9 Alguns de la sinagoga anomenada dels lliberts, cireneus i alexandrins, i altres de Cilícia i de l'Àsia, començaren a discutir amb ell. 10 Però com que no eren capaços de resistir la saviesa i la força de l'Esperit amb què Esteve parlava, 11 subornaren uns homes que diguessin: «Hem sentit que aquest pronunciava paraules blasfemes contra Moisès i contra Déu.»\n12 Llavors van amotinar el poble, els notables i els mestres de la Llei, s'apoderaren sobtadament d'Esteve i se'l van endur al Sanedrí. 13 Allà van presentar falsos testimonis que deien:\n--Aquest home no para de parlar contra aquest sant temple i contra la Llei. 14 Nosaltres li hem sentit dir que aquest tal Jesús de Natzaret destruirà el temple i canviarà les normes que Moisès ens va transmetre.\n15 Tots els membres del Sanedrí fixaren la mirada en Esteve i van veure que la seva cara era com la d'un àngel.


- Amb gran quantitat d’actuacions en directe\nEl festival BESMINA va néixer l’any 2008 com una iniciativa que aposta per l’aproximació de les arts escèniques i la cultura urbana tots els veïns i veïnes, especialment aquells més joves. A cavall entre el barri del Besòs i la Mina, el festival es contempla també com una eina que convida a la reflexió i la transformació social. Projectes com aquests són els que impulsen iniciatives positives entre el jovent, ja que és en definitiva una manera de cohesionar els joves del barri amb el seu entorn i de trencar aquesta barrera invisible entre els dos barris fronterers. Darrere del projecte trobem el centre cívic Besòs i l’Espai Jove del Consorci de la Mina.\nCada any la participació va en augment, tant la dels espectadors com la dels artistes convidats. A través de les xarxes socials, la difusió del festival ha crescut de forma considerable i cada cop es coneix més. El programa d’aquesta tercera edició ha contemplat una gran varietat artística que ha anat des de diversos estils de música com són el rock, blues, reggae, hip-hop o flamenc, fins a actuacions teatrals de diversos artistes clown. També s’han organitzat tallers de perruqueria, maquillatge i manualitats de la mà de la Capsa dels Jocs, Espai Jove, d-Dona i el Bar del Cau.


Confessions d’un banquer preocupat per la crisi del covid-19 GETTY\nCorresponsal Econòmic«Aquest sistema de crèdits amb avals públics que ha presentat el govern té un abast molt limitat. No és negatiu que es faci, però no se’n pot esperar gran cosa». Qui valora la mesura estrella de Pedro Sánchez per combatre la crisi econòmica que ens ve a sobre és una persona històricament vinculada al sector financer, on ha recorregut alguns dels passadissos més importants. Coneixedor de les entranyes del sector, desconfia de la proposta per ajudar les empreses a esquivar l’ensorrament de l’activitat. Conversa amb l’ARA des del seu confinament. Així continua la seva reflexió:\n«Des de l’experiència del que han sigut tradicionalment aquest tipus de crèdits et diré que no serveixen de gaire. Certament és una novetat que l’aval del govern arribi al 80%, tradicionalment no passava del 50%.\n»Quan un banc no està disposat a donar ni un euro més de crèdit a un client, no serveix de res que l’Estat avali el 80%, perquè el banc no el donarà. Qui no tingui accés al crèdit seguirà sense tenir-ne. I qui estava al límit s’hi quedarà. Només servirà per a aquelles empreses que ja tenien crèdit però no el demanaven. És a dir, per a les que no necessitaven l’aval de l’Estat.\n»Com saps, últimament els bancs estaven amb moltes ganes de prestar, precisament perquè estaven sobrats de liquiditat i els seus comptes anaven justos de resultats. Si no donaven més crèdit era perquè els clients bons demanaven pocs diners (per falta de projectes d’inversió i creixements sòlids).\n»No té cap sentit que els bancs relaxin els filtres de risc perquè sí. Ni tan sols per intentar millorar la imatge pública: mai ho aconseguiran, perquè la batalla de la imatge pública ja la tenen perduda, facin el que facin.\n»Si els bancs relaxen els criteris de risc ara que és més que possible que tinguem una crisi econòmica, l’únic que farien és posar les entitats en perill. Ara bé, si els criteris de risc per concedir els crèdits els fixa el govern (per exemple, que les empreses hagin perdut facturació o que hagin fet un ERTO), llavors el que té sentit és que el govern avali el 100% del crèdit. Si el govern utilitza els bancs per donar aquests crèdits és perquè vol un filtre qualificat i, normalment, haver fet un ERTO o estar perdent facturació més aviat és un argument per denegar un crèdit que no pas per aprovar-lo.\n»L’experiència del passat diu que, de mica en mica, les noves línies oficials aniran substituint la cartera que tenien fins ara els bancs, per més que es negui o es digui que no es farà. Potser aquest cop és diferent, no ho sé, però em costa creure-ho. Hi haurà discursos i declaracions, com sempre. I al final sortiran xifres, com sempre. Però la part principal serà un canvi de cartera vella per cartera nova. El govern pressionarà els bancs, potser els amenaça amb algun decret o alguna altra cosa que els pugui perjudicar. Però el marge per pressionar-los és estret, perquè els bancs no van sobrats.\n»Normalment això acaba amb la cessió, per part del govern, de les comissions que els toca cobrar pels avals que han donat. Això fa que els bancs millorin el ROE [rendibilitat del capital, un indicador clau per a les entitats financeres], ja que tenen menys risc tot i tenir els mateixos ingressos.\n»Davant d’aquest avantatge, lentament (i en alguns casos a contracor), les entitats van canviant la cartera de préstecs vella per la nova. Quan afecta els clients amb bon ràting, com que no són tontos, aquests clients reclamen al banc part de les comissions per canviar préstecs vells per nous i, al final, encara aconsegueixen millors condicions.\n»Al final de la pel·lícula els clients que ja tenien crèdit milloren les seves condicions a costa dels pressupostos de l’Estat, els bancs milloren el ROE i el govern fa propaganda. I molt poques empreses poden aconseguir més finançament. Sí que és veritat, però, que potser algunes empreses, gràcies al sistema d’avals públics, no perdran els crèdits que tenien malgrat que la seva situació financera hagi empitjorat. Això no és un tema menor, però en general els resultats són minsos.\n»Si em permets un altre detall, part dels préstecs nous seran per pagar impostos (IVA i societats, bàsicament) i Seguretat Social (fins i tot si has fet un ERTO has de pagar un 25%). Té molt més sentit donar una moratòria de sis mesos o un any al pagament d’aquests impostos. És crèdit automàtic, i per al que realment ho necessita. A més, l’Estat, com a creditor, és el millor recuperador de crèdits perquè pot embargar, entre altres coses.\n»Una altra alternativa seria aplicar una moratòria perquè les empreses no tornin el principal [diners que el banc ha prestat a l’empresa] de tots els préstecs concedits per bancs, durant tres mesos, amb l’aval de l’Estat.\n»En aquesta situació el més important és preservar la tresoreria de les empreses, i, si no poden facturar, que les seves despeses i sortides de caixa siguin tan petites com sigui possible».


ENTRELLUM: Fins a cert punt\nVeig en el teu escrit un flaire decadent, de resignació però a la vegada d'una esperança que perdura innamovible com el cel blau. Em sento molt identificat en alguns punts del teu text com el que diu "Canviar de pell, desprendre's dels sentiments, passar pàgina, cremar el llibre sencer i començar una nova història". Penso que tots hem volgut, volem o voldrem canviar en la nostra manera de ser, mudar de pell com una serp pitó i començar una nova vida com si res hagués passat, pero sempre queden els records, aquelles ombres que ens fan enrecordar el que hem viscut; els nostres errors, els moments de felicitat i de desgràcia, "miratges" de temps passat que son com uns anuncis: la nostra vida és una pel·lícula i els records son els anuncis que fan que ens aixequem del sofà... En fi, un text introspectiu al més pur estil Toni... veig que no has canviat gens la teva forma d'escriure, ni cal que ho facis.\nAquesta nit et somiaré en el "meu catre" ...Una abraçada tendra per les teves paraules, per tu siguis qui siguis...\nAnònima (o anònim, que mai no se sap): tot un honor per a mi esdevenir okupa del teu catre una nit, ni que sigui en somnis...


Eudald Carbonell: «Només som micos intel·ligents, ni més ni menys» - Diari de Girona\nEudald Carbonell: «Només som micos intel·ligents, ni més ni menys»\nL'arqueòleg gironí Eudald Carbonell publica «Elogio del futuro», un «assaig amb actitud de manifest» sobre els reptes de la humanitat\nalba tarragó bosch/efe 31.03.2018 | 00:21\nL'arqueòleg gironí Eudald Carbonell. alejandro garcía/efe\nL'arqueòleg gironí Eudald Carbonell.\nL'arqueòleg, paleontòleg i vicepresident de la Fundació Atapuerca, Eudald Carbonell, afirma que l'espècie humana encara no ha aconseguit «humanitzar-se» i que, de moment, «només som micos intel·ligents, ni més ni menys». Carbonell, que acaba de publicar el llibre Elogio del futuro (Ed. Arpa), assegura en una entrevista amb Efe que «no serem humans fins que no adoptem una consciència crítica d'espècie».\nAquest nou llibre és, segons el seu autor, un «assaig amb actitud de manifest», en què Carbonell (Ribes de Freser, Girona, 1953) convida a «pensar sobre nosaltres mateixos i a decidir com ha de construir-se el futur».\nEl catedràtic de la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona, premi Príncep d'Astúries d'Investigació el 1997, anima a prendre consciència que «som una sola espècie, l' homo sapiens, per la qual cosa tots som iguals, independentment de la nostra raça, cultura o religió».\n«Aquesta consciència ens ha de portar a saber si volem caminar tots junts cap a algun lloc», defensa el codirector del jaciment d'Atapuerca i especialista en evolució humana, que insisteix en la necessitat d'«intervenir a la societat perquè sigui crítica i no accepti tot el que li imposin».\nSegons Carbonell, el llibre està «pensat per als i les joves, perquè reflexionin prenent unes canyes i tinguin un pensament crític quan obtinguin una capacitat operativa de majors», ja que «un polític no pot transformar sol la societat, sinó que és la societat qui transforma les persones». Una de les transformacions clau de la societat, apunta l'arqueòleg, que vesteix gairebé sempre amb salacot o barret Indiana Jones, és «la fi de la lluita de classes, que ha fet que unes minories extractives controlin i dominin a la majoria».\nL'eradicació de la lluita de classes hauria de donar pas a «un sistema de pensament que beneficiï a l'ecologia i a les relacions», defensa Carbonell, ja que «hem viscut sistemes molt animals i poc humans». «Per interessos econòmics, no s'han utilitzat tecnologies que permetrien fer un ús raonable dels mitjans que tenim, perquè sabem que alguns són limitats i altres no, com el sol», adverteix el paleontòleg. «L'economia és important, com organitzar-la està relacionada amb la consciència crítica d'espècie. Per exemple, les primeres matèries han portat molts problemes als països i ara hi ha alguns que cobren riqueses i altres que són pobres», denuncia l'autor.\nLa fi del capitalisme\nCarbonell, que també és investigador de l'Institut Català de Paleoecología Humana i Evolució Social (IPHES), ha anunciat diverses vegades la fi del capitalisme, perquè «al llarg de la història els sistemes han anat canviant i el capitalisme ja té molts anys». El professor compara el sistema econòmic amb l'extinció de les espècies, que sempre segueixen un mateix patró: «emergeixen, es desenvolupen i desapareixen».\nL'arqueòleg també assumeix que «en poc temps generarem diversitat, tindrem gent modificada genèticament i cíborgs (organismes cibernètics). Serà molt interessant perquè serem grups parahumans molt semblants però a la vegada molt diferents, tant pel seu origen com per la seva forma».\nLa compatibilitat de la tecnologia i la humanització sempre ha estat possible, segons Carbonell, que defensa que «la tecnologia ha contribuït a fer-nos més humans» ja que és el que ens diferencia de la resta d'animals. Considera així mateix que «arribar a ésser humà és un procés al qual estem acostant-nos» i creu que «tot el que pot venir en el futur quan s'acabi la crisi que estem vivint pot ser molt bo per a l'espècie».\nSegons l'autor de centenars d'articles científics, els reptes més imminents per a la nostra espècie consisteixen a qüestionar-nos «quants volem ser al planeta, com extreure l'energia per sobreviure en condicions i si serem capaços de viure fora del nostre planeta». També cal assumir, segons el prehistoriador, que la immortalitat pot «acabar sent una realitat», encara que reconeix que «és tan important fer la vida interessant i bona per a tots com saber que s'acaba».