WWE News: Samoa Joe revela l'estat de Muscle Buster - Wwe\nWWE News: Samoa Joe revela l'estat de Muscle Buster\nSamoa Joe és una de les superestrelles més importants del món de la lluita professional. The Samoan Submission Machine té un increïble arsenal al seu comandament, però hi ha un moviment que la WWE no ha vist en molt de temps.\nquantes dates fins que es parla de relació\nL'1 de juny del 2015, Samoa Joe es va enfrontar contra Tyson Kidd en el que seria l'últim partit de Kidd. Després que Joe va lliurar un Muscle Buster a Kidd, l'últim graduat de la masmorra va patir una greu lesió al coll i a la columna vertebral. Kidd es va veure obligat a operar-se i va revelar en un tuit la sort que va tenir de viure, afirmant que només el 5% de les persones que pateixen la mateixa lesió sobreviuen.\nKidd va ser finalment traslladat a la secció d’exalumnes del lloc web de la WWE i va ser contractat a temps complet com a productor.\nTot i que el moviment es va veure força durant la seva carrera a la marca groga, Samoa Joe poques vegades ha utilitzat Muscle Buster des de llavors, trencant-lo en moments fonamentals durant el seu regnat del títol NXT contra Finn Balor i Shinsuke Nakamura.\nPel que fa a la llista principal, però, Joe no ha deixat cap dels seus oponents amb la maniobra, optant per sufocar-los amb el Coquina Clutch.\nDurant una entrevista amb Pàgines de la ciutat , Joe va revelar el futur del Muscle Buster, afirmant que el traurà quan estigui bo i llest.\nquè dir a un amic després d'una ruptura\nEl Muscle Buster és una cosa que faig servir quan vulgui. Confieu en mi, quan sorgeixi l’oportunitat i les condicions siguin adequades, mai no sabreu què trauré. Potser encara no estic preparat per treure’l del meu arsenal.\nThe Muscle Buster podria ser un d’aquests moviments que Joe només vol fer sortir quan està desesperat. Moltes estrelles tenen acabats que només es reserven per a ocasions especials.\nEs va rumorear durant un temps que Muscle Buster havia estat oficialment prohibit per la WWE. Escoltant Joe ara, és fantàstic saber que l’empresa no ha inclòs la llista negra. Potser la màquina de presentació de Samoa ho trencarà quan estigui a punt per capturar el Campionat de la WWE.\nCreus que s’hauria de prohibir el Muscle Buster? T'agradaria veure que Joe el tornés aviat? Feu-nos-ho saber en els comentaris següents.\nquè fer quan s'avorreix fora de la seva ment\nCom torno a confiar en ell?\ncom fer front quan el vostre ex continua endavant\nsignes de tensió sexual entre home i dona


Ambició a la Pobla per a la recta final de la lliga\n11 punts separam a la Pobla dels llocs de play off d' ascens . Resten només 4 jornades per a la conclusió de lliga.\nEl filial del Nàstic ho tindria que guanyar tot i esperar a que equips com el Sant Andreu, amb qui jugarà en l' ultima jornada el filial del Nàstic falli.\nAl vestidor del conjunt pobletà eviten pressions i fins i tot asseguren que aconseguir un dels 4 primers llocs de la categoria és una circumstancia que veuen llunyana\namb tot diuen que volen acabar el més amunt possible. Roger Bonet afirma en declaracions a Tarragona Ràdio que tenen l’ obligació de sumar el màxim. Amés un dels capitans de l’ equip que estant en un moment de la temporada en que individualment també hi ha moltes coses en joc\nel mister de l' equip Martin Posse es mostra content a falta de un mes per a que es tanqui la lliga regular pel paper que han fet els seus jugadors\ndiu que mai han tingut la pressió de fer els play off , lamenta el seguit de empats que els ha penalitzat molt , recorda el bon paper del grup tot i la contribució que han fet amb el Nàstic amb la copa Catalunya\nla Pobla va guanyar el passat divendres contra el Castelldefels, ela 3 punts l' han assegurat un any més la seva permanència a la categoria de forma matemàtica\nel proper rival de la Pobla serà diumenge vinent, el Cerdanyola que en suma 6 punts ments que el filial del Nàstic.\nEl partit es jugarà a partir de les 17h de la tarda


Valencià, trobadors i joglar tant com linguistica | Lengua y literatura | Wikiteka, apuntes, resúmenes, trabajos y exámenes de Secundaria, Bachiller, Universidad y Selectividad\nValencià, trobadors i joglar tant com linguistica\nEscrito el 22 de Octubre de 2010 en catalán con un tamaño de 37,74 KB\nUn conjunt de textos escrits que comparteixen una època, una temàtica o una tendència estètica: la literatura medieval la ﬁteratura amorosa la literatura romàntica.\nLa bibliograﬁa existent sobre un tema concret: la literatura sobre el descens de la natalitat\nDe manera absoluta, com a sinònim de fenomen literari en general, el conjunt de produccions que formen la història de la literatura.\nAmb un sentit pejoratiu, com a sinònim d'engany, de falsedat o d'informació supèrflua no faces tanta literatura.\nCada vegada més, però, va imposant-se entre els teòrics la idea que, per a començar, la literatura és un acte comunicatiu, bé que amb unes característiques especíﬁques que podem establir a partir del conegut esquema de la comunicació. En especial, caldrà tenir en compte les particularitats que presenten els elements que hi inten/enen i les funcions lingüístiques associades\nPer entendre «què és literatura» és obvi que també ens hem De fer la pregunta «què no és literatura». Per a respondre aquesta segona ja han aparegut diversos termes que ho intenten aclarir. En destacarem dos:\nParaliteratura és el conjunt de textos amb intenció estètica escrits al marge dels canons o normes. És a dir, literatura de consum o de masses, llibres per entretenir, com ara la novel-la rosa o els relats d'aventures ambientats a l'oest americà, etc. Tot i que paradoxalment se'n venen a centenars de milers.\nPer a intentar delimitar els àmbits de la literatura i de la paraliteratura, sovint s'utilitza el terme frontera literària. A efectes teòrics ha ďexistir un llindar que permeta distingir el que és literatura del que no ho és.\nL’autor és un emissor especialment qualificat i no habitual. Quasi sempre allunyat en temps i espai del lecton\nTambé el receptor -lector o oient- és peculiar ja qu en principi, no llig o escolta per una necessitat pràctica sinó buscant plaen\nAquest receptor no pot interpel-lar directament l'emisso ja que no comparteixen espai i temps, nomes coincidexen sobre el suport físic del text.\nEl missatge artístic és un llenguatge literal, creat per a ser reproduitisempre idèntic a si mateix. Cada element és signi ficatiu. És habitual comparar el text literari a un tapís: si en descosiu els fils, que ocorre amb el contingut de la figura?\nEl codi està estructurat en funció d'una norma 0 repertori de convencions que els lectors han de conéixer per a una òptima interpretació, Una part important ďaquesta norma és la que afecta l'aspecte físic del missatge, la seua espacialitat.\nDe fet llengua i literatura tenen una forta relació. Si la llengua és l'expressió màxima d'una cultura i, en la major part dels casos, n'és l'indicador principal, la literatura és, justament, l'expressió més sofisticada d'una llengua i, per tant, l'expressió més genuïna d'una cultura.\nSegons lantropòleg Marvin Harris la cultura és el conjunt aprés de tradicions i estils de vida socialment adquirits dels membres d'una societat incloent-hi els seus modes pautats i repetitius de pensan sentir i actuar. I la literatura codiﬁca i transmet les caracteristiques peculiars de cada cultura.\nTenim tres elements que defineixen el procediment per a elaborar un comentari textual:\nEn primer lloc el procediment, és a dir, els passos que s'han de seguir per a fer un comentari.\nEn segon lloc l'aparat conceptual, és a diiç els instruments que serveixen per a identificar aspectes del text.\nFinalment, un comentari és un discurs sobre un altre discurs, en paraules de Roland Barthes. Cal, doncs, elaborar un producte discursiu que expose el resultat de la lectura i, a més, l'opinió que es re sobre el text i el que tracta.\nModels de comentari, n'hi ha molts, però et proposem el que emana de la lingüistica textual i es basa en la relació entre el significant, el signiﬁcat i el referent del món extern a l'obra literaria.\nEl model que se segueix, bàsicament, es el del comentari comunicatiu, és a dir, el que parteix de l'estruCtura tripartida adequació, coherència i cohesió. No obstant això, s'amplia per a atendre qüestions especifiques de l'expressió literària, sempre sense oblidar la connexió entre tots els nivells d signes lingüístics:\nSignificant Coherència Semàntica\nSignificat Cohesió Sintaxi\nReferent Adequació Pragmàtica\nEl comentari de textos en batxillerat serveix, entre altres coses, pera:\nTrobar molts dels mecanismes discursius que incorpora una producció lingüistica per a dur a terme la seua funció comu nicativa en condicions òptimes. Això permet situar-la en la història literaria i lingüística.\nReconèixer els elements lingüístics oracionals i les vicissi tuds gramaticals més importants de qualsevol objecte discur siu tenint en compte les especificitats literàries. Saber trobar que vol dir un text qualsevol, en general, ¡també entre linies. Això és, quina és la visió del món que emana del text, explicar els trets que presenta un discurs determinat i, especialment, els de caire ideològic.\nPoder demostrar la nostra capacitat de reflexió crítica, mitjançant l'explicació de l'activitat ideològica que subjau en el text i com a resultat de laplicació de la pròpia enciclopèdia cultural.\nAl llarg de les pàgines que segueixen es donen alguns re- cursos per a l'anàIisi textual. Es tracta de tenir a l'abast un aparat conceptual per a aproximar-se a qualsevol text, a qualsevol discurs que tinguem al davant.\nCada anàlisi textual té una funció determinada: descobrir la data del text, comentar-ne els aspectes literaris, fer una inter- pretació psicològica dels aspectes significatius del discurs.. . Cal que tingues en compte que hauràs de tenir una col-laboració lectora activa amb el text per a dotar-lo de significació. La nostra anàlisi pretén que comprengues millor cada text que lliges, que en sàpies descobrir alguns dels mecanismes lingüístics, quina és l'autèntica intenció de l'autor, amb quins altres textos es relaciona. En definitiva, que entengues els discursos que ens envolten i els mecanismes lingüistics que s'utilitzen per a narrar, per a convencer... La major part del que llegim ha estat molt meditat i respon a uns objectius molt concrets. Després, podràs aplicar aquests mecanismes a les teues produccions i aixó et farà un usuari privilegiat de les llengües que coneixes o que aniràs coneixent.\nCom ja has llegit, el concepte de literatura es en certa manera relatiu. Sense tenir ara en compte el judici individual, al llarg dels segles i en les diverses cultures l'art de la paraula s'ha materialitzat en textos ben diferents. A continuació tens unes mostres dels que són els textos més antics conservats en català. No es van escriure amb intenció literària, però totes les històries de la literatura comencen amb fragments com aquests a causa del seu valor documental.\nDesprés d'un segle i mig de manifestacions més o menys tímides, el segle xııı significa la consolidació del catala en textos en prosa de tota mena (literaris, historiografics, legals, homiletics), això si, molt lluny encara ďarribar a substituir el llatí. Però no ocorre el mateix en el camp de la poesia. Encara que hi ha indicis que demostren l'existència ďalgun tipus de literatura popular en vers des de mitjan segle xiı, la major part de l'obra poètica produïda entre els segles xı i xiıi és escrita en una varietat artística de la llengua occitana coneguda com a provençal i constitueix el corpus de la literatura trobadoresca.\nEs considera la poesia trobadoresca, escrita en occità, com el principi de la lírica moderna: escrita en romanc, és laica, cortesana i sotmesa a una tècnica formal. De diferents extraccions socials, els trobadors vivien en l'ambient de les corts feudals del sud de Franca, de la Corona dlAragó i fins al nord de l'actual ltàlia gràcies al mecenatge dels senyors. A les corts trobaven el seu públic i, encara que componien per escrit i musicaven els seus versos, la interpretació era sempre oral i corria a carrec dels joglars. Aquella varietat artística de l'occità va ser la llengua poètica de moda durant dos segles i va influir profundament en la literatura galaicoportuguesa, en la italiana i els nostres poetes fins al segle xv.\nLes vides o razós són breus narracions de la vida dels tro- badors que, al final del segle xıri, els compiladors van afegir al conjunt de les poesies. Solen partir d'una anècdota conegu- da, fictícia o extreta directament dels versos, i basteixen una historia que funciona com a introducció o marc de la lectura dels poemes. Les vides, com a relats, arriben a actuar com a prototipus de novel-la. Un dels casos més coneguts és eí de la vida de Guillem de Cabestany, trobador rossellonés que va participar en la batalla de Las Navas de Tolosa (l2i2). No hi ha cap indici que el relat tinga fonament en un fet real, però l'anècdota va ser tan popular que la recolliren posteriorment els narradors italians de les primeres novel-les breus i també Giovanni Boccaccio en el Decameró.\nEl tema i la convenció més influent en tot el conjunt de la litera- tura trobadoresca és el de les relacions amoroses, especialment el conegut amb el nom ďamor cortés 0 ﬁna amor\nAquest amor apassionat que, des d'un punt de vista actual, fa transgredir les normes socials de lepoca, és exposat amb un codi estètic que expressa els matisos d'una relació amorosa en- tre el trobador (hom) i la dama (mídons), que solia ser casada, a la qual ret vassallatge i sen/eix cegament. La presència del ma- rit (gilós) i dels acusadors (lausongiers) planteja una amenaça per als amants i crea situacions de tensió. Els poemes trobado- rescos il-lustren aquestes relacions tan codificades.\nLa lírica trobadoresca planteja un gran rigor en les formes metriques i compositives_ Aquesta riquesa tècnica va fer que aparegueren diversos estils: Trobar ric. Es fonamenta en el domini formal i l'originalitat de les imatges. Trobar clus. Basat en la riquesa i la profunditat dels conceptes. Sol presentar una problemàtica moral molt acusada i usa figures conceptuals com l'al-legoria.~Trobar lleu. De tema lleuger, directe i emotiu, imita les formes populars i busca un públic ampli.\nEls gèneres estaven codificats segons la temàtica, el to i la mètrica. Entre els més rellevants cal esmentar:~ La cançó, gènere propi de lexpressió amorosa trobadores- ca en què el poeta lloa i idealitza la dama segons la casuística de l'amor corres. El sinıentés, poesia moralitzadora, ďatac personal o de propaganda ideològica. El plany, composició destinada a lloar un gran personatge mort. La pastorel-la, diàleg entre una camperola i un noble. Lalba, que canta el desvetlament dels amants que s'han de separar despres d'haver passat la nit junts. Altres gèneres són: el debat poètic, la dansa, la balada...\nPotser el més polèmic i bel-licós de tots els nobles que també foren trobadors va ser Guillem de Berguedà (1138-1192). Enemistat amb Alfons l per haver assassinat a traïcióel privat del rei Ramon Folch de Cardona, va ser tan apassionat en |'exercici de les lletres com en el de les armes i, com comprovaràs, no era menys perillosa la seua espasa que els seus sin/entesos. Aquest el va escriure contra el seu veí i enemic Ponç de Mataplana.\nDurant el segles xxii i xıiı tenim una espècie de bilingüisme literari: occità per a la lírica i català per a la prosa. De fet, la influència de la llengua dels trobadors en la nostra poesia arribara fins als grans poetes valencians del segle xv.\nDe la vintena de trobadors que no tenien per llengua materna l'occità, destaquem Guillem de Berguedà, autor de nombrosos sirventesos; Ramon Vidal de Besalú, trobador i joglar autor d'obres de to molt divers: poesies líriques i narracions llargues en vers, i del tractat en prosa Les rozós de trobar; i Cerverí de Girona, nascut a Cervera (Lleida). Cerverí va viure l'última època del món trobadoresc, però la seua obra és tan variada i original que la seua influencia és clara en la Commeďq de Dant Alighieri i, per descomptat, en el nostre Ausias March.\nTambé hi hagué casos de trobadores, trobairitz, que hui susciten interés per la seua visió tan particular de l'amor Cortés. La més coneguda és la comtessa occitana Beatriu de Dia, autora de versos tan explícits com aquests:\nLa nostra història literària comença amb la ﬂgura de Ramon Llull, amb els únics precedents destacats del Llibre dels feits i de la Crònica de Desclot. Llull fa un salt qualitatiu, ja que genera una llengua tan moderna que es converteix en una de les més evolucionadesdel seu temps. La fa apta per a qualsevol temàtica, inclosos els àmbits formals, restringits al llatí en aquell moment: l'academic, el religiós o el filosòfic.\nFigura paradigmàtica de l'època, ell sol reuneix tots els debats del seu temps i presenta una versió confessional i ordenada dels sabers medievals que, segons ell, havien de bastar per a aconseguir la conversió dels infidels. Hi conflueixen la cultura cortesa ďinfluència trobadoresca i el coneixement de la tradició doctrinal cristiana, l'interés per la nova espiritualitat dels ordes mendicants i la familiaritat amb les altres religions contemporànies: la jueva i la musulmana.\nPer a conéixer-ne la vida, disposem de la lﬁda coetània, un text dictat per ell mateix cap al 131 1 _ Va nàixer a Mallorca l'any 1232, tres anys després que Jaume I conquerira l'illa, i fou educat en la cort com a patge reial. Fou senescal de la cort, va casar-se amb Blanca Picany i van tenir dos fills. Durant aquest temps es dedicà a la literatura cortesana i és mentre practica aquesta activitat que va sentir la necessitat de reorientar la seua vida. Quan tenia 30 anys, mentre intentava acabar un poema cortés, se li aparegué cinc vegades la figura de Jesús cruciﬁcat. Ho va interpretar com una crida sobrenatural i va decidir abandonar la vida civil per a consagrar-se a Déu.\nSeguint l'exemple de sant Francesc, va vendre les possessi- ons i va encetar una etapa deformació que duraria nou anys. Llull s'imposa com a objectiu vital treballar per la conversió dels infidels al cristianisme i, en funcio ďaquest propòsit, estudia tot allò que pot ser-li ďutilitat. En primer lloc, llatí i àrab amb una decidida finalitat instrumental, i també els textos sagrats de les tres religions del llibre (la Bíblia, llAlcorà i el Tal- mud). I en segon lloc, els autors i els exegetes més influents ďuna i altra tradició cultural: obres de lògica i de teologia, de medicina, de retòrica, autors cristians, sobretot sant Agustí i sant Bonaventura, i clàssics com Plató i Aristòtil.\nVa bandejar les tècniques de predicació coetanies, basades en arguments ďautoritat, i es decidí pels arguments lògics o, dit a la manera lul-liana, les causes necessaries. Escrites en llatí i traduïdes posteriorment per ell mateix a l'àrab i al català, les obres principals d'aquella etapa, la Lògica dA/- gatzell i el Llibre de contemplació, tracten d'establir un pont entre la lògica i la moral.\nDurant una etapa contemplativa al puig de Randa (Mallorca), va concebre, per inspiració divina segons les seues paraules, la forma i manera de fer el Llibre contra els errors dels inﬁdels. Obra fonamental i origen del mètode que desenvoluparà i divulgarà en moltes altres, l'anomenà Art abreujada ďatrobar veritat o Art major. Algunes de les seues obres més conegudes i influents naixen al seu redós: el Llibre del gentil i dels tres savis, obra central de l'apologetica lul-liana, i el Llibre de l'orde de cavalleria, manual molt difós a Franca i Anglaterra, on fou el primer llibre estampat amb impremta.\nEl 1276 va aconseguir el suport del rei i del Papa per a fundar a Miramar una escola on els frares missioners pogueren estudiar l'àrab per a convertir els musulmans al cristianisme. Les canviants circumstàncies polítiques del regne de Mallorca fan que el beat s'instal»le a prop de Jaume ll a Montpeller, on escriu, cap a l'any 1283, el Blanquerna, obra narrativa de ficció en que el protagonista passa per tots els estadis de la vida civil i religiosa per reformar-los.\nVa difondre el seu Art a París, Roma i Sicília i, temptat per la idea de la croada, va passar des de Gènova a l'Àfrica per tal de posar a prova el seu mètode en la predicació i el debat. Va ser a Tunis on, segons tots els indicis, va morir martiritzat vora el 1315 o 1316.\nFilosfi: Art abretdada ďatrobar veritat (1 271 ); Llibre del gentil e dels tres saws (1 276); Ars generalis ultima (1305-1307); Rethorica nova (1301). En una construcció lògica, contínuament adaptada, Llull intenta reduir els coneixements humans a uns pocs principis i expressar totes les relacions possibles entre les idees per mitjà de combinacions ﬁguratives.\nTeolog/apologet: Llibre dels articles de la fe (1296); Llibre de consolació ďerrnità (1313); Disputatio clerici et Raymundi phantastici (131 1). Comentari a textos canònics de l'Església i exposició dels propis projectes en el camp de l'espiritualitat.\nCientifi: Tractat dastronomia (1297 1299); Liber de geometria nova (1297-1299); Arbre de Ciència (1295). Jerar- quitzacio de totes les branques del saber humà amb la ﬁgura al-legòrica dels arbres.\nMisti/de comparació: Llibre de contemplació en Déu (1265-1274); Llibre dbració (1299). Tenen l'objectiu de puriﬁcar l'amor amb l'exercici de l'intel~lecte.\nPedagògi: Llibre de l'Orde de Cavalleria (1275-1276); Llibre dfvast e Aloma e de Blanquerna son ﬁll (1283) ; Fèlix o Llibre de meravelles (1288-1289), aquesta novel-la inclou el Llibre de les bèsties; Doctrina pueril (1278). Difusió del seu programa de reforma de la cristiandat en forma de tractats 0 de relats ficticis (roman).\nProsa poetica: Llibre d’amic e Amat (1276-1278); Arbre de ﬁlosoﬁa d'amor (1297-1299). En el sistema lul-lià les metàfores de l'amor cortés són símbols de contemplació.\nObres rimades: Desconhort (1295) ; Cant de Ramon (1300); Lo concili (131 1). Adaptació de gèneres i versos trobadorescos però amb experiències biogràfiques i sentiments originals i sincers.\nL’objectiu de Llull, la «primera intenció» és divulgar el cristia-\nnisme i convertir els inﬂdels. Una vegada trobat l'instrument\nper a resoldre tots els problemes de la teoria del coneixe-\nment, el seu Art el filòsof necessita perfeccionar el llenguat-\nge amb que vehicular el seu missatge.\nLlull fa la primera reflexió moderna sobre la comunicacio mi-\nrant de racionalitzar les seues circumstàncies i els elements\nque la fan possible. La seua teoria retòrica (Rethoríco nova,\n1301) s'orienta a la persuasió, al servei de la qual posa totes\nles tècniques del llenguatge apologetic del moment (prover-\nbis, exemples o semblances, al-legoria), de la norma poèti-\nca dels trobadors (metafores, topics), de la filosofia (lògica)\ni d'autors àrabs (metàfores morals, apòlegs). A mes, formula\nuna estètica pròpia basada en el resultat de superposar al\nlèxic la jerarquia de valors de tots els éssers, una estètica del\nsignificat d'arrel platònica i propera a la interpretació simbòli-\nca que el franciscanisme feia de l'univers.\nRamon Llull dirigeix la seua obra als clergues lletrats, als mu-\nsulmans i també al poble, per això, escriu tant en llatí com en\nàrab o en catala. El seu treball ďadaptació de la sintaxi llatina\ni ďincorporació de termes al romanç significa una obra de\nmodernització incomparable. Llull va topar amb el problema\na què s'enfronten totes les ciencies, amb l'agreujant que la\nseua llengua no havia tingut mai conreu en aquest ambit.\nLlavors recorre al llatí i, de vegades, a l'àrab a la recerca de\nsolucions i n'empra paraules amb procediments ďadaptació\ni de creació lèxica. Moltes de les seues propostes han passat\nhui dia a la llengua comuna com a cultismes (rncorruptíb/e,\nunge/¡cat tristıt¡a); unes altres, però, s'han quedat pel camí\n(hominiﬁcar, magníﬁcatiu, magniﬂcativitat).\nToti la transcendència de la figura per a la llengua i l'enorme\nquantitat d'obres que va escriure, la repercussió de l'autor en\nla literatura immediatament posterior es escassa. Cal tenir en\ncompte que va escriure les dues primeres novel-les europe-\nes de tema no historic ni llegendari i que és l'autor medieval\nde qui més manuscrits es consenıen, però només el iïrant\n/0 Blanc es fa ressó de la petja literària lul-liana.\nAra bé, són altres aspectes els que desperten més interés.\nD'una banda, el pietisme i l'espiritualitat ďinspiració francis-\ncana van trobar seguidors en cercles lul-lians de Valencia,\nBarcelona, Mallorca i Alcalá de Henares. Del primer va eixir el\n1521, la primera edició impresa del Blanquerna. D'altra ban-\nda, la tendència renaixentista a unificartotes les disciplines en\nuna ciència general va veure en l'Art de Llull un primer intent\nďaconseguir-ho. Descartes i Leibniz van tenir ben present el\nsistema lul-lia en les seues propostes metodològiques i els es-\ntudiosos alemanys del beat promouen l'edició d'obres seues\na Magúncia durant el segle xviiı.\nPel que fa al seu temps, Llull aconsegueix reconeixements\ndel franciscans, que l'autoritzen a ensenyar als convents\nďltàlia; de Jaume ll dlAragó, amb la llicència per a predicar\nen totes les mesquites i sinagogues del regne i, en la seua\núltima estada a París, entre els anys 1309 i 1311, del can-\nceller, mestres i batxillers de la universitat. Ara bé, el 1376 la\nInquisició remarca una llista de cent errors lul-lians que ani-\nrien contra la doctrina de l'Esglesia i prohibeix alguns llibres\nseus. La prohibició i la condemna eclesiàstica consegüent\nvan durar fins a la butla papal del 1416 que absolia el nostre\nautor Així i tot, en el nostre àmbit, les idees del beat van ser\nvistes com a sospitoses durant tot el segle xv.\nEl coneixement que hom té de la diversitat de llengües al\nmón és incomplet i, per tant, és impossible ďestablir el nom-\nbre exacte de llengües que hi ha actualment. Es considera\nque la quantitat oscil-la entre 4.000 i 6.000, segons els cri-\n'tens que s'hi apliquen, però el ben cert és que l'inventari\ncomplet resultarà impossible, atés que es calcula que cada\nsetmana en desapareixen dues. A aquest ritme d'ací a uns\nquants anys només quedaran les llengües que actualment\ntenen un nombre important de parlants.\nD'aquest conjunt de llengües, només quinze tenen més de\ncinquanta milions ďusuaris, les quals, d'altra banda, corn\nprenen més de la meitat de la població mundial. Al voltant\nde 1.500 llengües corresponen a pobles americans i potser\naquesta quantitat siga superada per les llengües dels grups\nindígenes de Papua Nova Guinea, Australia, Tasmània i els ar-\nxipèlags del Pacífic, De llengües africanes, n'hi ha més de mil;\ni, dins el mosaic lingüístic d'Àsia, hi destaquen una quinzena\nďidiomes, cadascun dels quals ultrapassa els 30 milions de\nLa situació lingüística ďEuropa és semblant a la de la resta\ndel món. Les fronteres polítiques actuals no representen les\ncomunitats lingüístiques i amaguen, en molts casos, l'autèntica\nrealitat plurilingüe del oontinent. Dins del conjunt europeu po-\ndem trobar uns pocs estats amb una homogeneltat completa\n(Portugal, Albània i lslàndia), mentre que la resta són altament\nmultilingües, com ara Rússia, França o la mateixa Espanya.\nLes llengües es poden classificar amb criteris tipològics o ge-\nnètics. La classificació tipològica analitza la similitud estruc-\ntural entre idiomes diversosı en les llengües analítiques\nles paraules manquen de flexió (xines); en les aglutinants\nles expressions es formen per seqüències de sufixos (turc);\ni les llengües flexives poden declinar i conjugar, entre altres\nelements, els noms i els verbs (llatí o català). Aquests grans ti-\npus, a més, es poden combinar amb possibilitats molt diferents\ni donar idiomes on predomina una possibilitat o una altra.\nEl criteri genetic estudia les llengües emparentades a\npartir d'un avantpassat comú, ja que es disposa de do-\ncumentació escrita -el llati en relació amb les llengües romà-\nniques-, o perquè es poden fer reconstruccions mitjancant\nhipòtesis d'un primer llenguatge -l'indoeuropeu pel que fa a\nles romàniques, germaniques i eslaves.\nSeguint la classificació genètica, les llengües que tenen un\navantpassat comú formen una família lingüística. La nos-\ntra llengua pertany a la familia de les llengües romàniques\no neollatines, és a dir, les que deriven del llatí vulgar; que\nera la llengua parlada a l'lmperi roma en làmbit populan fa-\nmiliari col-loquial, diferent de l'anomenat llatí clàssic o literari.\nLes terres on l'lmperi roma va dur el llatí reben el nom de-\nEl llatí, la llengua del poble romà procedent de lindoeuropeu,\nfou el principal factor de cohesió de l'lmperi. La imposició\nde la llengua llatina s'efectua al llarg d'un procés cronològic:\nal principi, aquesta llengua institucional va conviure amb la\npropia de cada zona dominada pels romans; en un segon\nperíode, el llatí vulgar fou la llengua que parlà la població.\nLa corrupció de les institucions que controlaven el poder, la\ninvasió de l'|mperi per part dels pobles bàrbars i altres factors\nvan provocan al final del segle v, Vensorrament de l'lmperi\nromà d'Occident (476 dC) i la fragmentació consegüent dels\nterritoris que l'integraven. Els diferents parlars vulgars del llatí\nvan evolucionar diversament segons la intensitat dels factors\nEl grau ďintensitat de la romanització. El cas extrem a la\npenínsula Ibèrica seria el del País Basc, no romanitzat, que\nmanté viva una llengua preromànica.\nL’acció del substrat lingüístic constituït per les llengües\nparlades en. cada lloc abans de l'arribada del llatí. En el cas\nde la nostra llengua, el substrat més actiu es el format per\nliberobasc i el cèltic indoeuropeu.\n~ La influència del superstrat, format per les llengües que\nmés tardanament s'imposaren als parlars romànics més 0\nmenys evolucionats i en el nostre cas representat pel germà-\nnic dels visigots i l'àrab.\nLes aportacions lingüístiques de l'adstrat, o conjunt de\nllengües ve`ı`nes amb què una llengua entra en contacte. En\nel cas del català, parlem de l'occita, el francés, el castellà i\nLes tendències evolutives espontànies que naixen de les\nparticularitats lingüístiques de cada zona.\nLa procedència dialectal dels colonitzadors, atés que |'ori-\ngen geogràfic i l'extracció social dels pobladors llatins deter-\nmina una varietat o una altra ďaquesta llengua.\nEls parlars preromànics (segles v-viu) son l'antecedent im-\nmediat de les llengües que parlem hui dia. Les diferències\nde tractament evolutiu, resultat dels factors abans esmen-\ntats, són la base de la classificació de les llengües romàni-\nques actuals. Així, segons el tractament de les formes del\nplural, d'alguns trets accentuals i dels fonemes consonàn-\ntics oclusius, classifiquem les llengües romàniques en dos\ngrups: occidental i oriental.\nRomània occidental Romània oriental\n- bloc gal·loromànic - bloc italoromànic\n- francés - italià\n- retoromànic o romanx - bloc balcanoromànic\n- català (?) - romanes\n- bloc iberoromànic\nDins de la Romània occidental es poden establir dos sub-\ngrups lingüístics: el gal-loromànic (francés, occità, català) i\nl'iberoromànic (castellà, portugués). lladscripció del català\na un daquests subgrups ha anat acompanyada de polèmica.\nCal reconéixer que una gran part del nostre lèxic guarda una\ngran relació amb les llengües del grup gal-loromànic, toti que\nhi ha altres elements que ens poden relacionar lingüística-\nment amb les llengües que es parlen a la península lberica.\nÉs per això que s'ha preferit parlar de llengua pont entre els\nen gran, molt bé: a lo grande\na la babalà: a lo loco\na la llunyania: a lo lejos\na la millor, potser: a lo mejor\nabans d'això: antes de lo cual\naixò de banda: por lo demás\nalmenys, si més no: por lo menos\nd'allò més bo: de lo mejor\nde manera que, per tant: por lo que\nel bo i millor: de lo bueno lo mejor\ngeneralment: por lo general\ngens ni mica: lo más mıhimo\nla quantitat més gran: lo máximo\nla qual cosa, cosa que: lo cual\nla resta: la demás\npel que es veu: por lo visto\npel que fa: en lo referente\nper tant, doncs: por lo tanto\nsi no, altrament: de lo contrario\nsi no, sense això: sin lo cual\nté igual, tant se val: da lo mismo\ntenir raó: estar en lo cierto\ntots els possibles: todo lo posible\nves per on: lo que son las cosas\ntreball en valencià la literatura del segle quinze l'amor cortes quina diferencia hi ha entre un joglar i un trobador significat jogla que es la hominificacion semblances i diferencies entre joglars i trobadors semblances entre trobadors i joglars joglar valencia poetes valencians trovadors POÈTICA TROVADORESCA I JOGLARS DE DÉU EN RAMON LLULL. quins són les característiques de l'obra lírica de ramon llull trobadors en valencià llengua del trobadors valencians regles per a escriure els nombres en valencia diferencia entre trobador i joglar aspectes rellevants a nivell ideològic i literari del llibre de les bèsties la diferencia dels Joglars i Trobadors TROBADORS I JOGLARS LLIBRE trobadors valencians quina es la situacio de la impremta en les terres catalanes sinonim desvetlament bloc italoromànic


Three-Bedroom Holiday home in Fanø 11 Esbjerg Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Three-Bedroom Holiday home in Fanø 11\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Esbjerg, no busqui més enllà de Three-Bedroom Holiday home in Fano 11. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Three-Bedroom Holiday home in Fano 11 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, s'admeten animals de companyia. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Esbjerg, faci de Three-Bedroom Holiday home in Fano 11 la vostra llar.\nCal que informeu el Three-Bedroom Holiday home in Fanø 11 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Dancenter t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.


Quaresma, temps de renovació | Tarraconense\nLa Veritat és un missatge que rebem i podem comprendre gràcies a la intel·ligència del cor, obert a la grandesa de Déu que ens estima abans que nosaltres mateixos en siguem conscients. I aquesta Veritat és Crist. Fent l’experiència d’una pobresa acceptada, qui dejuna es fa pobre amb els pobres i “acumula” la riquesa de l’amor rebut i compartit. Per això contribueix a estimar Déu i el proïsme. Dejunar significa alliberar la nostra existència de tot el que ens fa nosa, fins i tot de la saturació d’informacions —veritables o falses— i productes de consum, per tal d’obrir les portes del nostre cor a Aquell que ve a nosaltres pobre de tot, però «ple de gràcia i de veritat» (Jn 1,14).


Harrison (Nova Jersey) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHarrison (Nova Jersey)\n40° 44′ 35″ N, 74° 09′ 10″ O / 40.742955555556°N,74.152911111111°O / 40.742955555556; -74.152911111111\n13 abril 1840\nHarrison és una població dels Estats Units a l'estat de Nova Jersey. Segons el cens del 2008 tenia una població de 15.201 habitants.\nSegons el cens del 2000, Harrison tenia 14.424 habitants, 5.136 habitatges, i 3.636 famílies. La densitat de població era de 4.564,9 habitants per km².\nDels 5.136 habitatges en un 33,7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,8% hi vivien parelles casades, en un 13,9% dones solteres, i en un 29,2% no eren unitats familiars. En el 22,5% dels habitatges hi vivien persones soles el 8,7% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,81 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,27.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 21,5% tenia menys de 18 anys, un 10,6% entre 18 i 24, un 36,8% entre 25 i 44, un 20,9% de 45 a 60 i un 10,3% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 41.350 $ i la renda mediana per família de 48.489 $. Els homes tenien una renda mediana de 33.069 $ mentre que les dones 26.858 $. La renda per capita de la població era de 18.490 $. Aproximadament el 10,1% de les famílies i el 12,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBloomfield (7 km)\nEast Newark (1 km)\nEast Orange (5 km)\nIrvington (7 km)\nJersey City (8 km)\nKearny (2 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Harrison_(Nova_Jersey)&oldid=21851114»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 ago 2019 a les 20:44.


Més de 300 preinscripcions a la 24a Cursa Popular de Vilanova del Camí que es fa diumenge - vilanovainformacio.cat - Portal de Comunicació de Vilanova del Camí\nEl servei d’Esports de Vilanova del Camí ja té a punt una nova edició de la Cursa Popular. És prevista per al proper diumenge dia 18 de març, amb sortida a partir de les 10:30 h del matí. Can Titó preveu acollir l’habitual ambient esportiu i festiu, donat que La Popular és una de les activitats esportives anuals que més bona acollida té, d’atletes de la comarca i d’arreu de Catalunya. De moment ja s’han superat les 300 preinscripcions\nCom cada any, la prova ofereix tres distàncies. Una cursa urbana de 4’5 km, una de mixta urbana/natural de 10 km de recorregut, i un tercer recorregut infantil d’1 km per als més menuts, que sortirà a les 12 h. L’organització obsequiarà amb una samarreta promocional a cada atleta participant (llevat dels acompanyants de la cursa de petits que la samarreta serà pels infants).\nLes inscripcions són gratuïtes i es gestionen a través de la plana web www.vilanovadelcami.cat/esports fins aquest dijous, a les 14 h. També se’n podran fer el dia de la cursa de 9 a 10:30 h, si no s’ha arribat al límit d’inscrits que marca el reglament. Per a la cursa infantil, les inscripcions seran fins a les 11:30 h.\nLa recollida de dorsals es podrà fer a les oficines d’Esports (plaça dels Horts 1, de 9 a 14 h) dijous i divendres. També es podran recollir el mateix dia de la cursa, a partir de les 9 h i fins a 30 minuts abans de cada prova, al poliesportiu Can Titó.\nL’organització va publicant el llistat de preinscrits al web municipal.\nLa prova és organitzada pel Servei d’Esports amb el suport del CAI Petromiralles i de Diputació de Barcelona. També compta amb el patrocini de SuperMas, Marathon Esports, Sport, i amb el suport de Therana, Joc Net i Farmàcia Massana, Hartmann i Powerade Zero, entre d’altres


Demà, i sobretot dilluns, els xàfecs i les tronades de tarda es faran més extensos i més intensos\nLa sortida de sol d'avui des de Cardedeu MIGUEL ANGEL CIUDAD\nBarcelonaEn la majoria de comarques, aquesta matinada ha sigut una mica més fresca (o menys càlida) que l'anterior, amb l'excepció de la Costa Brava. La temperatura mínima ha baixat fins als:\n20 ºC a Riudecanyes\n19 ºC a Malgrat de Mar\n17 ºC a Tàrrega\n15 ºC a l'Espluga de Francolí\n15 ºC a la Pobla de Segur\n14 ºC a Vacarisses\n11 ºC a Sant Pau de Segúries\nDurant el matí es mantindrà el cel serè arreu, tot i que a la Vall d'Aran hi haurà alguns intervals de núvols. Ara bé, a partir del migdia creixeran nuvolades en zones de muntanya, sobretot al Pirineu i al Prepirineu, on s'esperen alguns ruixats, i també a la serralada Prelitoral i a l'interior del nord-est.\nLa temperatura màxima serà semblant a la d'ahir. Voltarà entre els 28 i els 33 ºC al conjunt del territori, tot i que localment es fregaran els 35 ºC a l'interior de la vall de l'Ebre i al pla de Lleida.\nAmb tot, bufarà tramuntana moderada durant tot el dia al nord del cap de Creus, fins i tot amb cops forts fins a mig matí. A banda, el mestral es farà notar fins al migdia al sud del Camp de Tarragona i al nord del litoral de les Terres de l'Ebre.\nDemà, després d'un matí assolellat, augmentaran els núvols d'oest a est i els xàfecs i les tronades de tarda guanyaran extensió i intensitat. Principalment afectaran el Pirineu i el Prepirineu. En aquest sentit hi ha vigent un avís del Servei Meteorològic per xàfecs que poden descarregar més de 20 l/m² en només mitja hora a les comarques del Pallars Sobirà, l'Alt Urgell, la Cerdanya i el Ripollès. A partir de mitja tarda també podran arribar alguns ruixats cap al massís del Port i les Terres de l'Ebre.\nEs mantindrà la calor més aviat continguda dels últims dies, tot i que la màxima pujarà un o dos graus. A punts de Ponent i el sud, on s'enfilarà més el termòmetre, es podria arribar als 35 o 36 ºC, a tot estirar.\nLa setmana entrant començarà amb una tongada de tempestes en força comarques. Dilluns al matí hi haurà alguns intervals de núvols, però en conjunt farà sol. A partir del migdia les nuvolades creixeran amb força i descarregaran xàfecs localment intensos i acompanyats de tempesta i calamarsa o pedra a molts punts de l'interior. A la costa difícilment arribarà a ploure.\nProbabilitat que dilluns caiguin més de 5 l/m² Model GFS - ARAméteo\nA partir de llavors els ruixats de tarda aniran de baixa, sense acabar de desaparèixer del tot. La bona notícia és que no s'entreveu cap calorada durant la setmana vinent malgrat que ja haurà començat la canícula, l'època més càlida de l'any.


França tanca diversos passos fronterers per l'alerta antiterrorista - Teleponent\nInici Succesos França tanca diversos passos fronterers per l’alerta antiterrorista\nFrança tanca diversos passos fronterers per l’alerta antiterrorista\nDimecres al vespre ja va bloquejar el d'Eth Portilhon per concentrar els controls en altres punts\nFrança tancarà a partir de dilluns diversos passos fronterers a causa de l’alerta antiterrorista, segons ha publicat Ràdio Arrels.\nEn concret, la prefectura dels Pirineus Orientals de França ha anunciat el tancament dels passos del coll de Banyuls, el coll de Costoja, el coll de la Manrella, el camí d’Aja entre Palau de Cerdanya i Puigcerdà i la carretera de la Vinyola Enveig.\nEl president de la república francesa, Emmanuel Macron, anunciava a principis de novembre diverses mesures emmarcades en la lluita antiterrorista i contra la immigració clandestina, dins les quals s’inclouen els tancaments de passos fronterers anunciats ara.\nEn aquest sentit cal recordar que dimecres al vespre ja es va bloquejar el pas d’Eth Portilhon.\nEl tancament s’aplicarà a partir de les onze del matí de dilluns vinent i en queden exempts els cossos policials, els serveis d’emergències, el personal sanitari i els vehicles de manteniment viari.\nArticle anteriorL’Ajuntament de les Borges presenta una reclamació a Movistar per estar 40 hores sense fibra òptica\nArticle següentLa neu, la gran convidada blanca del cap de setmana


El Port s'adhereix al programa OCS per tal de reduir la pèrdua de microplàstics al medi ambient - Tarragona Empresarial\nEl Port s’adhereix al programa OCS per tal de reduir la pèrdua de microplàstics al medi ambient\nL’Autoritat Portuària de Tarragona (APT), que forma part de la Operation Clean Sweep (OCS) des del maig de 2019, s’ha adherit a aquesta iniciativa mundial de la indústria dels plàstics per a reduir la pèrdua de pèl·lets (microplàstics primaris) al medi ambient, segons informa la mateixa APT. Aquest programa voluntari està implantat en molts països d’Amèrica del nord, a Regne Unit i Europa. En el cas d’Espanya i per al sector de la transformació de plàstics l’adhesió a la iniciativa és a través de l’Associació Espanyola d’Industrials de Plàstics (ANAIP).\nL’OCS és un programa voluntari per a la gestió responsable, amb la finalitat d’ajudar al fet que en totes les operacions en les quals es manipuli granza de plàstic, s’apliquin bones pràctiques de neteja i control de granza i aconseguir així, que no hi hagi fugides al medi ambient.\nEl Port de Tarragona s’ha adherit a aquesta iniciativa mundial per a reduir la pèrdua de microplàstics al medi ambient\nEn aquest cas, l’APT vetlla perquè les empreses que transporten pèl·lets de plàstic tinguin totes les garanties i traçabilitat del procés per assegurar que no hi ha abocaments al medi. En el cas del Port de Tarragona, aquest tipus de material és manejat per la concessionària DP World, però sempre dins de contenidors, per tant amb les màximes garanties per a la seguretat i l’entorn natural. Tret d’aquest cas, el Port ni produeix ni manipula ni disposa de pèl·lets de plàstics.


Recuperació progressiva de la temperatura • Ràdio Capital de l'Empordà\nRecuperació progressiva de la temperatura\nLa notícia d’avui, és, sens dubte, la recuperació de les temperatures que es donarà amb el restabliment de l’escalfor solar que aquests últims dies ens ha abandonat.\nEl titular és clar. Tot i això, el domini del sol no podrà ser de ple perquè tindrem un dia dominat per núvols alts i prims que entelaran l’acció de l’astre rei. Recuperarem ben bé 3 o 4 graus, tant per temperatures mínimes assolides aquest matí, com per les màximes que tindrem durant el migdia. Anirem dels 3-4 graus mínims als 17 màxims.\nAl nord de la comarca encara es notarà l’acció freda de la Tramuntana que durant el dia anirà disminuint la seva força. Això i el progressiu augment de les temperatures serà la tendència que seguirà la meteorologia general i per la nostra comarca del Baix Empordà, per tot el que queda de setmana. I de mica en mica, ens posarem amb temperatures més elevades.\nArticle següentLa Garoinada recupera les seves xifres prepandèmiques amb més de 8.900 menús i racions servits


Teixit reutilitzable per a hospitals, una alternativa a tones de material d’un sol ús\nL'interior de l'empresa Jonel d'Olost en plena activitat\nLa tela es pot rentar fins a 300 vegades sense perdre propietats\nL’interior de l’empresa Jonel d’Olost en plena activitat | ACN\nL’ús intensiu de material sanitari d’un sol ús que s’està fent aquests dies arran de la crisi pel coronavirus pot convertir-se en una oportunitat per a algunes empreses. És el cas d’Elsanek, una companyia d’Olost (Lluçanès), que des de fa anys es dedica a la fabricació de teixit reutilitzable per a material d’hospital, ja siguin bates, llençols o mascaretes, entre d’altres. El director, Joan Salvans, ha explicat a l’ACN que les comandes arran de la crisi sanitària els han agafat “desprevinguts” i no han pogut donar resposta a tothom. Salvans espera que un cop passada l’emergència, productes sostenibles com el seu, acabin fent-se un lloc en un mercat on predominen les tones i tones de material que es llença després de fer-lo servir.\nEntre la indústria d’un sol ús que predomina en els hospitals, firmes com la de teixits reutilitzables Elsanek intenta fer-se un lloc des de fa uns quinze anys. El seu director, Joan Salvans, explica que no se n’han acabat de sortir, però assenyala que pensa seguir endavant per estendre la seva filosofia. Admet que ha llençat la tovallola en alguna ocasió, però des dels inicis no ha deixat d’invertir-hi i l’objectiu final és que els teixits realitzables s’acabin imposant. Joan Salvans ha explicat que els hospitals cada vegada tenen més clar que cal canviar cap a un sistema més sostenible, que deixi de banda els productes d’un sol ús. De la mateixa manera que els consumidors estan deixant de banda les canyes o els coberts de plàstic d’un sol ús en el sector de la restauració, per exemple, es pretén que la els productes que s’utilitzen i es llencen als hospitals també desapareguin.“Som conscients de la comoditat que representa utilitzar i llençar. És evident que és més fàcil llençar una mascareta o una bata que no ordenar-la de certa manera perquè després es pugui tornar a rentar”, ha explicat. “Però crec que no queda massa temps perquè tots plegats anem canviant aquesta manera de pensar”, ha assenyalat.\nEl teixit que fabriquen per a productes sanitaris, sales blanques, quiròfans o laboratoris, entre d’altres característiques, és antibacterià, hipoal·lèrgic, d’alta durabilitat, reutilitzable, reciclable 100% i sense triclosan ni altres susbstàncies nocives per a la salut. Segons les proves realitzades per provar-ne la qualitat, el teixit es pot rentar entre 300 i 400 vegades sense que es perdi les propietats. Un cop acabada la vida útil, la peça és 100% reciclable. Segons Salvans, a més, “és molt fàcil de reciclar”, perquè com que es tracta d’un material termoplàstic, dels residus es poden tornar a generar teixits, plàstics o qualsevol erivat del que és polipropilè.


Què son les carilles dentals? - Odontologia estètica - Centre Parc del Nord\nPosted at 15:21h in Notícies\tby\tnordmin\nQuè són les carilles dentals? L’estètica dental viu avui dia una autèntica revolució. Darrere de molts somriures perfectes, de famosos o no, que veiem a Instagram hi ha un treball de remodelació estètica fet per un odontòleg expert.\nL’exposició de moltes persones a les xarxes socials ha augmentat la demanda de procediments com les carilles dentals per millorar l’aspecte de les dents. I aquesta tendència va a l’alça.\nLes carilles estètiques són unes finíssimes làmines que s’adhereixen a la dent per camuflar imperfeccions. Aquestes facetes són aplicades per l’odontòleg amb molta cura, com si fos una obra d’artesania, i poden corregir des d’un color més fosc de la dent fins a irregularitats o espais interdentals.\nPoden ser de porcellana o de composite, tenen un gruix de 0,8 i 1,5 mil·límetres i es col·loquen sobre la superfície de la\ndent real per proporcionar una aparença més agradable i natural al somriure. Les facetes dentals estan fabricades a mida, amb materials molt resistents i el seu aspecte i força poden ser comparables a l’esmalt dental de la peça real.\nEstan pensades per:\n1. Modificar el color de les dents. Abans de començar l’odontòleg tria amb unes mostres la tonalitat més semblant a l’esmalt natural del pacient per aconseguir després l’aspecte desitjat.\n2. Rectificar la forma. Les làmines de porcellana permeten alinear dents de diferents mides o formes i unificar-les. Així, es pot dissenyar la forma dental més estètica per al pacient.\n3. Eliminar espais entre les dents. Una altra de les funcions d’aquestes peces és la d’amagar separacions o diastemes entre les dents i aconseguir una dentadura perfecta.\n4. Amagar alteracions de l’esmalt dental. Amb el pas dels anys i els efectes de determinats aliments o begudes l’esmalt s’envelleix i es desgasta. També hi ha hàbits com fumar que estan perjudicant el color de l’esmalt en pacients joves. Les carilles protegeixen i retornen el color\nnatural a la dent tot i que necessiten un bon manteniment.\nSi tu també vols lluir un somriure perfecte, demana cita al Centre Parc del Nord i els nostres professionals\nd’odontologia estètica t’informaran.


La llista del Dr. Vizcarro guanya les eleccions del Col·legi de Metges de Tarragona - COMT\nPublicat a maig 19, 2016 per admin\nLa participació registrada ha estat del 41%\nTarragona, 19 de maig de 2016.- Els metges col·legiats a la demarcació han decidit que el Dr. Fernando Vizcarro continuï al capdavant del Col·legi Oficial de Metges de Tarragona amb un 51% dels vots. En total, la seva candidatura ha rebut 659 vots. Per contra, la llista del Dr. Sergi Boada ha tingut el suport del 47,2% dels votants (610 vots).\nLa jornada electoral ha estat marcada per l’alta participació, que ha arribat al 41%, marcant un fort increment respecte l’any 2008, quan va ser del 16,8%. Des de les nou del matí els 3.151 col·legiats censats vau poder exercir el vostre vot a les seus de Reus, Tarragona i Tortosa. En total, entre els tres punts de votació es van comptabilitzar 1.291 vots, dels quals 1.276 van ser vàlids. A Tortosa es van registrar 167 paperetes a Junta de Govern, a Reus 327 i a Tarragona, 797.\nEl Dr. Vizcarro, qui presidirà el Col·legi per tercer mandat consecutiu, ha valorat molt positivament l’augment de la participació i ha agraït la confiança a tots els metges que han votat el seu projecte. “Continuarem treballant amb la mateixa il·lusió i empenta que el primer dia”, ha afirmat.\nPer veure els resultats amb més detall, premeu aquí.\nEn aquestes eleccions també heu triat els delegats a l’Assemblea de Compromissaris -l’òrgan de representació per comarques dels facultatius de la demarcació-. En total s’han escollit 202 delegats d’entre els 350 que us hi heu presentat. Per veure els delegats electes premeu aquí. En aquest cas, com que a les comarques del Baix Ebre, la Terra Alta, la Conca de Barberà i el Priorat, el nombre de candidats proclamats és igual o inferior al nombre màxim de compromissaris que poden resultar escollits, no s’efectuaran votacions a l’Assemblea de Compromissaris a les esmentades comarques.\nLa llista guanyadora a Junta de Govern la conformen els Drs.\nPresidència – Fernando Vizcarro Bosch\nVicepresidència primera – Concepción Abril Boren\nVicepresidència segona – M. Antònia Francesch Freixes\nVicepresidència tercera – Joaquim Martí Mestre\nSecretaria General – Frederic Mallol Mirón\nVicesecretaria – Manuel Carasol Ferrer\nTresoreria – Remedios Rico Urios\nVocalia primera – Jaume Fontanet Torres\nVocalia segona – Francisco García Sayago\nVocalia tercera – Teresa M. Argemí Coletas\nVocalia quarta – Mireia García-Villarrubia Muñoz\nVocalia cinquena – Carlos F. López Cortés\nLa presa de possessió de la nova Junta serà el proper dimecres 25 de maig.


mbaque « La programació per tasques\nUn exemple pràctic del google.docs\nAl CNL d’Osona, en el nivell de suficiència 1,2 i 3 hem proposat una lectura als alumnes: Tretze tristos tràngols, d’Albert Sánchez Piñol.\nEs tracta que els alumnes llegeixin en cada nivell uns capítols determinats del llibre i en treballin alguns aspectes. El professorat d’aquests nivells està repartit entre Vic, Manlleu i Torelló, per això ens va molt bé treballar sobre un mateix document sobre el qual anem proposant canvis i esmenes. Això ens facilita la feina i ens estalvia desplaçaments.\nUna mostra d’una part del document:\nCompartir un mateix document a distància amb el professorat ens facilita molt la feina i la fa més eficaç. Es poden fer esmenes directes al full sense haver de necessitar missatges que ho notifiquin. En el moment de fer l’esmena, si hi ha un altre professor connectat, hi pots parlar a través d’un xat, la qual cosa et permet tenir-hi comunicació directa.\nCompartir un mateix document amb els alumnes també és profitós. En primer lloc perquè tots tenen accés a un mateix document de treball, independentment de si han vingut a classe o no. Si es fa en grup, tots poden revisar, esmenar i fer propostes del document que han fet els companys, de tal manera que en resulti una activitat òptima, feta en grup, però a distància.\nFinalment, el fet que alumnes i professors comparteixin un mateix document genera una interacció i una dinàmica que fa més fluid i real l’aprenentatge.\nActivitats TIC, Bona pràctica\nGoogle Docs distàcia


Heaven 2652 | Heavenletters\nPosted February 28th, 2008 by Yuri\nHEAVEN #2652 I l’Ànima Tan Gran, 28 de Febrer del 2008\nAmb quin dret pateixes? Podries dir que el patiment forma part de tu i que és tota l’esperança que tens, però Jo et demanaria que t’ho repensessis. Les coses indesitjades succeeixen? Sí. Però tu decideixes si ets el desmai que s’encorba o el roure que s’erigeix.\nPerceps la vida com si hagués de ser d’una determinada manera. Com a bona o dolenta, correcta o errònia, estimats, jutgeu a la vida. Per tant plantegeu el patiment. Per exemple, per una banda, veieu que la mort del cos és inevitable. A l’altra banda, us aferreu als vostres cossos, als vostres i als dels vostres éssers estimats, malgrat que el cos sigui tant petit i l’ànima tan gran.\nSí, a molts nivells, el judici és una gran càrrega.\nQuan hi ha quelcom que considereu equivocat, sou inconsolables. Entren en escena un munt d’emocions. Realment voleu una llista tan gran d’emocions entre les quals triar?\nQuan veieu alguna cosa que creieu que se li poden trobar objeccions, de manera natural percebeu que heu de fer-les. I què és una objecció sinó resistència? I on porta la resistència sinó a la tensió? I on porta la tensió sinó a més tensió i patiment?\nCompara això amb un menjar que tinguis al davant. Pot ser que no t’agradin les pastanagues bullides, per exemple, però no cal que protestis per què hi siguin. I si estan al teu plat, ni tan sols has de protestar per menjar-te-les. A la vida, igualment, no sempre és possible escollir el menú.\nEstimats, tothom tindrà éssers estimats que abandonin el seu cos. Algú experimentarà problemes monetaris. A alguns se’ls parlarà de mala manera. Alguns perdran un anell de brillants. Alguns tindran un accident de cotxe. A ningú li agrada res d’això. Ningú en treu alegria. Però és necessari que a més sigueu miserables? Heu d’afegir patiment damunt del que ha passat? Heu de destruir-vos?\nArran de moltes coses heu patit fent-les més grans del que són. Un mal de cor rere l’altre. Quan succeeix alguna calamitat més gran, en contrast, veieu com de petit era el que us havia fet patir abans. Sovint, estimats, us lliureu al patiment, com si el patiment us portés consol. Pensareu en el patiment com a quelcom opcional, en el que no cal que participeu tant? Moveu-vos per l’alegria més del que ho feu pel patiment. Ho fareu per Mi?\nQuè de bo us aporta el patiment?\nNo dic que feu veure que esteu contents quan el vostre cor estigui trencat. Dic, el vostre cor ha de ferir-se tant o tant sovint? El patiment no ha de ser una forma de vida. No ha de ser el vostre bistec amb patates. No és un cartell que s’hagi d’enganxar. No és una medalla que us hagueu de penjar. No heu de transportar cap creu. No la necessiteu. No vull que la tingueu. No esteu fets per portar cap càrrega. Esteu fets per no portar-ne cap. Descarregueu-vos, estimats. Inclús quan la vida sigui dura, heu de ser també durs amb vosaltres mateixos?\nSi encara no podeu acabar amb la pena, no podríeu acabar amb l’enuig, la culpa, l’enveja, el ressentiment i altres subemocions que maltracten alguns dels vostres dies?\nSi encara no podeu acabar amb la pena, no podeu malgrat tot buscar l’alegria? Els sol surt al matí, podeu veure’l? No hi ha un cel i un horitzó al que mirar? I estrelles guspirejant i una blanca lluna? I no hi ha un Déu que us estima amb tot el Seu cor i a Qui també podeu estimar?\n‹ Heaven 2643 Heaven 2647 ›


Fent ciència – Notes i apunts\nPublicat el 5 Octubre 2010 5 Octubre 2010 per amadeu\nAquest cap de setmana passat, la universitat de Harvard ha acollit la vintena edició de l’entrega dels premis Ig Nobel -que en anglès sona més o manco com “innoble”, una divertida paròdia dels premis Nobel que guardonen aquells treballs científics que “primer fan riure i després fan pensar”, en paraules dels seus promotors. Entre els premis d’enguany hi ha el d’un mètode per recol·lectar mocs de balena mitjançant un helicòpter per control remot (premi Ig Nobel d’Enginyeria), o el d’un estudi que demostra (sic) que l’asma es pot tractar qualcant en una muntanya russa (premi Ig Nobel de Medicina).\nLa veritat és que si un s’entretén a llegir la llista de premiats des de l’any 1991, pot riure una bona estona: a un estudi que determinava si era millor ser agredit amb una botella de cervesa buida o una de plena (Ig Nobel de la Pau de 2009); a un altre estudi d’un britànic que demostrava que els mags menjadors de sables patien irritacions del sistema digestiu (Ig Nobel de Medicina de 2007); o anant més enrere, al premi Ig Nobel de Medicina de 1994, compartit, per una banda, per un ex-marine -valent soldat- víctima d’una picada de serp de cascavell que va insistir en que li aplicassin descàrregues eèlctriques connectant-li les pinces de la bateria del cotxe als morros, i per l’altra, per l’equip que el va atendre, autors de l’article “Fracàs del tractament per xoc elèctric en un pacient enverinat per una serp de cascavell“.\nTambé trobam premis per a equips d’universitats catalanes: l’Ig Nobel de Lingüística de l’any 2007 per a un equip de la UB que va demostrar que a les rates els costa distingir entre el japonès i el neerlandès si escolten aquests idiomes en un enregistrament reproduït al revés; i encara més a prop, l’estudi fet per professors de la Universitat Politècnica de València i una professora de la UIB sobre la “velocitat ultra-sònica en el formatge cheddar afectada per la temperatura“.\nTot això, encara que soni a conya marinera, és ciència de la bona, estudis científics fets pels seus autors amb afany de fer avançar la ciència. Ja ho veim: fins i tot n’hi ha d’aquí, de les Illes. I és que les nostres Balears són un niu d’avanços científics i d’erudits amb ganes de revolucionar el coneixement científic mundial. El PP balear, sense anar més enfora, és un exemple de gran organització amb voluntat de rompre els actuals esquemes i límits del saber humà, que a mig camí entre la burla i la sorna s’endinsa cada vegada més per vies inexplorades, intentant construir una ciència paral·lela capaç d’acabar amb la que, amb més gràcia o manco, defensen les acadèmies serioses. Aquí, el PP intenta imposar nous paradigmes, dignes de ser premiats amb els premis més innobles, i com que la candidatura als Ig Nobel és oberta i d’escala mundial, aquí en van un parell de cara a l’edició de l’any que ve:\n– Història: a Carlos Delgado, batle de Calvià.\n– Filologia: a José Ramón Bauzá.\n– Sociolingüística: a Javier Rodrigo de Santos, després de quaranta anys de vida a Mallorca, per la descoberta d’un efectiu, dràstic i contundent, alhora que dur, pla de xoc per l’aprenentatge d’idiomes que li ha permès, a la fi, aprendre català.\n– Arqueologia: a Antònia Ordinas\n– Medicina: a Sebastià Vidal, ex-gerent de Bitel, pel descobriment en primera persona d’una estranya “patologia de la negació del No”, que impedia a l’afectat dir “No” a la seva dona, segons el propi testimoni, quan aquella li demana que robàs a l’empresa, pública, per comprar cotxes i roba cara.\n– Economia: a Jaume Matas, pels seus sorprenents descobriments en economia familiar.\n– Pau: a Rosa Estaràs.\n– Física: a Mabel Cabrer, per demostrar que l’aigua sempre es fica pels forats i les síquies, si pot, i no en surt si no té cap altra sortida.\n– Gestió i planificació en l’execució d’infrastructures: a Jaume Matas, una altra vegada, i al consorci en ple del Palma Arena.\n– Matemàtiques: A Eugenio Hidalgo, ex-batle d’Andratx, per haver trobar la fórmula perquè li tocàs la loteria unes cinc vegades.\nSegur que n’hi podria haver més, i estic convençut que en els propers mesos, aquesta llista es podria fer encara més gran. I com que la proposta de candidatures ja deu estar oberta, proposem, que per proposar dois, que no quedi. Amb un poc de sort, li donen el premi a en José Ramón, i com que no vol ser diputat, potser voldrà ser professor a Amèrica: a Georgetown, per exemple.\nPosted in CorrupcióEtiquetat ciència, dois, PP


Apt. a 200m de la platja | Lloguer d'amarratges - Immobiliària Montse\n- Referència: 1093\nAllotjament a 200m de la platja i a 20 min del centre.\nDisposa d'una agradable terrassa amb vistes Parc Natural. El passeig marítim es troba a prop, trobarem bars i restaurants, i boniques zones recreatives per als nens. Ja a la nit a l'estiu, gaudir del mercat nocturn i els dissabtes al matí el mercat setmanal. Lloc ideal per passejar i relaxar-se contemplant la bonica badia. Està situat en una zona residencial i davant del Parc Natural. Aquest apartament té un àrea total de 41m2 i una terrassa de 8 m2 es distribueix de la següent manera: una habitació, una cuina americana, saló-menjador i una cambra de bany.\nL'apartament està situat en una de les millors zones d'estiu d'Empuriabrava. Es troba molt a prop de la platja de Rubina, una platja per a mascotes perfecta per als amants dels gossos. La platja també es coneix com a platja salvatge, s'ha conservat i apartat de l'explotació turística. Es conserva per les seves dunes i el seu encantador paisatge. Forma part del Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà. És conegut pel kitesurf, tot i que només es troba a l'extrem més proper de Santa Margarita.\nJuntes totes les comoditats que presenta l'apartament, també poden disposar de traster i amarre de 12’35mx3’5m. Perfecte per a grans barques. Existeix l’opció de comprar només l'amarre, informís amb nosaltres sense compromís.


Benet XVI: "Cadascú troba el seu bé assumint el projecte que Déu té sobre ell"\nDiu Benet XVI en l'encíclica Caritas in veritate (Punt 1): "Cadascú troba el seu bé assumint el projecte que Déu té sobre ell, per a realitzar-lo plenament: en efecte, troba en aquest projecte la seva veritat i, acceptant aquesta veritat, es fa lliure (cf. Jn 8,32)".\nUna vocació és la que cadascú té en aquesta vida, particular, diferent, amb matisos. Hi ha qui té vocació de metge, hi ha qui té talents per ser un bon paleta, un altre per ser... Tots hem de descobrir la nostra vocació i posar-la al servei de la societat. Sant Pau exhorta (Ef 4, 1-3): "Us demano que visqueu d'una manera digna de la vocació que heu rebut, amb tota humilitat i dolcesa, amb paciència, suportant-vos amb amor els uns als altres, procurant de conservar la unitat de l'Esperit amb el lligam de la pau".\nPer altra banda, com a cristians, tenim la vocació a la santedat. A viure l'amor de Déu, a fer-lo present en les nostres vides i en saber estimar amb els mateixos sentiments que Jesús. Diu sant Pau en la seva carta als Efesis: "Ens escollí en ell abans de crear el món, perquè fóssim sants, irreprensibles als seus ulls". (Ef 1, 4)\nPer tant, una doble vocació. La particular i la comuna. A més, també hi ha l'estat de vida al qual som cridats. Alguns diuen sí a Jesús i ho deixen tot per la seva causa. Altres, cridats al matrimoni, formen una família, etc.\nÉs important discernir la pròpia vocació particular. És a dir, distingir allò pel qual estem cridats a ser lliures. El nostre bé. El bé de la nostra societat per mitjà de nosaltres. Gran part de la nostra felicitat depèn d'això, de no equivocar-nos.


Netjet – Servei 24h en desembussos\nNetJet® ofereix serveis d'urgència les 24 hores del dia i els 365 dies de l'any, festius inclosos. Disposem sempre d'un equip especialitzat de guàrdia les 24 hores per intervenir en situacions d'urgència en qualsevol punt de la geografia de Catalunya.\nSom especialistes en realitzar desembussos urgents en 24 hores.\nEn Netjet® estem especialitzats en la realització de serveis de manteniment preventiu de la xarxa de sanejament, en indústries, hospitals, residències, hotels, oficines i comunitats de veïns.\nRehabilitació baixants encastats\nSprayForm és un sistema molt adequat per a la reparació interna de baixants i escomeses en el sector de l’edificació. Els diàmetres de canonada a reparar estan compresos entre els 50 i els 200 mm. Cal remarcar també el fet que aquest sistema es pot aplicar tant en canonades verticals com horitzontals i inclinades.\nT’oferim una línia completa de màquines i eines mecàniques de rehabilitació interior de les canonades sense rasa de drenatge.\nProves d'estanquitat i pressió\nResolució de la incidència.\n1. Truqui'ns o demani pressupost\nUn equip de professionals prendrà nota de la seva incidència ja sigui mitjançant telèfon o correu electrònic.\n2. L'informem del cost en la mateixa trucada!\nL’informarem del cost detallat de la seva incidència en la mateixa trucada. No perdi més temps!\n3. La nostra puntualitat ens defineix com a empresa\nL’informarem en la mateixa trucada de contacte, quan un dels nostres equips pot passar a resoldre la incidència. Disposem de serveis de desembussament urgents.\n4. Solucionem la seva incidència en temps rècord\nEl nostre equip de professionals es desplaçarà fins al lloc de la incidència per resoldre-ho com més aviat millor.\n5. Vostè gaudeix del nostre servei urgent\nGarantim la màxima professionalitat en tots els nostres serveis de desembussament urgent.\nContacta per WhatsApp Business\nNETJET CLEAN, S.L. com a responsable del tractament tractarà les dades amb la finalitat de donar resposta a la teva consulta o petició. La base legítima és el teu consentiment el qual pots revocar en qualsevol moment comunicant-ho a info@netjet.es. No se cediran dades a tercers excepte obligació legal. Pots accedir, rectificar i suprimir les teves dades, així com exercir altres drets consultant la informació addicional i detallada sobre protecció de dades en la nostra Política de Privacitat.\nEnviar-te informació comercial sobre els productes, serveis, novetats de NETJET CLEAN, S.L.\nDisposem de multitud de punts de servei.\nServei urgent de desembussos a Barcelona\nServei urgent de desembussos a Terrassa\nServei urgent de desembussos a Calafell\nC/Bass Miquela 3\nServei urgent de desembussos a Sant Cugat\nServei urgent de desembussos a Sabadell\nServei urgent de desatascos a Badalona\nServei urgent de desatascos a l’Hospitalet de Llobregat\nSom l’única empresa amb distintiu mediambiental de la DGT.\nEls nostres vehicles són respectuosos amb el medi ambient. No tenim limitacions a l’hora d’accedir a les ciutats amb restriccions de trànsit.


La Llei alemanya sobre la gestió d’aliments i productes bàsics, també coneguda com a Llei sobre la gestió d’aliments, productes del tabac, cosmètics i altres productes bàsics, és el document legal bàsic més important en el camp de la gestió de la higiene dels aliments a Alemanya.\nÉs el criteri i el nucli d’altres lleis i regulacions especials d’higiene alimentària. Normativa sobre aliments alemanys per complir el tipus general i bàsic de provisions, tot al mercat alemany i tot amb aliments\nLes mercaderies afectades han de complir les seves disposicions bàsiques. Les seccions 30, 31 i 33 de la llei especifiquen els requisits per a la seguretat dels materials en contacte amb els aliments:\n• La secció LFGB 30 prohibeix qualsevol producte que contingui materials tòxics que siguin perillosos per a la salut humana;\n• La secció 31 de la LFGB prohibeix les substàncies que posen en perill la salut humana o afecten l’aspecte (per exemple, migració del color), l’olor (per exemple, migració d’amoníac) i el gust (per exemple, migració d’aldehids) dels aliments\nTransferència de material a menjar;\n• LFGB Secció 33, el material en contacte amb aliments no es pot comercialitzar si la informació és enganyosa o la representació no és clara.\nA més, el comitè alemany d’avaluació de riscos BFR proporciona indicadors de seguretat recomanats mitjançant l’estudi de cada material de contacte amb els aliments. Tenint en compte també els requisits de la secció 31 de LFGB,\nA més dels materials ceràmics, tots els materials en contacte amb els aliments exportats a Alemanya també han de passar la prova sensorial de tot el producte. Juntament amb els requisits marc de la LFGB, aquestes normatives constitueixen un sistema regulador alemany del material de contacte amb els aliments.


Receptes Archivos - Escuela de Cocina Villa Retiro\nComentaris tancats a Lamina cruixent de llagostí amb maioneses vàries i alga wakame\nLamina cruixent de llagostí amb maioneses vàries i alga wakame\nA l’Escuela de Cocina Villa Retiro li donem la benvinguda a l’estiu amb una recepta asiàtica amb alga wakame elaborada pel nostre xef @danijovechef.\nComentaris tancats a Xips de parmesà\nXips de parmesà\nAquesta setmana des de l’Escuela de Cocina Villa Retiro el xef i formador de l’escola @danijovechef ens porta una exquisida recepta de xips de parmesà per a servir com a aperitiu i sorprendre a tota la família.\nComentaris tancats a Ou poché i bolets de temporada\nAquesta setmana l’ou torna a ser un dels protagonistes de les receptes de l’Escuela de Cocina Villa Retiro. Recuperant un clàssic com l’ou vaig escalfar i combinant-lo amb uns rics bolets de temporada, aconseguirem un plat deliciós, nutritiu i fàcil d’elaborar.\nComentaris tancats a Recepta Foie micuit\nRecepta Foie micuit\nAquesta setmana aprendrem a preparar foie micuit d’ànec casolà amb la nostra recepta de l’Escuela de Cocina Villa Retiro, una recepta senzilla i exquisida.\nComentaris tancats a Arròs cremós en cassola de bolets i conill\nArròs cremós en cassola de bolets i conill\nDes de l’Escuela li donem la benvinguda a la fi de setmana amb una exquisida recepta d’arròs cremós en cassola de bolets i conill. Fàcil d’elaborar i per a tota la família.\nComentaris tancats a Costelles cruixents de porc amb salsa agredolça\nCostelles cruixents de porc amb salsa agredolça\nAquesta setmana l’equip de l’Escuela de Cocina Villa Retiro us proposa una recepta que farà les delícies dels paladars més exigents: costella cruixents de porc amb salsa agredolça.\nComentaris tancats a Ou flor\nList@ per a sorprendre i sorprendre’t amb una recepta fàcil, ràpida i saludable? Descobreix la recepta i els trucs per a elaborar el millor ou flor (escalfat).\nComentaris tancats a Recepta de brandada de bacallà\nRecepta de brandada de bacallà\nAquesta setmana us portem una recepta original de brandada de bacallà que us va servir tant com aperitiu, ideal per a mullar, dipear o untar tot tipus de tostas, pans cruixents i verdures crues o per a emplenar pebrots del piquillo.\nComentaris tancats a Lasanya de verdures\nAquest cap de setmana et portem una recepta vegetariana i saludable, lasanya de verdures. Típica, fàcil i saludable. Descobreix com preparar-la pas a pas.\nComentaris tancats a Arroz seco de galeras y alcachofas\nArroz seco de galeras y alcachofas\nEstamos en plena temporada de alcachofas y de galeras y que mejor ocasión que aprovechar estosmagníficos ingredientes de KM0 para elaborar una rica receta de Arroz seco de galeras y alcachofas.\nSandvitx de micuit d’ànec amb melmelada de poma i gelée de fruits vermells\nArròs Sénia rossejat de popets de roca\nBloody Mary amb escopinyes


Societat Catalana de Geografia : miscel·lània : Vila (1967) : Joan Orpí. L’home de la Nova Catalunya : 1\nPau Vila: Joan Orpí. L'home de la Nova Catalunya. Esplugues de Llobregat: Ariel, 1967 (Hores de Catalunya); 298 pp. Resum de P. Alegre :\nLa biografia de l'aventurer Joan Orpí (Piera, Anoia, 1599 - Barcelona, Anzoátegui, 1645), potser el primer i el darrer conqueridor de les Índies d'origen català, és trenada hàbilment per Pau Vila amb el resultat d'un llibre de divulgació excel•lent. La capacitat publicista del Mestre de les Lletres Catalanes s'hi revela altra volta de manera remarcable. L'admiració de Vila per l'Orpí, amb ribets hagiogràfics, és prou evident per l'obstinació del pierenc per crear-se i apropiar-se una segona pàtria. Ho sintetitzava així a la introducció:\n“Fou un català que en passà moltes i se'n sortí de totes, menys de la darrera, com tot mortal. Visqué les seves gestes amb il•lusió i empenta; si no pogué deixar estructurada a Amèrica la Nova Catalunya com volia, hi deixà la Barcelona de les vores del Caribe. Cal intentar, doncs, reconstituir la seva vida i la seva obra a través de les vicissituds d'una i altra. [...] I l'home i els seus fets procurarem que destaquin davant el teló de fons dels paisatges i esdeveniments en què es mogué i tal com han pogut ésser interpretats. Cal animar fins on sigui possible les vides del passat, dins les seves característiques pròpies, per tal de fer-les assequibles als homes d'avui.” \nDit això, el resum de la vida de Joan Orpí podria ser el següent.\nNo hi ha acord sobre l'any de naixement de l'Orpí. La follia llibertària de juliol i agost de 1936 va reduir a cendres la història demogràfica de Piera i no serà possible comprovar-la amb exactitud. Vila la situa en una forquilla oberta entre els anys 1593 i 1599. Aquesta segona data és la més probable atès que el seu germà Jaume li va donar l'edat de quaranta-sis anys en morir el conqueridor l'any 1645. Tanmateix, Vila s'entesta en la primera data recolzat en una escriptura notarial de 1619 en la qual ja és considerat major d'edat de ple dret i, per tant, de vint-i-cinc anys com a mínim. No té present, però, que podia adquirir-se a partir dels divuit anys mitjançant la celebració d'un breu procés davant del batlle de la vila. La condició d'hereu i orfe, les quals tenia l'Orpí, decantarien de ben segur la vènia del jutge.\nEl pare, conegut a Piera com l'Orpí del Pou, tenia casa pròpia a vila i una dotzena de peces de terra escampades pel terme. Això no vol pas dir que fos pagès, si més no com a primera ocupació. La documentació notarial pierenca, en gran part estalviada de la


En aquest nou còmic, la Moderna de Poble descobreix que la vida a la ciutat no és tan atractiva com semblava, però sap refer-se i lluitar per trobar allotjament, feina i... enamorar-se. Enamorar-se? Bé, almenys intentar-ho, perquè la vida està plena de flors i de "capullus". N'hi ha d'egoistes, d'avars, de falsament alliberats i n'hi ha... Llegir-ne més\nTapa blanda con solapas 14,33 €\nModerna de Pueblo és en realitat Raquel Córcoles, nascuda a Reus l'any 1986. Va estudiar Publicitat a la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona i Periodisme a la Rey Juan Carlos de Madrid. Després de passar... Llegir-ne més\nModerna de Pueblo és en realitat Raquel Córcoles, nascuda a Reus l'any 1986. Va estudiar Publicitat a la Universitat Rovira i Virgili de Tarragona i Periodisme a la Rey Juan Carlos de Madrid. Després de passar alguns anys fent pràctiques de periodisme, va tornar al món de la publicitat i va treballar tres anys de redactora a varies agències.\nEl 2011 va obrir un bloc dedicat al seu alter ego, Moderna de Pueblo, i al fil de l'èxit que va adquirir a les xarxes, va publicar aquell mateix any el seu primer àlbum, Sóc de poble (Lumen), al qual el va seguir Els capullus no regalen flors (Lumen, 2013). Aquell mateix any va començar a treballar conjuntament amb Carlos Carrero (1984, Madrid), amb qui va escriure Cooltureta: la novel·la gràfica (Lumen, 2014). El seu últim llibre és Idiotizadas: un cuento de empoderhadas.


Prendre exemple - Diari de Girona\nrafael de ribot 22.06.2011 | 02:00\nSi vostè forma part del selecte grup de ciutadans que es dedica a la política, felicitats! Avui se celebra la festivitat del seu patró: Thomas More. Aquest advocat anglès es va convertir en un jurista de prestigi i un hàbil diplomàtic; també va ser un gran humanista, escriptor i teòleg. Amic personal d'Enric VIII d'Anglaterra, aquest el va nomenar primer canceller del regne però el va acabar acusant d'alta traïció per no acceptar la Carta de Supremacia, que significava el reconeixement del rei com a màxima autoritat de l'Església. More va deixar el càrrec i es va voler apartar de la vida pública però no va renunciar als seus principis, i per això va ser perseguit amb l'objectiu de doblegar-lo o d'aplicar-li un càstig exemplar. Qui havia estat gran canceller va ser jutjat, condemnat a mort i decapitat a la Torre de Londres.\nAra que la política està tan mal vista i que els ciutadans la consideren un problema, els que s'hi dediquen podrien mirar de millorar la seva imatge presumint dels que l'han exercit amb integritat. També en podrien prendre exemple. Ningú els demana avui que arribin al martiri, ni tan sols els exigeixen que s'autoexcloguin de la seva funció, n'hi hauria prou que la gent tingui la sensació que posen les conviccions per davant de la conveniència i el bé comú per sobre dels interessos personals. A tots els que ho fan, que són uns quants, tot el reconeixement i l'agraïment pel seu temps, esforç i dedicació. Ells haurien de ser també els primers interessats a desfer-se dels altres, dels aprofitats i els oportunistes. No sabem del cert què passarà en el futur, però l'experiència ens diu que de polítics sempre n'hi haurà, o sigui que sembla més intel·ligent fer propostes per millorar la política abans de deixar-se seduir per la utopia de prescindir-ne.


Com escoltar la ràdio al teu iPhone | BehMaster\nInici/iPhone/Com escoltar la ràdio al teu iPhone\nCom escoltar la ràdio al teu iPhone\n2 de febrer de 22\nSí, la ràdio.\nAlguns telèfons i alguns iPods antics (el Nano amb clip, per exemple) tenen receptors de ràdio reals integrats. Poden captar ones AM i FM a l'aire i reproduir-les, com si anàveu en un cotxe des de els vells temps. L'iPhone i l'iPad, però, mai han tingut sintonitzadors de ràdio que funcionin. Però gràcies a la transmissió per Internet, no importa. Podeu escoltar la ràdio en directe a qualsevol lloc mitjançant una aplicació.\nAvui veurem una aplicació molt senzilla que funciona molt com una ràdio antiga, i una altra que no m'agrada gaire, però que fa gairebé qualsevol cosa que vulgueu en una aplicació de transmissió de ràdio.\nPer què ràdio?\nLa ràdio encara té alguns avantatges respecte a Spotify o Apple Music. En primer lloc, no cal pensar. Només cal engegar-lo i escoltar. Si eviteu les estacions comercials de FM que reprodueixen les mateixes 50 cançons dels anys setanta i vuitanta, podreu trobar música nova d'aquesta manera. Proveu alguna cosa com Dandelion Radio per obtenir una música molt nova, per exemple.\nLa ràdio també és fantàstica per escoltar esdeveniments esportius en directe i de forma gratuïta. La ràdio era la principal forma de seguir l'esport, i encara és fantàstica. És especialment bo si estàs en moviment o si estàs fent alguna cosa més. Els fluxos de vídeo i la televisió estan bé si els podeu veure, però la ràdio descriu l'acció, de manera que no cal que la vegeu. Antigament, silenciava la televisió i escoltava el comentari de ràdio del mateix partit de futbol, perquè normalment era millor.\nTuneIn Radio està ple de funcions.\nTuneIn Radio és probablement la millor aplicació de ràdio per a iOS. Té una funció de cerca per trobar qualsevol emissora i us permet aturar i reprendre la reproducció, desar els preferits i, la meva funció preferida, podeu utilitzar 3-D Touch per obrir una emissora de ràdio directament des de la icona de l'aplicació. Les aplicacions també us permeten reproduir podcasts, que és una característica útil.\nLlavors, per què no m'agrada? És lleig, per exemple. I la interfície d'usuari és confusa. En una ràdio normal, o en una aplicació ben dissenyada de qualsevol tipus, aprens ràpidament el teu camí i, després, la navegació és fàcil. I, tanmateix, sempre que faig servir TuneIn, he d'aturar-me i fer un balanç de la interfície abans de tocar qualsevol cosa.\nSimplement no és intuïtiu de cap manera. I el faig servir la majoria dels dies, així que no és que m'oblidi de com funciona tot.\nMalgrat això, vaig pagar per la versió professional per perdre els anuncis, i qualsevol altra cosa que fos que 10 dòlars em van comprar una vegada: fa anys que tinc l'aplicació.\nTuneIn també té una versió gratuïta.\nTuneIn Pro: ràdio i esports\ndescarregar: TuneIn Pro: ràdio i esports de l'App Store (iOS)\nCap més mínim.\nFoto: Charlie Sorrel/Cult of Mac\nStröm és una aplicació de ràdio minimalista per a iPhone i iPad. És tot el contrari de TuneIn. Ve amb tres estacions predefinides que podeu canviar, i aquestes es canvien mitjançant els botons amunt i avall de la ràdio. Sí, la ràdio. La interfície de Ström és una única imatge d'una ràdio. Ni una foto. Només un fantàstic gràfic monocrom.\nAfegiu emissores tocant la banda del sintonitzador entre els botons i enganxant l'enllaç al flux de ràdio.\nEl millor de Ström, a part del seu aspecte i la seva senzillesa, és que el flux de ràdio s'obre a l'instant. Potser TuneIn està preparant una memòria intermèdia llarga abans de començar a reproduir-se, però triga uns bons segons. Ström acaba de marxar.\nI aquí teniu un consell professional de Ström: podeu aturar l'àudio des de les dreceres habituals de la pantalla de bloqueig/Centre de control, i podeu canviar d'emissora mitjançant els botons de saltar endavant/enrere. Per reiniciar una reproducció en pausa, has de canviar de canal.\ndescarregar: Ström de l'App Store (iOS)\nLa ràdio podria estar en marxa a favor de la transmissió personalitzada, però hi ha alguna cosa fàcil a la ràdio i encara és molt atractiu. Sempre que us salteu totes aquelles emissores horribles que toquen rock suau o jazz suau i tots aquells altres fons de pantalla inofensius.\nCom establir la "veu" de la vostra marca a les xarxes socials\nEls 20 millors temes de WordPress per a empreses digitals


Podem. I punt: Josep Vicenç Foix.\nEns sumem, de nou als homenatges que des de la catosfera ens proposa Víctor Pàmies. Hui recordem a J. V. Foix , qui moria a Sarrià, un 29 de gener de 1987," l'endemà mateix del seu aniversari, als noranta-quatre anys, en el cim del seu prestigi literari. "\nTota la informació que necessiteu saber sobre l'autor, importantíssim en la història de la nostra literatura, la trobareu als enllaços d'Escriptors.cat si piqueu a sobre del nom . Ara només us propose tres poemes. El primer és el que més m'ha agradat d'ell, també el més conegut, i us invite a escoltar l'autor al mateix temps que el llegiu. Per fer-ho, piqueu sobre el títol. El segon és un joc, per tal que vegeu la diferència d'estil poètic. I per últim un de visual.\nDELS SUBDESENVOLUPATS I ECONÒMICAMENT AFEBLITS, DE L'ENGATJAMENT, DELS ENGATJATS I DELS POSSIBLEMENT ENGATJADISSOS, I, EN GENERAL, DE L'ACTUAL CONJUNTURA\nHe parat, en sis anys, vuit sorgents de benzina.\nquan Matilde em besava, se'n reia i plorava.)\nHas llançat cinc noms més de fluor corrosiu.\n(Lluny del bosc,\non passa, remorós, un vol de roses.)\nHa obert quatre clubs-blus per burgs, cimals i planes.\n(Vora els ponts\non els màrtirs i els sants enfilaven estrelles.)\nNosaltres ens engatgem:\nFem tres carburants més a preus episcopals.\n(Lluny del rec\non parlàvem, baixet, amb ressaca de fulles.)\nVosaltres us engatgeu:\nFeu dos extrets de fruits amb clots de vitamines\n(Vora el pou\non bevíem el vi com si fóssim regents.)\nFan un ultracafè amb el poltre domat.\n(Lluny del món\non dormíem, plegats, a la cambra del rei.)\nI, en un engatjament totaltal, els subdesenvolupats i afebrits, feu un producte nou, bucòlic i òrfic ensems, homogeni i evolucionat, de flancs mòrbids i receptius. - De venda: Al tombant de la conjuntura europea i europeista de les luminiscents autopistes.\nPer últim, escolteu el cant!\nMés informació i poemes de l'autor, a Magpoesia\nPublicat per Anna Gascon a 18:41\nEtiquetes de comentaris: "J.V.Foix", homenatge, poesia


Sol·licitud de preinscripció a ensenyaments de segon cicle d'educació infantil i primària\nProcés per a l'escolarització d'un alumne estranger o nacional nouvingut a la ciutat de Ripollet. La sol·licitud és per a aquells nens i nenes que tenen de 3 a 12 anys de les etapes infantil i primària. La sol·licitud es fa quan el curs ja ha començat o bé quan ja ha finalitzat el període oficial de preinscripció.\nUn cop iniciat el curs només s'atorgarà plaça a aquells infants que acreditin que viuen a Ripollet amb l'adreça que consta al DNI del seu pare, mare o tutor legal i amb el qual conviuen.\nCodi del procediment 7301\nDepartament associat Educació\nQui ho pot demanar? El pare, la mare, el tutor/a o representat legal (aportant l’acreditació corresponent).\nEn el cas que no pugui assistir el pare, mare, tutor o representant legal, podrà lliurar la sol·licitud i la documentació qualsevol persona, sempre i quan la instància estigui emplenada i signada pel pare, la mare, el tutor/a o representat legal.\nDocumentació necessària Original i fotocòpia del document d'identitat del pare, mare o tutor/a (de qui signi la sol.licitud de preinscripció).\nOriginal i fotocòpia del llibre de família, partida de naixement o altres documents relatius a la filiació on es pugui comprovar el nom i data de naixement de l’infant i la relació amb el pare, la mare, o tutor.\nEn el cas que al DNI no consti l’adreça actual: Volant de convivència del pare, mare, tutor/a i del nen/a que acrediti la residència al municipi de Ripollet (S’obté a l’Oficina d’Atenció al Ciutadà del propi ajuntament). Un cop començat el curs també caldrà aportar el DNI renovat.\nTermini de sol·licitud Quan el termini de preinscripció oficial a l’escola on es vol inscriure l’infant ha acabat.\nOn dirigir-se? Regidoria d’Educació de l’Ajuntament de Ripollet\nrbla. Sant Jordi, 6\nTelf. 93 504 60 08


L'edició d'aquest any dels guardons és la que ha rebut més obres originals. Per exemple, s'hi han presentat 87 novel·les, una xifra que no s’havia registrat mai els darrers 20 anys, ni tampoc durant els anys en què també hi podien optar obres en llengua castellana\n3 min. Palma 21/10/2020 16:07\nEls premis Ciutat de Palma 2020 han registrat una participació massiva, de manera que l'edició d'enguany s'ha convertit en més concorreguda de la història d’aquests guardons. Ho ha fet saber el regidor de Cultura i Benestar Social, Antoni Noguera.\nEn l'àmbit literari, per exemple, s'hi han presentat 87 novel·les, una xifra que no s’havia registrat mai els darrers 20 anys, ni tampoc durant els anys en què també hi podien optar obres en llengua castellana. Així, l’any més concorregut va ser el 2013, quan s'hi presentaren 72 obres. Enguany 140 poemaris també opten a ser premiats i s’han presentat 10 treballs a la categoria d’investigació.\nUna de les categories que han registrat un major increment és la d'arts visuals, amb 514 artistes, que han presentat un total de 1.145 obres. Això és el doble d’obres rebudes l’any que hi va haver més participants: el 2010, quan s’hi presentaren 239 artistes. "Cal destacar que els artistes es presenten per dossier, i és normal que proposin un parell d'obres al premi", ha dit Noguera. Les peces seleccionades pels jurats es podran veure a la tradicional exposició dels premis al Casal Solleric que s'inaugurarà el mateix dia de l'entrega de premis.\nLa categoria de còmic s’incorporà l’any 2010 als Ciutat de Palma. Aquesta, precisament, va ser l’edició que va despertar més interès. Aleshores s’hi presentaren 47 projectes. Enguany la xifra puja fins a 66.\n"Aquest augment espectacular es deu, per una banda, a les facilitats per presentar projectes que hem donat en aquesta edició, ja que hem incorporat la possibilitat que els artistes ho facin a través d’una plataforma digital. D’altra banda, posa de manifest que el sector cultural genera interès i és una necessitat que les institucions donin suport a la creació, que és el que feim amb aquests premis", ha valorat Noguera.\n13 espectacles de 12 companyies opten a ser guardonats a la modalitat d’arts escèniques. "Enguany és especialment important aquest seguiment per part de les companyies, ja que, a causa del tancament dels teatres durant el confinament, moltes no varen poder estrenar les seves peces". L'audiovisual inclou 15 obres, treballs que s’emmarquen en l'àmbit del curtmetratge o del llargmetratge.\nUna de les novetats d’aquesta edició era la incorporació de dues noves categories: patrimoni gastronòmic i el premi Miquel dels Sants Oliver de periodisme. Quatre propostes opten a guanyar el de gastronomia i 14 autors han presentat una seixantena de treballs periodístics. "Aquest premi vol vincular la investigació periodística a la ciutat de Palma i posar-ne el valor la qualitat", ha dit el tinent de batle.\nA la darrera categoria, la de música, 29 autors hi participen amb 39 obres. Aquest és un premi força recent, i tot i això gairebé ha triplicat la participació respecte de l’any més concorregut, que va ser el 2016.\nEls premis Ciutat de Palma es donaran a conèixer a la tradicional gala, que es farà durant les festes de Sant Sebastià. Els guardonats rebran un premi econòmic i una escultura de l'artista Jaume Mir.


Canonica di Corteranzo Murisengo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Recinto 15 Fraz. Corteranzo, Murisengo, Murisengo, Itàlia, 15020 - Veure al mapa\n"location, room, SPA, owner, staff, wine, food, family atmosp..."\nDissenyat tant per oci com per negoci, Canonica di Corteranzo està situat idealment a Murisengo; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCanonica di Corteranzo ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, instal·lacions per a reunions i banquets , instal.lacions de barbacoa, restaurant.\nL'ambient de Canonica di Corteranzo es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com piscina exterior, solàrium, jardí. Canonica di Corteranzo és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Murisengo.\nCal que informeu el Canonica di Corteranzo de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (96) Parelles (71) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (5) Grups (11)\nAllotjaments a Murisengo


Les punyalades 'traperes' (Sebastià Alzamora)\nAlbert Batlle va donar el contrari del que la Fiscalia esperava d'ell: una declaració veraç\n3 min. 19/02/2020 20:36\nQualsevol idea no del tot trinxeraire de la justícia (com la que veiem aplicar-se de fa massa temps a l'estat espanyol) hauria de donar per tancat el judici contra el major Trapero i l'antiga cúpula dels Mossos després de la declaració que hi va fer Albert Batlle, que va ser director general dels Mossos fins a dos mesos i mig abans del referèndum de l'1-O (va dimitir del càrrec, com és sabut, per divergències polítiques amb el govern de Puigdemont). Batlle hi va acudir com a testimoni reclamat per la Fiscalia, i està clar el que n'esperaven: un testimoni de part, que anés allà a donar solidesa a l'acusació de sedició contra Trapero sense que importés la manera de fer-ho. Un dels seus: algú que s'emboliqués amb la bandera d'Espanya i de la seva unitat territorial per presentar Trapero com un mal policia venut a la maldat independentista. Algú que no tingués inconvenient a prestar fals testimoni, com ja hem vist en repetides ocasions en aquest mateix judici i com vam veure també en el del Suprem contra els líders polítics i civils de l'1-O.\nBatlle és vivament partidari de la unitat d'Espanya, però va donar just el contrari del que el ministeri fiscal esperava d'ell: és a dir, una declaració veraç. Va oferir un retrat de Trapero que s'ajusta a allò que es pot comprovar només de repassar-ne la trajectòria, incloent-hi les fortes reticències que el seu nomenament va suscitar dins el món independentista: allò de la punyalada trapera que molts pensaven que Ramon Espadaler (aleshores conseller d'Interior, i ara dins d'Units per Avançar com el mateix Batlle) havia assestat al Procés. Més tard, per les distorsions i les ironies de la política, els mateixos independentistes es van il·lusionar amb Trapero fins a elogiar-lo literalment com un superheroi. Ara, quan el senten declarar que el Procés i tot el que hi tenia a veure eren “barbaritats”, se'n tornen a sentir distanciats i ja no els sap tant de greu que pugui ser condemnat a onze anys i mig de presó.\nPerò les distorsions ideològiques són molt més greus quan converteixen la justícia en una forma indecent de venjança. El cas de l'activista turc Osman Kavala, absolt dimarts dels falsos delictes que li imputava el règim d'Erdogan i detingut novament l'endemà per ordre d'una Fiscalia que actua com a sicari del poder polític, ens resulta massa proper i massa semblant. Hem convingut a anomenar judicialització de la política el que fa anys que vivim a Espanya, però també ho podríem qualificar de cacera de bruixes, sense por d'exagerar gens. La Unió Europea s'exclama amb els abusos de Turquia mentre parla amb la boca més petita sobre els dels estats membres: Polònia, Hongria i Espanya. Amb la boca petita, però en parla. Serà inevitable que la justícia espanyola hagi de respondre davant d'instàncies europees pels seus atropellaments. Mentrestant, les punyalades que han clavat al poder judicial els que se suposa que en són els servidors haurien de ser un punt prioritari a debatre a la taula de diàleg, que evidentment s'ha de reunir sense més dilació.


BERNAU HERBES AL CENTRE D’EMPRESES INNOVADORES DE CERVERA – Cervera Economia\nBernau Herbes és una empresa d’origen agrícola que ofereix productes de les Terres de Lleida elaborats sempre seguint els costums i les tradicions del territori. Va iniciar la seva activitat l’any 1999 i des del seu inici fins a l’actualitat ha anat incorporant nous productes, sempre del territori, en funció de l’evolució i demanda del mercat.\n-Com i quan vàreu decidir fer el pas de centrar una part de la vostra activitat a un mòdul del CEI? Quina activitat ofereix Bernau Herbes al mòdul del CEI?\nA partir del 2013 l’empresa Bernau Herbes va detectar que s’estava centrant massa amb el mercat agroalimentari i va decidir posar-se a treballar, també, en un mercat més incipient com era el mercat de la salut: “la societat cada cop està més preocupada per la salut.” Així doncs, a partir d’aquest moment, Bernau Herbes treballaria en dos àmbits:\n-Un primer àmbit, el que s’ha ubicat al CEI, és el d’ampliar la gamma de productes agroalimentaris: cereals, fruits secs, arròs… amb un envasat més racional. Aprofitant que ja tenien una distribució consolidada ara només calia afegir aquests nous productes, és un projecte que va lent però s’hi està treballant. El CEI els ha permès descongestionar la seu principal de Fonolleres i disposar d’un espai logístic més efectiu i ràpid.\n-Un segon àmbit, que treballen des de la botiga establerta a l’avinguda Catalunya de Cervera, és el mercat de la salut amb els següents serveis: dietètica, serveis de teràpies alternatives: naturopatia, acupuntura, reiki, tractaments facials i corporals i rebirding.\n-Després d’un any i mig d’estada al CEI, com la valora? Quines avantatges veu a ser una empresa CEI? Creu útil per a la seva empresa poder disposar de la zona d’espais comuns del CEI i els altres serveis que com a empresa se li ofereixen?\nL’estada al CEI està sent molt positiva per a l’empresa: el preu és interessant, facilitat d’accés, serveis i espais comuns com si fossin serveis de grans empreses, personal atent i eficaç.\n-Què milloraria del funcionament o altres aspectes del CEI?\nDes del punt de vista de l’empresa no creiem que s’hagi de millorar res, Bernau Herbes com a empresa hi trobem totes les necessitats cobertes.\nPel que fa les infraestructures exteriors, sí que creiem que s’hauria de tancar el perímetre tant en horari nocturn com festius i caps de setmana. A més, caldria millorar la rampa d’accés i la ubicació de l’espai exterior de les deixalles.\nCàrrec anterior: PREMI JOVE EMPRENEDOR LA SEGARRA\nSegüent post: Un nou projecte industrial a Cervera crearà 35 llocs de treball