espeleobloc: ATLAS 2015. Dissetena expedició del Projecte Biospeleologia (2)\nATLAS 2015. Dissetena expedició del Projecte Biospeleologia (2)\nL'endemà ens arriben a un poblet anomenat Ait Abdalláh, on farem la cavitat dita ifri N´yzme, acompanyats per Elmoukhtar Chedaf, que ja ha baixat i la coneix. Benja s'encarrega de fer l`instal·lació, per mitjà d'uns multi-monti, d'un pou de quinze metres, i a la base ens trobem un híbrid de femer i abocador amb una pudor que costa suportar. Tirem cap a l'interior de la cavitat, bastant seca (65,3%) i calorosa (22,1ºC): un pas baix ens porta a una sala bastant gran, i després una galeria on es troba altre pou d'entrada, amb el seu corresponen munt de deixalles. La comunicació entre els dos pous i el clima extrem (presahariá) de l'exterior explica les condicions climatològiques internes que trobem. Nova recol·lecció (més aranyes ¡¡¡) i toquem el dos d'aquesta cavitat més aviat desagradable.\nAltre comiat amb Elmoukhtar que, amablement, ens enviarà les publicacions regulars que, en col·laboració amb Albert Dubois, membre du CRSOA (Club de Recherches Spéléologiques d’Ourthe-Amblève) de Liège (Bélgica) editen sobre els fenòmens càrstics del “Plateau de Akhsass”. En una amable conversa, a casa de Elmoukhtar, ens assabentem del potencial espeleològic d’aquesta zona, on tenen catalogades més de quatre-centes cavitats. Potser deurem tindre en compte aquest lloc per futures campanyes.\nL'última actuació que tenim al Sud és la recol·lecció de fauna en unes cavitats anomenades “Puits Cochrisco”, excavades en una mena de karts de taula en el “Plateau de Tasroukth”, en la wilaya de Tarhazoute, a uns seixanta quilòmetres després del llogarret coster de Azour ou Aghroud. Ens porta, fins a on acaba el ferm i comença la pista de terra, Miguel Ulpiano, que ja ens va ensenyar el lloc i les cavitats en la campanya de l'any 2003: obligacions de la seva feina no li permeten restar més temps amb nosaltres. Després, i amb una sort increïble, encertem el lloc on són les cavitats, després de fer una pista de més de trenta quilòmetres amb diverses bifurcacions i trencalls. Com un signe de mal averany, el carés del temps sembla regirar-se. Fins ara, hem tingut un temps força agradable, amb una temperatura enraonada i sense massa escarafalls atmosfèrics. Sembla que ara no anem per ací.\nDalt del “plateau”, a uns mil dos-cents metres d´alçada, trobem unes carboneres “permanents”, i senyals que en algun moment els carbonaires han deixat escapar el foc: guaitem molts troncs de tuya (Thuja occidentalis) pelats i ennegrits pel foc. El vent comença a ser fort, i arrossega espessos sendals de boira. Treiem de les motxilles polars i anoracs: la temperatura ha caigut bastants graus, i agreujada pel vent, que cada vegada és més fort i humit.\nFem un mos i organitzem la baixada als avencs (ací tot son cavitats verticals). De cop i volta, es presenta un vilatà, que només parla àrab o thachelhith, una forma dialectal del tamazight en aquesta regió, i que, amb signes, ens invita a casa seva. Declinem la invitació (gran i cras error). Quan li mostrem el nostre interès pels forats, ens porta a la boca dels que ja coneixem. Li donem una mica de menja, roba i calçat que portem preparat per aquestes situacions, i quan marxa per la pista, al lluny, ens senyala, amb un posat de bubota, el que interpretem per altre forat.\nReconeixem les boques dels avencs que hem de baixar i preparem el material adient. I ara apareix altre vilatà, sortit del no-res, amb una tetera amb te calent, pa acabat de fer i oli d`argan i d'oliva per sucar. Ens quedem una mica parats, com sempre ens passa en veure aquests símbols d'hospitalitat tan gratuïts i bonics.\nQuan comença a enfosquir, cadascú hi és al seu forat: Lluís al “C.a. 9” de deu metres; Carles i Floren al “C.a. 10” de cinquanta, Benja fa les instal·lacions dels pous i es queda d'equip de superfície, ja que la tasca que hem de fer és merament biològica. Demà tenim previst fer el “C.a.6” amb un pou de trenta i altre de seixanta; el “C.a. 7” amb un pou de disset i altre de seixanta i el “C.a. 8" amb un pou de seixanta.\nEl “C.a.9” de Lluis te una boca prou ampla com per que les condicions de la cavitat no siguin del tot adients per la fauna subterrània. No obstant fa una recol·lecció prou interessant de possibles Lepthyphantes. El “C.a.10” de Carles i Floren es un avenc amb un bloc enorme a la boca que deixa un petit espai per passar, amb un pou quasi cilíndric de cinquanta metres, perfectament aeri i en el que no fa falta fer cap reinstalació. Ens donem pressa (havem entrat quan estava enfosquin) en agafar una sèrie de petits coleòpters, potser massa pigmentats i que fan poca fila de cavernícoles, les ineludibles aranyes, algun opilió....\nEls que estem dintre dels forats no ens adonem del canvi climàtic tan sobtat que en qüestió de poques hores a arribat al “Plateau de Tasroukth”: quan sortim dels avencs, un vent abassegador, fred i amb ratxes d'aigua ens obliga a aixoplugar-nos a les tendes, que s'han instal·lat en un lloc que considerem segur, una mica a recer del vent.\nLa tensió, l'estrès del viatge i el cansament que portem a sobre ens ajuden a plegar orella dins del sac ben aviat, fins que algú es dóna compte, a les quatre de la matinada, que la tenda és per terra, esta plovent a bots i barrals (no: bots i barrals es molt poc), el fortíssim vent ha esquinçat la tenda, que ha quedat desballestada, amb els pals doblegats i trencats. Tenim tot xop (sacs de dormir, roba, algun mòbil), de l'aigua que s'està embassant, amb més d'un pam, en el lloc on hi hem posat el campament.\nEns arraulim dintre el cotxe, per aixoplugar-nos en algun lloc, mentre l'aigua comença també a pujar de nivell on tenim aparcat el vehicle. Decidim marxar com sigui, ja que la tempesta no té cap traça de parar. La maniobra per girar el cotxe amb el remolc sembla complicada, ja que no tenim massa espai per donar la volta amb l'embalum del remolc. Com era d'esperar, el Toyota, amb totes les galindaines de reductora, torsen i tracció total, es queda clavat al fang amb l'aigua tapant ben bé les rodes d'un costat. No hi ha més remei que sortir d'aquesta trampa amb el cabrestant, lligant el cable a un arbre fora del bassal d'aigua en què estem (el cable té trenta metres) i pregar per què cotxe i remolc surtin com sigui de la tolla que cada vegada s'omple més, amb l'aigua que baixa del vessant.\nMig de costat i a batzegades traiem cotxe i remolc del fangueig, recollim el cable del cabrestant, emboliquem, tot amarat d'aigua, roba i estris de qualsevol manera i decidim marxar. Tenim la sort que la temperatura no és massa baixa, uns dotze/catorze graus, però estem xops fins al moll de l'os, sense mitjans d'acampada i molta roba mullada.. Mentre baixem cap a Oughoud amb molt de compte, ja que la pista ha quedat mol més malmesa del que ja hi era per la tempesta, decidim abandonar aquesta zona, ja que s'hi ha recol·lectat un nombre important de fauna a les dues cavitats que s'han fet, i el previst per l'endemà són cavitats molt properes a les anteriors, per el que la nova recol·lecció seria, probablement, repetitiva. Continua plovent encara que estem arrecerats del vent per la muntanya.\nTornem de bell nou, al nostre hotelet d'Agadir (potser ja ens podrien fer un descompte, com a clients assidus), continua plovent a ratxes intermitents però amb força, i discutim com fer la tornada. Havíem previst pujar per l'interior del Marroc, travessant tota la serralada de l'Atlas i veure d'aconseguir més fauna en diferents cavitats, especialment Domene: D. aurouxi i D. pastori, a Ait Mehammed, prop de Azilal, i D. fadriquei, a Fariata/Tagzirth, prop de Beni Mellal.\nEns donem compte (massa que les coneguem) que les cavitats de l´Atlas Central són surgències amb un segur risc d'inundació amb aquest temps: a Ait Mehammed tenim la ifri N´taouya, cavitat típica i única del Domene pastori, que fa uns anys ja ens va donar, precisament per aquestes dates, un ensurt com per no oblidar-lo; la Ifri Caid, cavitat típica i també única del D. aurouxi, amb un risc molt potencial d'inundació i la tètrica ifri Taguelmoust, amb un Lepthyphantes inmatur, la que, amb no més un pam d'aigua, es converteix en una trampa més que mortal per partida doble; a prop de Taza, tenim altres Lepthyphantes immaturs a la ghar Chiker a Bab Bou Idir, cavitat nefasta on les hi ha, i a la ifri Azokhage, amb un riu subterrani encara que no sembla massa complicat. També ens adonem de què la climatologia no ens afavorirà en absolut a l'exterior, ja que continua plovent amb força i les possibles marxes d'aproximació a les cavitats i potser algun bivac (no tenim tendes) serà força incòmode i complicat tot plegat. I la previsió meteorològica, en una consulta de internet als mòbils, es de pluges intenses i persistents durant dies.\nFem balanç, amb la comoditat de l'hotelet, del treball realitzat: la recol·lecció prevista de la franja atlàntica del Marroc, principal objectiu de ATLAS 2015, s'ha completat amb escreix, si tenim en compte el nombre de cavitats visitades i la recol·lecció feta: tenim els Domene de la banda atlàntica; les Lepthyphantes (aranyes) de les cavitats dels voltants d'Agadir molt possiblement també, encara que a manca d'una determinació definitiva. I a més, l'abundant collita d'altres interessants tipus d'aranyes que mol possiblement ens donin més d'una sorpresa, en sortir espècies noves. Arribem a la conclusió, que per enguany, la tasca realitzada ha sigut prou satisfactòria i que la recol·lecció de fauna de les zones de l'Atlas Central (Taza, Ait Mehammed i Beni Mellal), Atlas Oriental (Boudenib) i Rif (Xaouen) mereix, per la seva complexitat, una dedicació més completa que, a hores d'ara, no estem en condicions d'aconseguir, i per sobre de tot, amb una climatologia més adient.\nPer tant, donem per finalitzada la expe Atlas 2015, tornem a casa (tan sols ens queden dos mil cinc-cents quilòmetres) i fem vots per organitzar i assistir a la pròxima Expedició ATLAS 2016.\n-Atlas of the Great Caves and the Karts of Africa. Michel Laumanns. ISSN 1617-8572.\n-L’expedition Win Timdouine 2012 J. Isbecque\n-Inventaire Espeleologique du Maroc. Royaume du Maroc. Ministere de l´Equipement. Direction de l´Hidraulique.\n-Spéleo sur le Plateau des Aksass. Fascicles de CRSOA (Club de Recherches Spéléologiques d’Ourthe-Amblève).\n-Carnet de notes de viatge de Benjamí.\n-Carnet de Cavitats de Floren.\n-I els records de tot el grup.


Posts 108\tChanging queen genetics?\nPosts 1,505\tRe: Changing queen genetics?\nPosts 4,918\tRe: Changing queen genetics?\nPosts 2,937\tRe: Changing queen genetics?\nPosts 108\tRe: Changing queen genetics?\nPosts 104\tRe: Changing queen genetics?\nPosts 9,125\tRe: Changing queen genetics?\nPosts 2,167\tRe: Changing queen genetics?\nPosts 856\tRe: Changing queen genetics?


Qui som - Troposferica\nSom un grup de professionals amb una àmplia experiència en el món dels serveis ambientals. A TROPOSFERICA ens posem al servei dels nostres clients per donar’ls-hi el millor de la nostra experiència professional i personal, sempre guiats per la nostra missió, visió i valors.\nAcompanyar i ajudar a les organitzacions, empreses i entitats a millorar la seva activitat productiva i la seva rendibilitat incidint en l’eficiència de la gestió.\nSer els referents per totes aquelles organitzacions, empreses i entitats que vulguin liderar els nous temps, els nous reptes i proporcionar un valor afegit al mercat en un món digitalitzat.\nPasió Orientació Senzillesa\nFiabilitat Eficiència Rigor Integritat\nTROPOSFERICA disposa d’un equip altament qualificat i motivat per oferir al client la millor experiència des del primer contacte amb nosaltres. Combinem l’àmplia experiència en gestió i tracte amb el client amb el profund coneixement tècnic dels ámbits d’actuació.\nEmprenedor, enginyer agrònom i màster en direcció i administració d’empreses, amb més de 30 anys experiència en la gestió integrada, tant en l’àmbit privat com públic en empreses de serveis ambientals.\nResponsable d’operacions i logística\nInformàtic i meteoròleg, amb 5 anys d’experiència en el món de la meteorologia com a responsable tècnic i informàtic i tècnic de prediccions meteorològiques i fundador de la botiga online ASTROMET, dedicada a la venda d’instrumental meteorològic.\nCiències Ambientals, disseny gràfic, meteoròleg i comunicador, i amb més de 12 anys d’experiència en realització i divulgació de prediccions meteorològiques.\nGraduat en geografia i comunicador amb més de 5 anys d’experiència en l’anàlisi de models meteorològics i a la realització i divulgació de prediccions meteorològiques.\nLlicenciat en físiques en l’especialitat de Física de la Terra i del Cosmos i especialització en hidrometeorologia i meteoròleg. Amb més de 23 anys d’experiència en la realització i divulgació de prediccions meteorològiques. Compagina l’experiència amb el coneixement teòric i matemàtic de la meteorologia.\nMETEORÒLOGA EN PRÀCTIQUES\nGraduada en Ciències ambientals amb menció en Tecnologia Ambiental i màster en meteorologia. Especialitzada en predicció meteorològica marítima amb experiència en la seva divulgació.\nEl temporal Glòria, un desencontre professional i la irrupció de la pandèmia de la COVID19, permeten formular el projecte TROPOSFERICA i estudiar-lo amb deteniment gràcies a el confinament forçat per les autoritats sanitàries durant la primavera de 2020.\nTROPOSFERICA neix, finalment, a l’estiu de 2020, de l’oportunitat i trobada de dos professionals, Roman i Marc, amb àmplia experiència en serveis ambientals i meteorologia. Amb posterioritat, s’uneix Ivan configurant l’equip d’arrencada d’una realitat amb un gran futur.\nSi vols unir-te a nosaltres i formar part de l’equip de TROPOSFERICA\nenvia el teu CV acompanyat d’una carta de presentació a l’correu electrònic hola@troposferica.com


La 60a Fira Multisectorial de Cambrils reunirà 200 expositors\nA l'esquerra, Camí Mendoza, i a la dreta, Ana López.\nLa Torre del Llimó s’integrarà a l’espai medieval com un centre d’emprenedoria amb mostra d’oficis\nActualitzada 23/05/2017 a les 20:55\nLa Fira Multisectorial de Cambrils celebra els seus 60 anys d’història amb un augment d’estands i activitats. L’aparador comercial de referència tornarà del 2 al 4 de juny amb 36.000 metres d’exposició comercial, 338 estands i 208 expositors, la incorporació de nous sectors com el caravaning, la jardineria o els serveis de salut, i un gran nombre d’activitats lúdiques i festives.\nL’alcaldessa de Cambrils, Camí Mendoza, i la regidora de Promoció Econòmica, Ana López, van presentar ahir el programa de la propera edició i van destacar aquest doble vessant econòmic i lúdic de la fira.\nA més, al pavelló cobert hi haurà un estand de la Torre del Llimó amb informació sobre els espais de coworking i un sorteig de dues estades de dos mesos en aquest nou servei municipal.\nD’altra banda, l’espai institucional de la Fira estarà dedicat a diversos aniversaris: els 20 anys de la Biblioteca i el Casal i els 60 anys de la mateixa Fira Multisectorial i la Festa de la Vellesa.\nQuant al Pregó, enguany anirà a càrrec del cambrilenc Joan Pedrell Font, actual jutge de pau de Cambrils, antic propietari del restaurant Joan Gatell i gran abanderat de la gastronomia de Cambrils per vocació i devoció. L’acte tindrà lloc al Casal Municipal de la Gent Gran el proper 28 de maig a les dotze del migdia.\nL’alcaldessa va explicar ahir que l’esdeveniment és una oportunitat pels expositors i els consumidors, però que també s’ha convertit en un punt de retrobament pel públic més fidel. En la mateixa línia, la regidora de Promoció Econòmica va destacar l’alt índex de repetició d’expositors, la captació de nous sectors i l’expectació que genera entre els diferents tipus de públic.


5a Mostra de Films de Dones a la Conca d’Òdena - Ajuntament d´Òdena\nEmmarcat en el projecte Conegudes (també) a casa de la Mostra Internacional de Films de Dones, la Conca d'Òdena portarà per 5è any el programa itinerant de cineastes catalanes. Serà durant els mesos d'octubre i novembre amb 3 pel·lícules dirigides per dones.\nL'obertura de la Mostra serà a Vilanova del Camí el proper diumenge 28 d'octubre amb la pel·lícula Ainhoa, yo no soy esa, dirigida per Carolina Astudillo. Ainhoa, yo no soy esa és un assaig documental sobre les dones que escriuen i, alhora, una reivindicació de la creació com a via d'exploració i resistència. Una crònica alternativa a la història oficial espanyola dels 90, explicada des d'un punt de vista íntim i feminista. El film es projectarà a Can Papasseit a les 18h. Al finalitzar la projecció ens acompanyarà la directora del film Carolina Astudillo i una cineasta de Drac Màgic per a fer un col·loqui posterior.\nLa segona projecció de la Mostra tindrà lloc a Igualada en el marc del Cineclub amb la projecció de Trinta Lumes de Diana Toucedo: l'Alba té dotze anys i desitja descobrir el desconegut, el misteriós i el fascinant món de la mort. Amb el seu millor amic Samuel entren a cases abandonades, recorren pobles destruïts i s'endinsen a l'interior d'unes muntanyes que amaguen un altre món paral·lel. Un viatge que parteix de la innocència per descobrir el misteri de la lluita entre la vida i la mort. El film serà el proper dijous 8 de novembre a l'Ateneu Cinema. Ens acompanyarà una persona de l'equip de direcció de la pel·lícula i també una cineasta.\nLa tercera projecció tindrà lloc a Òdena, al Teatre Centre Unió Agrícola amb el film Todalas mulleres que coñezo de Xiana do Teixeiro. Una "posada en paraules" per pensar el desequilibri social entre home i dona al nostre país; una pel·lícula parlada, feta de converses crucials en tres escenaris enllaçats i significatius, a partir del punt d'inflexió d'Alcàsser i els canvis de conducta que ha comportat per a les dones a nivell nacional, amb l'altaveu sensacionalista dels mitjans de comunicació. La projecció serà diumenge 25 de novembre a les 18:30 i s'emmarcarà també en el Dia Internacional per l'eliminació de la violència contra les dones.


23 juny 2021 10:02\nRodrigo del Pozo | 29 agost 1998\nBianca Jagger, amb la seva compareixença en la conferència «Dona i Guerra» celebrada recentment a Palma, ens va donar una lliçó de presència i de compromís amb les víctimes de les guerres dels Balcans. Quan semblava que els assistents havíem de resignar-nos a un exercici d'autocomplaença durant les intervencions prèvies, Bianca exposà en tota la seva cruesa el que fou un dels pitjors episodis de la guerra de Bòsnia i Hercegovina, la matança de Srebrenica. I ho féu enumerant en primer lloc les víctimes, els 15.000 musulmans bosnians que habitaven l'àrea; en segon lloc, els agressors, les tropes del general Mladic, que amb la seva ocupació afegiren una nova conquesta territorial al seu projecte d'estat serbi ètnicament pur, i acabaren en tres dies amb la vida de 8.000 persones que foren sepultades en fosses comunes; i per acabar els còmplices, la comunitat internacional i les tropes de Nacions Unides, que s'havien compromès a la seva protecció, però que assistiren impassibles a la carnisseria. Bianca prosseguí denunciant l'actual passivitat i complicitat de la comunitat internacional davant l'agressió de les forces militars i policíaques sèrbies de Milosevic sobre la població albanesa de Kosovo, que està reproduint els episodis de Bòsnia i Hercegovina, i que va fer una crida a la pressió dels nostres dirigents polítics per no permetre més matances i per protegir la vida i els drets humans de la població civil.


Crida unànime per eradicar la violència contra les dones\ndimarts, 21 de maig de 2019 01:17h\nEncara amb el record ben fresc de la darrera dona assassinada a Mallorca, fa només uns dies, Sóller va celebrar ahir el «Dia Internacional per a l’eliminació de la violència envers les dones». La diada es celebra a tot el món cada 25 de novembre des de l’any 1999, data en que la ONU la va instituir per recordar el violent assassinat de les germanes Mirabal, Patria, Minerva i María Teresa, activistes polítiques dominicanes violades, torturades i assassinades el mateix dia de l’any 1960.\nLa Plaça Constitució va acollir l’acte, avançat dos dies per facilitar la participació escolar. Alumnes d’ESO de diferents centres de Sóller, personal municipal, representants d’entitats cíviques i ciutadans sensibilitzats es van donar cita davant l’Ajuntament per entre tots teixir una xarxa simbòlica d’unió contra aquesta xacra social. La xarxa, teixida amb fil morat, va ser penjada posteriorment a la balconada de les cases de la Vila.\nDurant aquesta celebració es va guardar un minut de silenci en record de totes les víctimes i posteriorment diversos homes i dones van llegir un manifest en el que es recordava la necessitat «d’implicar més els homes en la lluita contra la violència envers les dones» així com «contribuir a trencar el silenci masculí pronunciant-se públicament contra aquesta violència». El manifest, que va ser tancat pel batle, reclama també la necessitat «d’un canvi de valors que permeti superar l’androcenmtrisme que nega la presència i les aportacions de les dones a la societat».


Xarxa de Preparació contra el Terrorisme (CTPN) | Seguretat i Prevenció | Ajuntament de Barcelona\nLa CTPN, de la qual forma part l’Ajuntament de Barcelona, és una xarxa de col·laboració internacional centrada a estudiar la manera en què han actuat les ciutats que han patit un atac terrorista. La finalitat és combatre aquestes males experiències i tenir la capacitat de previsió i reacció enfront d’aquestes situacions.\nPer aconseguir-ho, ofereix una plataforma compartida entre les ciutats membres on diversos líders estratègics, experts i acadèmics intercanvien coneixements i informació, tant en l’àmbit teòric com pràctic, perquè les ciutats i les seves comunitats puguin estar més ben preparades per combatre el terrorisme.\n1. Història de la xarxa\nLa CTPN es va concebre l’any 2017 després d’una cimera de coordinació estratègica a Londres centrada en el terrorisme i les experiències dels atacs de París del 2015. D’aquí van sorgir una sèrie de recomanacions, inclosa la necessitat de continuar amb l’aprenentatge compartit entre agències d’Europa i també internacionals, mitjançant la creació d’associacions amb altres ciutats.\nAlineada amb estratègies locals, nacionals i internacionals, la CTPN es va fundar formalment el juny del 2018.\nActualment, la CTPN està formada per:\n6 ciutats membres: Barcelona, Manchester, Londres, París, Rotterdam i Estocolm\n12 líders estratègics\n7 socis acadèmics\n7 experts independents\nLa xarxa prioritza l’adhesió de ciutats d’Europa i d’Amèrica del Nord, però està oberta a altres ciutats que comparteixin un interès comú en la seva agenda per fer front al terrorisme.\nLa CTPN té com a finalitat influir en els acords estratègics entre les ciutats que en formen part perquè puguin preparar-se per fer front al terrorisme i respondre i recuperar-se amb més rapidesa en cas de patir un atac terrorista.\nPer aconseguir els reptes establerts, s’han definit els objectius següents:\nDesenvolupar i mantenir una plataforma segura i constructiva perquè les ciutats membres comparteixin experiències.\nIntercanviar lliçons, pràctiques i materials per enfortir la resiliència de les ciutats envers el terrorisme.\nInfluir i informar les ciutats membres sobre les activitats, acords i polítiques establertes per part de la CTPN.\nDonar suport a les recomanacions acordades i supervisar-ne l’impacte posterior.\nRevisar els informes de la xarxa CTPN per extreure’n nous aprenentatges segons les dades, l’experiència i les estratègies de les ciutats.\nPropiciar la col·laboració de totes les ciutats que formen part de la xarxa mitjançant l’intercanvi d’experts i la definició de projectes, iniciatives i agendes paral·leles.\n4. Línies estratègiques\nLa CTPN s’alinea amb les línies estratègiques següents:\nEstratègia mundial contra el terrorisme de les Nacions Unides\nLa CTPN ha adoptat la necessitat d’abordar quines són les condicions favorables per a la propagació del terrorisme i de desenvolupar les mesures i la capacitat per prevenir i combatre el terrorisme en cas de patir un atac.\nL’Organització del Tractat de l’Atlàntic Nord (OTAN) i l’Organització per a la Seguretat i la Cooperació a Europa (OSCE)\nL’OTAN centra el seu treball amb relació al terrorisme a conscienciar sobre l’amenaça i preparar-se per respondre en cas d’atac, i a augmentar el compromís dels països membres a fer-ho, tal com fa la CTPN.\nDe l’OSCE, la CTPN ha assimilat l’enfocament cooperatiu per treballar entre els països membres de manera conjunta i la coordinació amb les autoritats nacionals, les organitzacions internacionals i regionals, les associacions publicoprivades, el sector privat, la societat civil i els mitjans de comunicació per combatre el terrorisme en tots els àmbits.\nEstratègia de la Unió Europea contra el terrorisme\nLa CTPN ha recollit l’Estratègia de la UE de lluita contra el terrorisme (adoptada pel Consell de la UE el 2005), així com les línies locals i estatals de les ciutats que hi participen.


Mauricio Pérez AbrilPractica_Reflexiva2019-03-18T11:49:08+02:00\nDes de fa 20 anys m’ocupo de l’estudi de les pràctiques d’ensenyament del llenguatge en els diferents nivells de l’educació, a Colòmbia. Treballo i investigo en el camp de la formació inicial i permanent de docents i, especialment, en l’acompanyament per a la transformació de pràctiques d’ensenyament a l’aula. Tinc estudis de filologia i de doctorat en educació. Els meus camps d’investigació es relacionen amb els trets del docent destacat, la reflexivitat com a característica clau del docent i la relació entre escriptura i pràctica reflexiva.\nTambé em dedico a estudiar les pràctiques de lectura i escriptura en els diferents nivells del sistema educatiu. He publicat llibres i articles relacionats amb aquests temes. Vaig ser fundador, i sóc membre actiu, de la Xarxa Colombiana per a la Transformació Docent en Llenguatge. He Coordinat l’elaboració dels actuals directrius curriculars de l’àrea de llenguatge de Colòmbia, així com les orientacions curriculars per al camp del llenguatge de la Secretaria d’Educació de Bogotà. He estat assessor del Sistema Nacional d’Avaluació de Colòmbia (ICFES) i he participat en la construcció de les polítiques curriculars de Colòmbia, per al camp del llenguatge. També he assessorat al Ministeri d’Educació del Perú a la construcció de la política curricular. I he coordinat el programa virtual de formació per a la transformació docent en llenguatge, desenvolupat des CERLALC-UNESCO, per a docents llatinoamericans.\nDes de fa anys sóc el responsable a Colòmbia i a la regió cono sud de la Plataforma Internacional Pràctica Reflexiva i des del 2017 formo part de l’Equip Impulsor que lidera i coordina els projectes d’àmbit internacional.\nLa meva producció acadèmica pot consultar-se en aquest enllaç.


Roodepoort Farm Self-Catering - Estada\nLara's Homestead és la casa Roodepoort original construïda el 1883. Originalment una “Hartbeeshuisie”, aquest mas Provençal va ser construït en diverses etapes al llarg del segle passat i renovat amb amor a l'hivern del 2015. Està plena de caràcter i encant.\nLa casa és una casa ideal de vacances familiar amb 5 dormitoris, 2 banys, 2 salons, menjador, cuina d'estil granja totalment equipada per a l'auto-cuina i compta amb una estufa AGA, estufa elèctrica, forn, bullidor d'aigua, nevera/congelador i microones, coberts i vaixella per a 12 persones, olles i paelles.\nA l'exterior hi ha un lapa tradicional barbacoa amb construït en barbacoa/braai, estand potjiekos i cadires de jardí.\nEl jardí és perfectament segur per als nens amb gespa rodant que va comptar amb diverses ungles mossegar voleibol, cricket & partits de futbol. La propietat està protegida per una estacada de forquilla diables.\nMila's Place va ser construït en un teló de fons muntanyós el 2013 i compta amb una àmplia zona d'estar/menjador, tres habitacions amb 2 llits queen size i 2 llits de tres quarts i 2 banys dels quals un és un gran bany privat. Com a característica especial, el dormitori principal ofereix una dutxa amb vista sobre 180 graus.\nLa cuina està ben equipada per a la cuina i disposa de fogons, forn, bullidor d'aigua, nevera/congelador i microones. (tot el que necessita és menjar i begudes) També hi ha una còmoda taula de menjador de sis places i cadires en una àmplia zona d'estar/menjador. A l'exterior hi ha instal·lacions de barbacoa disponibles per a aquells xats de foc fantàstics. Pot dormir 6 persones. Totes les habitacions tenen armaris encastats. Les habitacions estan orientades al nord sobre la vall del riu Ash-mentre que un dormitori i els banys tenen vista sobre la muntanya.\nLexi's Quirky Cottage és una casa romàntica, acollidora, amb palla i compta amb un preciós dormitori de palla (un gran bany privat amb vistes espectaculars) i un porxo per a barbacoa. Aquesta adorable casa es va construir al voltant d'una banyera de vora penya-segat amb vistes a la vall i a les muntanyes. Per als més aventurers hi ha una dutxa a l'aire lliure.\nEl dormitori té grans finestrals que us permeten despertar-vos a unes vistes increïbles a la muntanya. El porxo frontal és un lloc ideal per esmorzar o seure amb una copa de vi a la nit i veure la posta de sol sobre les muntanyes. Es pot fer una barbacoa o encendre el foc i gaudir de les estrelles i de la crida de xacals. Aquesta joia és perfecta per a una escapada romàntica o un lloc tranquil per gaudir de la bellesa de les grans muntanyes de pedra arenisca. La cuina està ben equipada per a la cuina i disposa de mini-foc/forn, bullidor d'aigua, èmbol de cafè, nevera/congelador i microones, braai de gas i Weber. També hi ha una còmoda taula de menjador i cadires de sis places. Pot dormir 2 persones.\nSi sorgeix la necessitat Nkandla Rondawel pot ser annexat amb Lexi per donar cabuda a un total de quatre persones.\nNkandla és l'enveja del nostre president. Aquest Rondawel no es va construir amb diners del contribuent. Té capacitat per a dues persones, però no ofereix cuina independent (sense cuina). Disposa d'un bany gairebé a l'aire lliure amb dutxa, lavabo i lavabo. L'aigua s'escalfa en un “ruc” tradicional on cal fer un foc per escalfar l'aigua. Et dóna aquest sentiment de “caça del teu propi menjar”. Nkandla es pot annexar a Lara o Lexi si necessiteu més llits. Disposa de 2 ¾ llits, Safata de te, mini nevera i escalfador.\n(NB: No està disponible pel seu compte com a unitat autònoma.)


Continua creixent el consum de vi de la DO Conca de Barberà a Catalunya | EFMR.cat\nInici Notícies Continua creixent el consum de vi de la DO Conca de Barberà...\nImatge: DO Conca de Barberà\nContinua creixent el consum de vi de la DO Conca de Barberà a Catalunya\nPer tercer any consecutiu, els vins de la Denomiació d’Origen Conca de Barberà continuent creixent. Durant el 2019 es van vendre 229 mil litres de vi de la DO Conca de Barberà, en canvi durant el 2018 havien estat 169 mil litres. Una mostra de què el vi català amb DO es consolida tan al canal hostaleria com al de l’alimentació.\nPel que fa al conjunt de Catalunya els vins catalans amb Denominació d’Origen (DO) han incrementat durant els últims 9 anys més de 14 punts: el consum al 2010 era de 27,8% i, ara, del 41,3%. Al 2019, doncs, de cada 10 ampolles de vi que s’han consumit a Catalunya, 4 han estat d’alguna DO catalana.\nSegons el director general de l’INCAVI, Salvador Puig, es tracta d’una evolució molt positiva: “el creixement és continuat i consolidat, mostra de què el lideratge del vi català amb DO a Catalunya és evident”.\nAquesta evolució positiva es deu, segons Puig, “a la feina continuada del sector del vi català, dels cellers, de les DO i de la pròpia administració per oferir vins de gran qualitat i per la tasca en difusió de la cultura del vi i pel prestigi que tenen arreu”.\nArticle anteriorEl Fonoll tanca les portes als turistes durant l’estiu per por al coronavirus\nArticle següentL’Ajuntament demana a l’ACA i a Territori i Sostenibilitat l’ampliació de la capacitat hidràulica del pont de la Font Baixa


PressReader - La Vanguardia (Català): 2019-11-08 - Prop d’un 40% dels apartaments turístics ja tenen sonòmetres\nProp d’un 40% dels apartaments turístics ja tenen sonòmetres\nLa Vanguardia (Català) - 2019-11-08 - VIURE - Barcelona\nEls sonòmetres que controlen l’excés de soroll van pel camí de convertir-se en un complement habitual als apartaments turístics de Barcelona. Ja hi ha 3.594 habitatges d’ús turístic amb llicència que tenen un sistema de control dels excessos sonors. Els han instal·lat durant els últims tres anys i ja estan operatius en un 37% dels 9.657 apartaments que hi ha registrats a la capital catalana.\nD’aquesta manera, quan el soroll supera els nivells permesos salta una alarma que avisa el propietari o l’empresa gestora de l’habitatge perquè es posi en contacte amb els turistes i els adverteixi que s’excedeixen. Des d’aquest estiu, 900 d’aquests habitatges van un pas més enllà i disposen d’un servei d’“agents nocturns” que es presenten al pis en qüestió de minuts i demanen amablement als llogaters que acabin la festa o abaixin el to de la veu per garantir el descans dels veïns quan toca.\nDurant els mesos d’estiu van fer 1.300 intervencions. Un 86% de les incidències registrades van ser per sorolls a hores intempestives. Parlem de converses amb un to més alt del compte, de música massa alta... El 14% restant correspon directament a festes nocturnes muntades als apartaments turístics.\nEl punt àlgid va ser el cap de setmana del Sónar, a mitjans de juliol, quan l’equip de serenos de Roomonitor va fer prop d’un centenar d’intervencions en un parell de dies. En conjunt l’agost va ser el mes amb més incidències: es van concentrar gairebé la meitat de totes les alertes de l’any.\nLa iniciativa dels sonòmetres i els serenos va sorgir de l’associació d’apartaments turístics de Barcelona (Apartur) i l’empresa Roomonitor, i en poc temps s’ha estès com la pólvora dins el sector. Els responsables dels 3.594 apartaments –en mans d’unes 600 empreses i propietaris– amb el sistema instal·lat van rebre ahir un nou segell de qualitat denominat WeRespect, mitjançant el qual s’acredita que el pis turístic en qüestió controla les situacions potencialment molestes. “El sector s’ha adonat de la importància de l’autoregulació”, destaca Nacho Suárez, cofundador de Roomonitor. En aquest sentit, el president d’Apartur, Enrique Alcántara, insta a “maximitzar l’impacte positiu i mitigar els efectes negatius”. Per això, a més dels sonòmetres i els vigilants personals, el segell de qualitat també comporta altres obligacions, com ara tenir clarament senyalitzat el timbre d’entrada a l’habitatge als porters automàtics per evitar empipar els veïns més del compte.\nEl mes d’agost va concentrar gairebé la meitat d’incidències relacionades amb l’excés de soroll


Jornada de festa i de reivindicacions - Noticias Especiales - El Periódico Mediterráneo\nJornada de festa i de reivindicacions\nHui és el dia en que els valencians ens reafirmem amb la nostra identitat, i resaltem la diferència cultural d’aquest territori front a la resta de les províncies de l’Estat Espanyol. Tenim per davant tota una jornada festiva a tot el País Valencià, però el que el 9 d’octubre representa és molt més que un dia de festa, commemorem la data en la que es va plantar a la nostra terra la llavor que acabaria germinant amb el que hui entenem com a la nostra identitat cultural i el nostre territori, en resum, les nostres arrels.\nA Xilxes ens sentim plenament identificats amb totes les característiques que ens defineixen com a valencians. La nostra llengua, els costums i tradicions que tant profundament arrelades tenim a la nostra personalitat, a més de la nostra ubicació al sud de la provincia de Castelló, no donen lloc a cap tipus de dubte a l’hora d’emmarcar el nostre sentir com a poble.\nTant es així, que hem creat una programació especial perquè els xilxers i xilxeres puguen gaudir de propostes festives en aquesta data tan assenyalada. L’any passat les danses tradicionals i la muixeranga van ser les protagonistes, mentre que enguany un correfocs, més danses i un concert en la nostra llengua mostren l’essència d’aquesta festivitat.\nAvui és un dia per a recordar la nostra història i l’entrada de Jaume I a València, però també és moment de mirar al futur i de posar de nou damunt la taula reivindicacions històriques com la revisió del model de finançament. Els valencians només demanem al govern de l’Estat igualtat i un tracte just, reivindiquem el que ens correspon, ni més, ni menys. No podem oblidar que eixa situació d’infrafinançament te conseqüències per al benestar de la ciutadania i limita inversions en àmbits tan prioritaris com educació, sanitat o benestar social.\nUna vegada més, el model de finançament també està en el rerefons dels esdeveniments que s’estan vivint a Catalunya, mostra també de noves maneres d’entendre Espanya. El que denominem Espanya es un territori ampli i divers, amb singularitats i identitats pròpies, i clar està que caldrà buscar fòrmules legals que donen cabuda a tota eixa diversitat a través del diàleg i el consens.


Parvulari - Mireia Centre d'EstudisMireia Centre d'Estudis\nInici / Oferta educativa / Parvulari\nEls infants necessiten tocar, experimentar i viure en la seva pell tots els aprenentatges que els transmetem. És per això que l’Escola treballa amb mètodes que potencien la participació activa i dinàmica dels nens i les nenes: racons de treball i tallers on els infants aprenen a treballar amb autonomia i adquireixen un pensament crític, constructiu i creatiu.\nL’estimulació primerenca de les intel·ligències contribueix a posar les bases dels aprenentatges.\nLes activitats escolars inclouen la psicomotricitat, l’educació musical, l’aula interactiva, el teatre i la robòtica. És a l’etapa del Parvulari on l’aprenentatge de les llengües estrangeres és més productiu. Per aquest motiu els idiomes que s’utilitzen són el català, castellà i anglès, posant una especial atenció en l’anglès, en el qual s’ hi inverteix la meitat de la jornada escolar.\nLa relació entre l’Escola i la família és fonamental a Mireia: crea una relació de confiança i respecte en la dinàmica general de l’Escola que beneficia l’educació i la formació dels vostres fills i filles i alumnes nostres.\nHorari:9 h - 12 h i 14 h - 17 h


CCOO convoca vaga a Barcelona Activa davant l'anunci d'acomiadar 100 persones del Servei Públic d’Ocupació - CCOO CAT\nCCOO » Notícies » CCOO convoca vaga a Barcelona Activa davant l’anunci d’acomiadar 100 persones del Servei Públic d’Ocupació\nLa Secció Sindical de CCOO a Barcelona Activa convoca vaga el pròxim 23 de juliol i realitzarà una concentració a les 9 hores davant l’Ajuntament de Barcelona per exigir una solució davant la no renovació de 100 persones, la qual cosa afecta les companyes i els companys i també la ciutadania. CCOO defensa uns serveis públics d’ocupació de qualitat amb personal propi i està en contra de la privatització de les polítiques actives d’ocupació a Barcelona.\nLa direcció de Barcelona Activa ha comunicat que no té cap intenció de renovar ni de contractar més personal temporal per desenvolupar els serveis públics d’ocupació. Uns serveis que formen part de l’activitat estructural de l’empresa i que haurien d’estar desenvolupats per personal propi.\nAquesta decisió suposarà que més de 100 persones que estan contractades actualment no seran renovades i que es deixarà de contractar més de 150 persones que formen part de les borses de treball que es van crear per gestionar els diferents programes que ofereix Barcelona Activa dins la seva cartera de serveis. També es reduiran els programes de formació, orientació i inserció que actualment s’ofereixen a la ciutadania.\nAixí doncs, Barcelona Activa obre la porta al fet que es puguin externalitzar aquests serveis públics, en perjudici de la seva qualitat i precaritzant encara més les condicions laborals dels seus professionals.


Línia del temps literatura catalana s. XII a XIX timeline | Timetoast\nJul 1, 1138\nGuillem de Berguedà (1138 – 1196)\n- És el trobador del qual ens han arribat més textos.\n- 1175 matà a traïció a Ramon Folc III de Cardona que l’havia insultat i humiliat.\n- Va tenir que amagar-se i fugir de Catalunya i fou desposseït del títol de vescomte encara que va heretar les possessions familiars.\n- Tan violentament com va viure va morir, assassinat per un soldat que segurament complia les ordres d’algun dels seus enemics.\nPeriod: Jul 1, 1138 to Jan 7, 1870\nHistoria literatura catalana\nJul 1, 1188\nGuillem de Cabestany (1188-1212)\n- Trobador rossellonès de l'Edat Mitjana.\n- Va ser un home especialment famós per la seva vida, tot i que no se'n coneixen gaires detalls de forma verificable.\n- Fou un home molt agradable en la persona, i molt famós en armes, cortesia i servei.\n- Hi havia en la seva comarca una dama que es deia na Saurimonda, esposa de Ramon de Castell Rosselló.\n- Guillem de Cabestany estimava la senyora per amor, i sobre ella cantava i feia les seves cançons.\nJul 21, 1189\nLiteratura medieval (s.XII-XV)\nAug 16, 1189\n- És la primera poesia lírica culta escrita en llengua romànica (l’occità)\n- És, en la majoria dels casos, d’autor conegut .\n- La poesia lírica culta que s’escriu a Catalunya des del segle XIII al segle XV serà creada en llengua occitana.\n- Pel que fa a la prosa, serà escrita en llatí o en català.\n- Els autors de lírica culta escrita en llatí rebran el nom de POETES. Aquells qui escrivien lírica culta en occità s’anomenaven TROBADORS.\nSep 10, 1200\nLiteratura religiosa i moralitzant\n-El canvi de pensament de l’època medieval a l’Humanisme provocà la reacció dels sectors més involucionistes de l’església catòlica.\n- Això dóna com a resultat una literatura religiosa i moral força interessant.\nJul 1, 1207\n- A l'edat mitjana les cròniques (narracions cronològicament ordenades dels fets que constitueixen la història) estaven fortament subordinades a les creences religioses, al poder polític dels reis i dels senyors feudals i a una expressió narrativa amarada de literatura i de l'ús de recursos narratius, diàlegs, hipèrboles,... DESTAQUEN:\n- Jaume I el Conqueridor\n- Pere el Cerimoniós\n- Ramon Muntaner\n- Bernat Desclot\nJul 1, 1208\n- Va néixer durant la nit de l’1 al 2 de febrer de l’any 1.208, al palau de Tornamira a Montpeller (França).\n- Va ser un rei molt important per Catalunya.\n- Va conquerir moltes terres, per això li deien el Conqueridor.\nJul 1, 1232\n- Va ser un rellevant escriptor, filòsof, místic, teòleg, professor i missioner mallorquí del segle XIII.\n- Va ser el primer autor medieval en fer servir una llengua romànica (català) per transmetre coneixements filosòfics, teològics i místics que fins llavors només s’escrivien en llatí.\n- Es dedicava al conreu de la poesia amorosa\n- Als 30 anys va canviar radicalment la seva vida i es va dedicar plenament al cristianisme\nJul 1, 1259\n- És un trobador vinculat a la casa reial en temps de Jaume I i del seu fill Pere el Gran.\n-De l'obra d'aquest autor es conserven un total de 120 composicions, l'obra més extensa i diversa que es té de cap trobador, de les quals 114 són líriques, 5 narratives i també es disposa d'una llarga col·lecció de poesia moral.\nJul 2, 1287\nBernat Desclot (1287-1289)\n- Va ser historiador, probablement originari del Vescomtat de Castellnou.\n- Escriu la més antiga de les quatre grans Cròniques: Crònica de Bernat Desclot.\n- Se suposa que Desclot era un funcionari reial, ja que utilitza documents dels arxius i se’n serveix amb força coneixement.\n- Hi ha documents on hi podem trobar referències i noms de personatges i servidors del rei, fins i tot d’alguns força humils: correus, joglars...\nJul 1, 1300\nLa narrativa humanista\n- La nova corrent de pensament de l'època va ser l'humanisme, desenvolupat i difós per escriptors i filòsofs.\n- L'humanisme va ser un moviment intel·lectual que va aconseguir el seu màxim desenvolupament en els segles XV i XVI, encara que va tenir importants precursors en el XIV.\nJul 1, 1325\n- Va ser un cavaller i escriptor català. Va escriure la Crònica de Muntaner, que comprèn des de la concepció de Jaume I (1207) fins a la coronació d'Alfons IV d'Aragó (1328).\n- Va pertànyer a l’exèrcit d'infanteria lleugera format per mercenaris aragonesos i catalans: almogàvers. Va ser enviat a Constantinoble per ajudar els grecs a lluitar contra els turcs, sota el lideratge de Roger de Flor.\nJul 1, 1340\n- Ferran Sayol, funcionari de la Cancelleria Reial, l’introdueix en la institució.\n- Va ser notari de la reina i escrivà del que seria Joan I el Caçador.\n- Vida funcionarial plena d’entrebancs.\n- 1388: processat per les pressions de Barcelona i València contra els funcionaris.\n- 1390: Rehabilitat per la reina na Violant de Bar.\n- 1396: Els funcionaris tornen a ser processats i empresonats sospitosos de conspirar contra Joan I.\nJul 1, 1382\nPere III el Cerimoniós (1382-1385)\n- Ell fou designat hereu del seu pare a la Corona dAragó.\n- Escriu una de les quatre grans Cròniques.\n- Es basa en el regnat dAlfons el Benigne i del seu fill, Pere el Cerimoniós.\n- Està escrita de manera autobiogràfica però va ser escrita pels seus escrivans.\n- El seu estil és molt acurat i correcte.\nJul 1, 1400\nLa poesia medieval\nLa poesia medieval (1400-1499)\n-A partir del s. VIII, el català es forma com a llengua oral i escrita a partir dels XI-XII (textos jurídics i religiosos).\n- A partir del s. XIII es produeix el naixement de la literatura medieval catalana.\n- Entre XIII i XIV es desenvolupa la prosa amb intencions i temes molt variats.\n- La poesia en aquesta època és conreada en occità ja que la literatura en occità anomenada literatura trobadoresca té gran prestigi (trobadors - joglars).\nJul 1, 1401\nNovel·la cavalleresca (1401-1499)\n- És un gènere narratiu en prosa .\n- Un heroi de ficció, és a dir ni històric ni llegendari. Aquest heroi personifica l’ideal cavalleresc. ( fidelitat, menyspreu al sofriment i a la mort..)\n- L’ heroi busca difícils justes per posar a prova el seu valor.\n- Un temps de pau relativa deixava els cavallers sense feina.\n- Els cavallers s’apuntaven a torneigs, buscaven senyors perquè els donessin feina.\nJul 1, 1410\n- Ell era Senyor de Murla i Benibraf.\n- Anglaterra, va traduir el poema del segle XII ,Guy de Warwick.\n- Va escriure lletres de batalles, on va participar.\n- 1433 és nomenat cavaller.\n- Tirant lo Blanc\n-Les fonts d'inspiració de l'autor són dos: Lectures:clàssics, Ramon Llull, cròniques, Ausiàs March, contes orientals...\nExperiències personals :viatges, batalles,aventures...\nJul 1, 1501\nLiteratura moderna (s.XVI-XVIII)\nLiteratura moderna (1501-1799)\n- Període que va desde el s.XVi fins a finals del s.XVIII.\n- L'expansió de l'humanisme italià prèn com a base els tres moviments artístics i literaris de l'Edat Moderna:\n- Renauxement (s.XVI)\n- Barroc (s.XVII)\n- Il·lustració i Neoclassicisme (s.XVIII)\nJul 1, 1505\nPere Serafí (1505-1567)\n- Poeta que també va rebre la influència d’Ausiàs March i de la lírica trobadoresca.\n- Va alternar l’idealisme amorós amb el ausismarquisme.\nJul 1, 1510\nCristòfor Despuig (1510-1574)\n- Va escriure els “Los Col·loquis de la insigne ciutat de Tortosa”, possiblement l’obra catalana en prosa més interessant del segle XVI.\n- En la seua obra parla sobre els problemes polítics,religiosos, històrics i socials de l'època de Tortosa i Catalunya en general.\n- És important la defensa que Despuig fa sobre l’ús del català.\nJul 1, 1579\nFrancesc Vicent Garcia(1579-1623)\n- Conegut com el Rector de Vallfogona.\n- És el primer gran escriptor de la lectura barroca.\n- La seva obra, abraça tots els gèneres : poesia, teatre i prosa.\n- Va inaugurar una escolaliterària es va conservar la seva vigència fins ben entrat el segle XIX.\nJul 1, 1601\n-Moviment artístic caracteritzat per la seva visió desenganyada, escèptica i pessimista de la realitat.\n- El segle XVII és una època de crisi i decadència.\n- Espanya es troba governada pels Àustries (Felip III, Felip IV i Carles II) i perd l'hegemonia política i militar.\n- Les dificultats econòmiques provoquen un descontentament general.\n- Descendeix la població espanyola a causa de les crisis\n- Augmenten les diferències entre els diferents estaments\nJul 1, 1700\n- Predomina la raò.\n- Busca donar resposta a les necessitats i inquietuds estètiques de la nova classe social dominant, la burgesia.\n- Ho farà inspirant-se en el món grecoromà.\nJul 1, 1746\nJoan Ramis (1746-1819)\n- Escriptor, historiador i jurista, és un dels personatges fonamentals de la cultura menorquina i un autor cabdal per a la literatura catalana del segle XVIII.\nJul 1, 1801\nLiteratura de la Renaixença (s.XIX)\nLiteratura de la Renaixença (1801-1899)\n- És un moviment cultural que pretèn la recuperació de la llengua i la literatura catalanes després de segles de “decadència” cultural.\n- El programa literari: Recuperar l’ús de la llengua en els àmbits culturals i literaris. Enllaçar amb la tradició medieval.\nConrear en els diferents gèneres.\nRestablir els Jocs florals.\nLa Renaixença comença amb la publicació de “La Pàtria” de Bonaventura Carles Aribau el 1833.\nEl 1859 es van inaugurar els Jocs Florals\n- Origen: Pèrdua de la fe en la raó.\n- Dona prioritat al sentiment, el jo interior i, en conclusió, a l'individu. - Exaltació de la sensibilitat, imaginació, passions en contraposició a l'harmonia i càlcul de les normes neoclàssiques.\n-Es pinta i s'escriu en funció de les idees i els sentiments.\n- Corrents paral·leles: llibertat en l'art, llibertat individual que exalta el liberalisme i la llibertat dels pobles que defensa el nacionalisme.\nJul 1, 1840\n- Corrent artístic, pretén plasmar la realitat de la forma més exacta possible a les obres d'art.\n- Caracteritzat per la recerca de l'objectivitat i el rebuig al món de la fantasia i dels somnis.\n- Representació de la realitat el més acurada possible, sense embellir-la.\n- Els temes són contemporanis de la seva època, i solen mostrar una critica social.\n- Fa un ús minuciós de la descripció, per a mostrar perfils exactes dels temes, personatges, situacions i fins i tot llocs.\nMay 6, 1845\n- Ruptura radical amb la preceptiva neoclàssica.\n- Rebutjava les tres unitats clàssiques.\n- Proposava la barreja del tràgic i el còmic.\n- Escenografia aparatosa, passió...\n- Punt angèlic i diabòlic alhora.\n- Viu intensament.\n- Gènere més utilitzat al teatre romàntic.\n- Recreació nostàlgica del passat medieval.\n- La història no és l’eix principal.\n- Fou utilitzat per l’anglès Shakespeare.\n- És el gran poeta de la Renaixença (segleXIX) i el creador de la llengua literària moderna.\n- El 1874, seguint uns consells mèdics que lirecomanaven aires de mar, es va embarcar coma capellà en un vaixell de vapor de la companya Transatlàntica.\n- Del 1879 al 1893, va residir com a capellà de la família en el palau del Marquès de Comillas, on va poder dedicar-se plenament a la creació literària.\n- Va estudiar dret\n- Va començar la seva vida com escriptor amb castellà, però va passar al català gràcies al triomf de verdaguer i de Guimerà als Jocs Florals\n- Entre el 1905 i 1913 tradueix algunes obres teatrals\n- Primer gran novel·lista català de la Renaixença\n- Va rebre Premis:\nJocs Florals ( 1879 ): Sor Sanxa .\nJocs Florals ( 1880 ): Isabel de Galceran .\nJocs Florals ( 1884 ): L'Escanyapobres .\nHomenatge a la seva trajectòria ( 1925)\n- El naturalisme va ser un moviment que va sorgir fins a finals de segle XIX .\n- Ha de ser una articulació organitzada d’observacions sobre les combinacions espontànies de la vida.\n- Segons els naturalistes, totes les accions humanes són producte de lleis fisiològiques fatals: la llei de l’herència i la llei del medi ambient.\n- L’estètica del Naturalisme es basa , en el precepte heretat del realisme que la novel·la havia de ser objectiva i impersonal.


Publicat el Dijous, 10 Mai 2018 17:00\nPublicat el Dilluns, 30 abril 2018 09:40\nPublicat el Divendres, 27 abril 2018 11:40\nProp de quatre-cents empresaris, directius i representants institucionals assistiran aquest vespre a La Nit de l’Empresa de la Federació d’Empresaris del Gran Penedès que se celebrarà a la Finca Mas Solers de Sant Pere de Ribes. El veredicte del jurat dels Premis FEGP es donarà a conèixer en el decurs de la vetllada. A més, es proclamarà l’empresa de l’any, amb el Gran Premi FEGP. A banda, els col·lectius Dones d’Empresa i Joves d’Empresa descobriran els seus Premi Estela Dona Emprenedora i Premi Jove Emprenedor, respectivament.\nPublicat el Dimarts, 24 abril 2018 18:01\nL’Alt Penedès és la dotzena comarca catalana amb més avantatges competitius, segons l'Índex de Competitivitat Territorial presentat aquest dimarts per la Federació Empresarial del Gran Penedès (FEGP). La comarca va tornar a recuperar l'any passat part de la competitivitat perduda durant la crisi econòmica i va escalar una posició respecte a l'any anterior. La puntuació obtinguda va ser de 39,3 sobre 100, el valor més alt en la sèrie iniciada el 2009.\nPublicat el Dimecres, 18 abril 2018 13:55\nEl Penedès és un territori molt sensible paisatgísticament, per la seva població i la seva distribució territorial. A més, hi ha una oferta enològica única i existeix la por d'acabar amb ella. Des de CIMALSA, empresa pública de la Generalitat que promou el complex logístic del Penedès, han fet un esforç per minimitzar els efectes negatius, per això el projecte s’està desenvolupant tan lentament.


Més de 700 atletes solidaris ja s'han inscrit al Vinya-Cross de diumenge - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMés de 700 atletes solidaris ja s'han inscrit al Vinya-Cross de diumenge\nL'estrena de la prova de 21 km s'afegeix a l'interès creixent per participar en les curses de 5 i 10 km\nlluís cuberes i martí 14.11.2019 | 23:33\nLa sortida de les proves de 5 i 10 km del Vinya-Cross es preveu més multitudinària que mai aquest diumenge arxiu/mireia arso\nLa sortida de les proves de 5 i 10 km del Vinya-Cross es preveu més multitudinària que mai aquest diumenge\nNou rècord d'inscripcions assolit! Diumenge, la cinquena edició del Vinya-Cross de l'Oller del Mas tindrà, almenys,720 corredors, atrets per la possibilitat de fer esport en plena natura en benefici d'altri que ofereix la prova manresana. Una xifra de participants que podria ser superior, ja que ahir l'organització esperava esgotar l'oferta de 800 places disponibles entre avui i dissabte. Un nou èxit dels seus impulsors, en un context de pèrdua de corredors en la majoria de proves atlètiques per l'excés d'oferta.\nLa creació d'una prova de 21 km i 600 m de desnivell positiu acumulat ha despertat l'interès de més de 80 atletes. Lògicament, però, els recorreguts de 5 i 10 km aplegaran el gruix dels participants. Ahir, gairebé 350 corredors ja havien formalitzat la seva inscripció a la prova de 10 km, mentre que 290 esportistes havien optat pel caràcter estrictament participatiu del recorregut de 5 km, que es pot fer corrent o caminant.\nDescobrir la serra de Montlleó\nEl principal al·licient que ofereix el recorregut de 21 km és la descoberta dels paratges més atractius de la desconeguda serra de Montlleó. Toni Martín Bravo ha ideat un circuit que «en el 70% recorre pistes rurals i en el 30% transita per senders i corriols».\n«Després d'un tram inicial que coincideix amb el dels altres dos circuits, els corredors hauran d'encarar un tram de pujada contínua de 350 m de desnivell positiu fins al cinquè quilòmetre. És la part més dura del circuit», explicita Toni Martín Bravo.\nA continuació, el traçat seguirà el curs de la riera de Guardiola o de Cornet i permetrà descobrir el gorg de l'Oller i el gorg Salat de Cornet, així com l'obaga de l'Otzet, mentre es gaudeix d'espectaculars vistes del massís montser-ratí. El circuit s'endinsarà, tot seguit, per pistes rurals, a la serra de Montlleó, per conduir els corredors fins a la riera de Rajadell.\nEl cingle dels Esparvers, el gorg del mateix nom i el de les Escaletes posaran el colofó als atractius paisatgístics del circuit, per retornar a l'Oller del Mas resseguint la traça del Camí de Sant Jaume.\nLa inclusió del circuit de 21 km a l'oferta del Vinya-Cross ha propiciat que, enguany, es facin dues sortides diferenciades. Així, diumenge al matí, a dos quarts de deu, s'iniciarà la nova prova de 21 km, mentre la multitudinària sortida de les curses de 5 i 10 km es continuarà fent a les deu.\nLes inscripcions telemàtiques es van tancar anit. Tot i això, els interessats que encara no l'hagin tramitat, poden fer-ho avui o demà, de forma presencial, a Bravo Running (c/ del Bruc, 39), de 10 a 13.30 h i de 17 a 20.30 h. L'organització emfatitza que no és possible ampliar el nombre de participants per raons logístiques. Per tant, una vegada esgotades les 800 places disponibles, es tancarà el termini d'inscripcions.\nCórrer per la formació dels joves\nEnguany, tots els diners recaptats es destinaran al projecte de beques de formació per a nens i joves en risc d'exclusió social liderat per la Fundació del Convent de Santa Clara. La Caixa, a través de la seva obra social, i Constructora del Cardoner són els patrocinadors principals del Vinya-Cross.


Psiquiatria i Psicologia | Hospital Sant Joan de Déu\nAtenem la salut mental de nens, nenes i adolescents integrant l'aspecte humà amb els nous avenços científics.\nL'Àrea de Salut Mental de l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona ofereix una assistència integral, multidisciplinària, innovadora, especialitzada i de referència en salut mental a la població de menys de 18 anys i a les seves famílies. Aquesta assistència la portem a terme des del compromís, el respecte i l'eficiència, integrant tots els nivells assistencials.\nComptem amb més de 40 anys d'experiència i els nostres professionals estan altament formats i capacitats per donar una resposta als problemes de salut mental que presenten els nens i adolescents.\nLes unitats d'especialització clínica en salut mental atenen trastorns complexos i problemes emergents que requereixen uns coneixements especialitzats:\nTrastorns del neurodesenvolupament.\nTrastorns de l'espectre autista i de la comunicació social.\nTrastorn per Dèficit d'Atenció amb Hiperactivitat (TDAH) greu, secundari o amb comorbiditat.\nPsicopatologia 0-5 anys.\nConductes addictives tòxiques i comportamentals.\nTrastorns de la conducta alimentària i patologies afins.\nTrastorns psicòtics i afectius greus.\nLa nostra experiència i compromís social\nL'experiència adquirida i el nostre compromís social ens ajuden a innovar i difondre els coneixements obtinguts amb l'especialització.\nLa continuïtat assistencial\nTreballem de forma transversal amb tots els dispositius de la xarxa de Salut Mental i els serveis pediàtrics hospitalaris per vincular el pacient i la seva família, i aconseguir la coherència i continuïtat assistencial necessària.\nEl treball hospitalari\nLes activitats que portem a terme a l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona complementen l'assistència que ofereixen els recursos de la Xarxa de Salut Mental Comunitària de Catalunya i dels diferents serveis pediàtrics intrahospitalaris, donant també suport als professionals.\nLa nostra col·laboració amb altres serveis de l'Hospital\nComptem amb la Unitat de Salut Mental en patologies pediàtriques, que atén nens i adolescents que pateixen altres trastorns i que a més requereixen atenció psiquiàtrica i psicològica. Participem en els programes hospitalaris següents:\nUnitat funcional d'atenció als abusos sexuals a menors.\nOnco-hematologia, TCE, Nefrologia.\nPKU, implant coclear, micròtia.\nSuport psicològic i psiquiàtric a la maternitat (atenció a la dona).\nAtenció a la cronicitat.\nSalut emocional i conducta: l'impacte de la pandèmia en infants\nEsther Via Virgili, psiquiatra i investigadora de l'estudi EmCoVID19 (Emocions i Conducta durant la COVID-19), dut a terme per l'Àrea de Salut Mental de l'Hospital Sant Joan de Déu, explica els efectes emocionals en els menors durant el confinament.\nL'autisme en les nenes, les adolescents i les dones passa desapercebut i això fa que tinguin menys oportunitats de rebre l'acompanyament i l'ajuda que necessiten.\nAquests suports es basen en agendes visuals, siguin imatges reals, pictogrames o paraules, i en temporitzadors.\nEl risc de fractura òssia en edat prematura és una de les conseqüències greus.\nEn aquest monogràfic parlem del suïcidi i la seva prevenció, una necessitat i una obligació que tenim com a societat, perquè es tracta de morts evitables.


EDITORIAL: MANCA DE RECURSOS HUMANS PER DONAR RESPOSTA A LES NECESSITATS CIUTADANES -\ngen. 27, 2020 Editorial, Ordre públic\nDes de principis del mes de novembre de l’any passat, quan arriba la nit del divendres, els retrovisors dels cotxes aparcats als voltants del Parc Mariona ja tremolen. Una colla de brètols, després de sortir de la discoteca, es dediquen a arrencar retrovisors i a provocar aldarulls. Sempre el mateix dia i al mateix lloc: la nit del divendres al dissabte, al carrer del Primer de Maig, al costat de la Be Disco i del Parc Mariona, on habitualment, per continuar la festa ja fora de la discoteca, se celebra un botellón que acaba amb els desperfectes esmentats a desenes de vehicles. Els vàndals arrenquen els retrovisors dels cotxes aparcats a la zona i fins i tot han arribat a entrar en un camió i saquejar-lo. El matí del dissabte, desenes de vehicles mostren els efectes de les bretolades comeses per aquesta gent durant el seu trajecte cap a l’estació de tren.\nQualsevol detectiu ho tindria molt senzill per enxampar uns delinqüents que sempre cometen els mateixos actes vandàlics al mateix lloc, el mateix dia i a la mateixa hora. La constància i repetició d’aquestes destrosses ens fan preguntar per què la Guàrdia Urbana del municipi no va prendre immediatament les mesures de vigilància necessàries per evitar que es repetissin aquests atemptats als propietaris dels vehicles estacionats a les rodalies del barri del Canal.\nNomés la manca de prou mitjans per cobrir aquesta vigilància en pot ser la causa. Per pal·liar aquesta deficiència, l’alcalde de la vila es va reunir amb el cap dels Mossos d’Esquadra de Sant Feliu de Llobregat per reclamar la col·laboració d’aquest cos en la seguretat d’aquesta zona. Com a resultat, una patrulla de la policia catalana s’ha afegit al dispositiu de seguretat que la Guàrdia Urbana desplega durant els caps de setmana a l’espai del Parc Mariona, fet que ha evitat la repetició de les bretolades que han patit els veïns durant els darrers dos mesos.\nConfiem que aquesta preocupació per l’increment de la seguretat a la vila es confirmi amb la incorporació de nous efectius a la plantilla de la Guàrdia Urbana. Una ampliació i reestructuració que no es pot continuar ajornant, perquè ja fa temps que els molinencs pateixen problemes de desatenció en seguretat i servei públic.\nLa plantilla de la Guàrdia Urbana, però, no és l’única insuficient. Altres departaments del nostre Ajuntament pateixen una escassedat de personal crònica que els impedeix oferir un servei més diligent als molinencs en les seves gestions amb l’Administració local. Fins ara, s’han dut a terme petits pedaços, com ara la incorporació de set auxiliars administratives amb contractes temporals, gràcies als Plans d’Ocupació de la Generalitat de Catalunya, i dues persones contractades amb la col·laboració de la Conselleria d’Afers Socials i Famílies per desenvolupar tasques d’educador social i de sociòleg. Aquestes altes, que s’anuncien com a ampliacions de la plantilla, en realitat només són les substitucions d’antigues baixes. Solament tapen un forat provisionalment i no augmenten el capital humà de l’estructura dels serveis municipals.\nEl relleu dels càrrecs de confiança –persones que sense haver passat cap prova o oposició han estat escollides a dit per algun dels dirigents dels partits que formen part de l’equip de Govern municipal– ha anat més ràpida que l’ampliació de la plantilla. En el Ple municipal del mes de desembre es van rellevar tres càrrecs de confiança heretats d’anteriors governs per substituir-los per nous càrrecs de confiança del Govern actual. La tria d’aquests professionals, escollits seguint criteris polítics i no tècnics, és del tot arbitrària i no democràtica. Els partits de l’oposició, els quals, quan formaven part d’anteriors governs, havien actuat seguint els mateixos criteris, han expressat el seu desacord amb els càrrecs i la seva retribució, i han defensat la capacitat professional dels acomiadats. És un cercle viciós.\nLa pèrdua de recursos humans per assistir amb suficiència els serveis públics dels molinencs no és responsabilitat única de l’actual Govern, sinó també de tots els grups polítics que han format part del Govern municipal els darrers anys. Aquest és un problema que fa molt que s’arrossega i que, equip de govern rere equip de govern, no s’acaba de solucionar del tot… fins al punt que els molinencs ja ens hem adaptat a una certa precarietat que caldrà corregir en un futur immediat.\nEl Llaç N.562_Gener 2020_Editorial


El secret de Midas | El Fil de les Clàssiques\n← The European Certificate for Classics: Vestibulum Juli Cèsar: el conqueridor assassinat →\n18 thoughts on “El secret de Midas”\nJudith M. Barranco 15 març 2013 at 09:48\nAl treball de les diapositives que vam fer, a mi em va tocar fer-ho sobre el secret de midas, és a dir, ja sabia qui era.\nEl favor que li va concedir va ser que tot el que toques és convertís en or.\nEs va veure obligat a demanar-li que sisplau el tornes com era abans,Bacus el va tornar com era abans i li va treure el do que li havia atorgat.\nSi que va existir el rei Midas.\nPerque no continui cobert d’aquell or, li va dir que fos al riu Pactolos, i que fes el camí en sentit contrari al corrent de l’aigua i turons que hi ha a la ribera fins que arribes a la deu del riu; allà que poses el cap sota l’aigua escumejant de la font i que rentès el seu cos i la seva culpa.\nmacus 15 març 2013 at 09:50\nel mite de mides tratava d’un home molt avar que volia acumular molts diners i volia mes or i mes or\nper aixo li van donar el poder v que tot el que tocava es convertia en or\nun dia va donar un peto els seus fills es va convertir en una estatua daurada es va arrepentir hi va dir son mes important la familia que els diners\nmacus 15 març 2013 at 09:56\nmides de castig es va convertir en pepites d’or\nalexandre 15 març 2013 at 10:53\n-El poder de que tot el que toqués es convertís en or.\n-Va tindre que anar al riu Pactolos i fer el camí en sentit contrari al corrent de l’aigua pels turons que hi ha a la ribera fins que arribès a la deu del riu; allí posses el cap sota l’aigua escumejant de la font i que es rentes el seu cos i la seva culpa.\n-Que al riu hi ha una substancia de color semblant al or.\n-Portar orelles de asne.\nFer un forat al terre i dir el seu secret.\n-El personatge d’un refrant.\nbalart.andrea0920 15 març 2013 at 19:57\nMidas era un rei de Frígia seguidor de Bacus, un dia va rebre a Silé borratxo i el va lliurar al déu Bacus, aquest li va concedir el do de que tot el que toqués es convertís en or. Aviat tot allò que tocava es transformava en or, fins i tot el menjar. Midas va suplicar a Bacus que li tregués aquets do i Bacus li va dir que tenia que fer camí en sentit contrari al corrent de l’aigua pels turons fins arribar a la deu del riu, allà havia de posar el cap sota una font i rentar el seu cos. Així ho va fer i el do va desaparaguer. Midas va aborrir les riqueses i va habitar en el bosc, venerant a Pan. Un dia aquest va retar a Apol·lo, tots dos van fer tocar els seus instruments però va guanyar Apol·lo. Midas no hi va estar d’acord i Apol·lo lo va convertir les seves orelles en las de un ase. El seu barber quan ho va veure va prometre no dir-ho a ningú, però com que era incapaç de callar, va fer un forat al terra,i ho va explicar, després va tapar el forat. En aquell lloc i va crèixer unes canyes tremoloes, que quan van ser madures van explicar el secret del rei Midas.\n– Que vol que li fassi senyor, lo de sempre?- va dir el barber agafant les tisores\n– si d’acord però promet-me que tot el que vegis no li diràs a ningú- va dir el rei avergonyit\n– no se a que es refereix majestad, però d’acord si vosté ho diu, li prometo- el barber que no entenia res del que passava va treure-li les tiares de porpra al rei. Aquest es va tapar les enormes orelles amb les mans\n– que fa? Estiguis quiet!! – el barber indignat perquè no podia fer bé la seva feina, va intentar treureli les mans de les orelles i quan ho va fer va deixar anar un crit d’espant\n– li he dit- va dir el rei amb un colors a la cara- el barber se les va mirar de dalt a baix i llavors va esclatar a riure- no rigui això m’ho va fer Apol·lo perquè no vaig estar d’acord amb la seva victòria.\n– Apol·lo és així majestad no hi podem fer-hi res- va dir el barber aguantant-se el riure. Quan va haver acabat el barber va anar al bosc, tenia que dir-ho algú, però com que ho havia promés va decidir no dir-ho a ningú. I així ho va fer, va excavar un forat al bosc i va explicar el secret, després el va tapar i se’n va anar cap a casa satisfet. El que no sabia es que al cap de dos mesos hi creixerien unes canyes tremoloses, que quan foren prou madures, ho xerrarien tot.\nIrina 15 març 2013 at 20:00\nEl secret del rei Midas que vol amagar al seu barber són les seves orelles. Bacus després de que Midas li portés a Silè borratxo, li va dir que li concediria el do que ell volgués i ell va dir que volia convertir en or tot allò que toques. Midas cansat de convertir tot en or, fins i tot el menjar, va suplicar a Bacus que li tregués aquest do i aquets li va dir que tenia que fer camí en sentit contrari al corrent de l’aigua pels turons fins arribar a la deu del riu, allà havia de posar el cap sota una font i rentar el seu cos. Després d’haver eliminat aquest do Midas va habitar en el bosc, venerant a Pan. Un dia en una contesa musical entre Pan i Apol·lo, va guanyar Apol·lo però Midas no hi va estar d’acord i per això va rebre com a càstig del déu unes orelles de ase. Ell avergonyit per les seves orelles se les va tapar amb unes tiares de porpra, però el seu barber ho va veure. Tot i així va prometre no dir-ho a ningú, però com que era incapaç de callar, va fer un forat al terra,i ho va explicar, després va tapar el forat. En aquell lloc i va crèixer unes canyes tremoloes, que quan van ser madures van explicar el secret del rei Midas.\n– Bon dia barber- va dir el que rei no feia massa bona cara\n– li sembla bé que li talli els cabells apart de pentinar-li?- a Midas no li semblava bé però estava segur que sinó s’els tallava correrien rumors pel poble de que algú amagava\n– d’acord- el barber li va treure la tiara de porpra que duia posada i al moment les orelles que estaven una mica aixefades es van desplegar i el barber se les va mirar amb espant\n– però que és això?- va dir amb els ulls oberts com taronges\n– això és el càstig que m’ha fet Apol·lo per no admetre la seva victòria\n– quina mala sort majestad- deia el barber aguantant-se el riure\n– ni se li ocurreixi riure perquè sinò el faré matar aquí mateix! I si diu una paraula, s’enrecordarà de mi!\n– Tranquilitzis majestad, ni riure ni xerraré li prometo- va dir el barber espantat, perquè no volia morir tan jove\n– estic tranquil però com se li ocurreixi xerrar el que no estarà pas tranquil seràs tu!- va dir el rei col·lèric. El barber va acabar el més depresa que va poguer. Després però va anar al bosc i va fer un forat allà ho va xerrar tot, no s’hi podia estar de xerrar-ho així que a preferir dir-li a ningú que no dir-li a algú del poble. Quan van passar dos mesos, en el forat van créixer unes canyes tremoloses que ho van xerrar tot.\nYasmina Berkane Pais 16 març 2013 at 14:03\nEl rei Midas era el rei de Frígia, jo ja havia sentit aquest mite, sobretot per l’expressió que s’utilitza per algú que té molta sort, ja que tot el que toca ho converteix en or. Midas era seguidor del déu Bacus, també conegut com Dionís (déu del vi, la vinya, el teatre, les festes…)\nEl seu secret només el sabia el seu barber i era que tenia orelles de ase, ja que no estava d’acord en que Apol·lo guanyes a Pan en una “batalla” musical, així que el déu Apol·lo el va castigar.\nAbans d’aixo el déu Bacus li va concedir al rei Midas que tot el que toques es convertís en or, però Midas es va adornar que això no era tan bo, ja que no es podia ni alimentar ni beure. Va maleir les seves riqueses i va demanar perdó a Bacus. Aquest li va dir que anés al riu Pactolos, i fes el camí en sentit contrari al corrent de l’aigua, després havia de posar el cap sota l’aigua i així rentaria la seva culpa. I el seu do de convertir-ho tot en or va desaparèixer.\nAquí deixo el meu diàleg entre el barber i Midas parlant del secret del rei:\n– Hola, molt bon dia majestat – Va dir el barber.\n– Hola, barber, menys mal que ha arribat, el necessitava d’urgència – va respondre el rei Midas.\n– Dons ja estic aquí, que desitjava majestat?\n– El de sempre senyor barber, però abans li he d’explicar una cosa- el rei Midas li va explicar el seu secret perquè no es sorprengués al veure-ho ell mateix.\n– QUE TÉ ORELLES D’ASE? Però majestat, s’ha tornat boig? Està malalt o no ha dormit prou bé?- Va contestar el barber després de la confessió del rei.\n– Senyor barber, com s’atreveix a parlar així al mateix rei Midas, tingui respecte, tot el que li dic és veritat, però no li pot explicar a ningú, li demano si us plau- Va contestar enfadat el rei.\n– D’acord majestat, el crec i no li juro que no ho explicaré a ningú, i menys d’aquesta regió- Va prometre el senyor barber.\nDesprés aquest curt diàleg van passar uns dies i el barber veia que no podia aguantar sense explicar el secret del rei Midas, però no volia traicionar la confiança del rei. Així que se li va ocórrer una gran idea. Va anar al bosc, va fer un forat i va explicar el secret allà, després de la seva confessió va tornar a tapar el forat.\nFins aquí tot anava perfecte, però un bon dia, al mateix lloc del bosc on el barber va explicar el secret del reia van començar a créixer unes canyes que van explicar el secret del rei Midas a tothom que passava per allà.\nMargalida Capellà Soler Post author 17 març 2013 at 07:42\nEstaria bé que féssiu el diàleg en una recreació actual d’aquest mite!Crec que hi ha molts reis Midas encara!\nTambé hauríeu de buscar pervivència en establiments, carrers, perfums…\nNo us oblideu de visionar i d’explicar l’episodi de The Muppets, així com de respondre totes les preguntes plantejades!\nJordi Morancho 19 març 2013 at 08:29\nMidas era tan avaricios que Bacus li va oferir el poder de tot lo que toqui en or perque si toques un ser estimat deixes de ser tan avaricios.\nArnau Alvarez 19 març 2013 at 08:35\nEs una bona lecció de que no pots ser avariciós ell volia tenir molt d’or i Bacus li va concedir aquest desig,llavors tot el que tocava es convertia en or,fins que li va donar un peto al seu fill i el va convertir en or, aleshores e va donar comte del gran error que havia comes.\nMarta Verde 19 març 2013 at 10:39\nSilè, tutor del déu Dionís, es va perdre un bon dia. Havia begut massa i i rondava sense direcció fins que un dels criats de rei Midas se’l va trobar. Midas, que era un rei bo, va tenir cura de Silè durant 10 dies i després el va conduir fins a Dionís, que va saltar d’alegria en veure que el seu estimat tutos era sa i estalvi. Com a recompensa, Dionís va dir a Midas que li concediria allò que vulgués.\nEl monarca va respondre que li agradaria que tot allò que toquès es convertís en or, desig que Dionís va satisfer immediatament.\nMidas va posar a prova el seu nou do. Va tocar una branca de roure i es va convertir en or; va tocar una pedra i va passar el mateix. Quan Midas va tornar a la cort, va ordenar que li preparessin un banquet per celebrar-ho. En tocar el menjar, però, va descobrir trist que els aliments també es convertien en or i no va poder menjar ni beure. N’hi va haver que van dir que fins i tot havia convertit en or la seva pròpia filla per accident.\nMidas, tement que moria desnutrit, va anar a trobar a Dionís i li va suplicar que li retirés el do. El déu va tenir pietat del rei i hi va accedir. Li va dir que perdria el do si es rentava en un riu concret. Així ho va fer Midas i des d’aleshores en aquell riu s’hi pot trobar or.\nMidas va decidir que ignoraria la riquesa. Es va traslladar al camp i es va convertir en un seguidor del déu Pan.\nUn dia Pan, va desafiar a Apol·lo a participar en un concurs de música, òbviament tots van dir que tocava millor que Pan, tret de Midas, que va afirmar que Pan el superava. Com a càstig, Apol·lo li va fer crèixer unes orelles d’ase. Per provar d’amargar-les, Midas va començar a dur turbant. L’única persona que coneixia el seu secret era el barber. Midas va jurar que el castigaria si ho explicava a algú, però el barber notava que si no ho explicava, rebentaria, i aleshores va fer un clot a terra on va xiuxiuejar: “El rei Midas té orelles d’ase”.\nAl cap d’un temps, uns joncs que havien crescut en el forat van xiuxiuejar el secret a l’herba. L’herba ho va murmurar als arbres i els arbres als ocells, que es van posar a cantar “El rei Midas té orelles d’ase” tan fort que tothom que hi passés ho podia sentir.\nClàudia Cazaux Cuberas 19 març 2013 at 10:41\nEl secret de Mides és que el rei Midas té de les orelles d’un ase.\nLi va concedir el favor de que tot el que toques és convertís en or.\nEl rei Midas si que va existir, era el rei de Frígia, fill de Gòrdios I.\nRep el càstig de tenir orelles d’ase\nEl seu secret només el sabia el seu barber. El seu barber quan ho va veure va prometre no dir-ho a ningú, però com que era incapaç de callar, va fer un forat al terra,i ho va explicar, després va tapar el forat. En aquell lloc i va crèixer unes canyes tremoloes, que quan van ser madures van explicar el secret del rei Midas.\nJordi Morancho 21 març 2013 at 13:21\nFou un rei molt efeminat deixeble d’Orfeu i promotor del culte a Dionís. A la seva riquesa proverbial s’al·ludeix en una història de la seva infància, que diu que les formigues portaven grans de blat com a símbol de la seva futura riquesa, però sobretot per un fet mític: Un dia, Silè, havent begut més del normal, es va perdre i va anar a parar a les terres de Mides, que el recullí i li oferí la seva hospitalitat. Dionís, que el buscava, el va trobar allà i per agrair a l’amfitrió el haver-lo allotjat, li atorga un desig,\nDespres va tocar al seu fill amb un peto y el convertir en or i es va arrepentir de lo que va fer.\nAlex Aguilera 21 març 2013 at 20:25\nEl rei Midas va ser un rei de Frigia que va governar en el període entre el 740 a. C. i el 696 a. C., aproximadament, era fill de Gòrdios I.\nUna vegada li va tornar Silè, el déu Bacus li va concedir el que ell volgués i ell li va demanar que es convertís en or tot allò que toqués. Una vegada es dòna compte que tot el que es duia a la boca es convertia en or, va demanar perdó a Bacus, i Bacus li va dir que tenia que anar a un riu i ficar-se a l’aigua.\nAvui sabem que el rei Mides, va existir realment i que es correspon amb un dels primitius monarques de Frígia. Va ser fill de Gordio, sota el seu govern, entre l’últim terç del segle VIII aC i començaments del segle VII aC, els frigis van aconseguir la seva etapa de major esplendor.\nEn aquest mite, el fenomen natural, seria quan el rei Mides es mulla amb l’aigua del riu i des de aquell moment el riu, encara, hi ha or.\nEl rei Midas, per haver decidit contra Apol·lo, es castigat amb unes orelles de d’ase. El seu secret, solament el coneixia el seu servidor, la persona que s’encarregava de tallar-li el cabell. Aquest, el seu servidor, va anar a un lloc solitari, va fer un forat, ho va explica en un paper i ho va enterrar. Un any desprès, tothom es va enterar de com eren les orelles del rei Midas.\nVet aquí una vegada, un rei, molt ambiciós que va demana al déu Bacus el do de poder tenir per ell tot l’or del món. Però, un dia es va decidir contra Apol·lo i el déu enfadat, li va donar orelles d’ase. Molt avergonyit, ho va amagar, però solament el seu barber, sabia el seu secret.\n– Senyor! Però que es això que teniu aqui! Què us ha pasat?\n– No es cosa teva barber! Tu fes el que sempre fas i desprès jo et pagaré el que et dec.\n– Molt bé senyor, però es que em fa molta gràcia! Ai! Quant s’ho expliqui als meus amics…\n– Ni ho pensis! Com s’ho diguis algú, preparat!\n– Ningú ho sap? Això és increible! Un miracle! No se si podre no dir-ho a ningú…\n– Més et val! I ara acaba el que estabes fent!\n– Si senyor! Ara vaig!\nUna vegada va acabar, va anar a un parc, i com no es va poder contenir, ho va escriure i ho va amagar en un arbre. Uns dies desprès, tothom ja ho sabia!\nEn la literatura, es va fer una obra teatral ( Mides) en vers blanc escrita pels autors del Romanticisme Mary Shelley i Percy Bysshe Shelley. Mary va escriure l’obra i Percy contribuir amb dos poemes lírics.\nEn l’art, es va fer l’obra coneguda, “Midas ante Baco”, és una obra del pintor francès Nicolas Poussin. Ser realitzat a l’oli sobre llenç. Mesura 98 cm d’alt i 153 cm d’ample. Va ser pintat cap a 1630 i en la actualitat es troba en la Alte Pinakothek, Munic, Alemanya.\nEn el cinema, s’han rodat moltes pel·lícules, com ara “El tesoro del rey Midas”, que va ser una pel·lícula espanyola dirigida per Maite Ruiz de Austri. Seqüela d’Animal channel, també ” El sueño del rey Midas” i alguna altre pel·lícula més.\nEn la publicitat, hi ha algun comentari, com Michael Jordon: El Rey Midas, “La publicidad digital conviertiendose en un rey Midas” ,una marca amb el nom MIDES i altres més.\nAlex Aguilera. Cultura clàssica\nMargalida Capellà Soler Post author 23 març 2013 at 16:45\n“Albert Espinosa: “No sóc un rei Mides, només algú amb sort” http://www.elperiodico.cat/ca/noticias/oci-i-cultura/espinosa-soc-rei-mides-nomes-algu-amb-sort-2346754\nPingback: L’asteroide Midas | El cel dels mites\nMaryam Alaoui 9 abril 2013 at 09:48\n·Si que sabía quin era el mite de Midas.\n·El déu Bacus li va concedir el favor de que tot el que toques es tornes or.\n·Va haver d’anar al riu Pactolos i fer camí en sentit contrari al corrent d’aigua, i quan arribes a la deu del riu; allà tenia que posar el cap sota de l’aigua i rentant el seu cos i la seva culpa. a la deu del riu; allí posa el cap sota l’aigua escumejant de la font i renta el teu cos i la teva culpa.\n·Realment el rei Midas si que va existir era el rei de Frigia, va governar entre 714a.C i 696a.C\n·El seu secret el conèixi el servidor. Va fer un forat al terra i dir el secret per no rebel·laro a ningú.\nZícora 28 abril 2013 at 18:24\nUn article molt interessant. Segons la mitologia clàssica, Midas (Μίδας) fou un rei de Frígia que va governar en el període entre 740 a.C. i 696 aproximàdament. Tenia tot el que un rei podia desitjar: un immens palau i grandiosos jardins. Compartia la seva vida d’abundància amb la seva bella filla Zoe. Començava els seus dies contant les monedes d’or i després reia.Cert dia, Dionís passejava pels voltants de Frígia amb el seu amic Silé. Aquest últim estava cansat i va decidir dormir una estona. Midas el va reconèixer i el va invitar a passar uns dies al seu palau. Després el va portar a Dionís qui agraït li va preguntar que volia a canvi; aquest li digué: “Desitjo que tot el que toqui es converteixi en or”.


Orles del curs 2011-2012\nSortida Geologia 4t ESO 2011-2012\nPublicat per inspm a 3:39 1 comentari:\nJornades de sostenibilitat a Euskadi\nAlumnes i professors del institut Premià de Mar del departament d'edificació hem assistit del 23 al 27 d'abril a les "Jornadas de sostenibilidad en Barakaldo y Vitoria".\nLes jornades han estat profitoses, un ambient molt cordial i hem aprés coses noves. Objectiu aconseguit!\nPublicat per inspm a 2:40 Cap comentari:\nDinar d' Intercanvi 2nESO curs 2011-2012\nDinar familiar a l'Institut Premià de Mar durant l'intercanvi amb alumnes de Kirchzarten. El dia va acompanyar i tothom va ser participatiu, amb experts fogoners i cuiners de butifarres. Vàrem poder prendre el sol, jugar a les pistes, escoltar música i fer sobretaula.\nPublicat per inspm a 2:23 2 comentaris:\nEls coordinadors del nostre centre del Projecte d'Innovació educativa (MEC) i dels centres associats han assistit a un curs de ICT2 i visitat l'empresa TELEVES a Santiago de Compostela.\nDurant l'estada s'han coordinat per poder impartir a cada centre una sèrie de pràctiques referents a la nova ICT2 on s'inclouen instal·lacions amb fibra òptica.\nPublicat per inspm a 2:08 Cap comentari:\nPublicat per inspm a 7:49 Cap comentari:\nAlumnes i professors del departament d'Edificació hem assistit a les jornades de "Construyendo Futuro" a Canàries. Aquestes jornades formen part del projecte d'innovació en el que participem al nostre departament.\nEls alumnes de tercer d’ESO van assistir dimarts a una xerrada-col·loqui amb Francesc Miralles. L’escriptor els va parlar de la seva relació amb la literatura i va explicar-los algunes anècdotes i vivències personals, a més de respondre a les nombroses preguntes que van fer-li els seus joves lectors. Per concloure la sessió, i abans de signar-los els llibres, l’autor els va proposar de participar en un concurs per demostrar que coneixien tots els detalls de Retrum, la novel·la que havien llegit. Els alumnes van coincidir que havia estat una estona molt agradable, i que s’ho havien passat molt bé.\nEls dia 24 de gener els alumnes del 2n curs del Cicle Superior de Sistemes de Telecomunicació i Informàtics han realitzat unes pràctiques de gravació i postproducció de vídeo digital al complexe Tecnocampus per ampliar i completar conneixements. Els nostres alumnes han pogut veure i utilitzar els mitjans audiovisuals de que disposen.


Ràdio Balaguer - L'Estat concreta que fins a tres persones poden anar en el mateix vehicle per anar a treballar al camp. Dues en el cas de vehicles de cinc places i tres en furgonetes, sempre respectant les distàncies de seguretat\nL'Estat concreta que fins a tres persones poden anar en el mateix vehicle per anar a treballar al camp. Dues en el cas de vehicles de cinc places i tres en furgonetes, sempre respectant les distàncies de seguretat\nEl ministre d'Agricultura, Luís Planas, va detallar aquest dilluns que un conductor pot circular acompanyat d'una altra persona per anar a treballar al camp, pel que fa als vehicles de cinc places. En el cas de les furgonetes, de major capacitat, hi poden anar fins a un màxim de tres persones. En ambdós casos, sempre respectant la distància de seguretat. Així ho va explicar Planas en roda de premsa, després que organitzacions agràries sol•licitessin una major concreció sobre les restriccions establertes amb la declaració de l'alarma en relació amb el transport de treballadors en el sector primari. Cal tenir en compte que molts temporers no disposen de vehicle propi o, ni tan sols, de permís de conduir.


El cementiri de Calafell amplia horaris durant les dates properes a Tots Sants | Ajuntament de Calafell\nEstàs a: Inici / Notícies i Galeries / Notícies / Medi ambient / El cementiri de Calafell amplia horaris durant les dates properes a Tots Sants\nEl cementiri de Calafell amplia horaris durant les dates properes a Tots Sants\nEl cementiri municipal de Calafell amplia els seus horaris durant les dates properes a Tots Sants i al Dia de Difunts, per tal de facilitar l’assistència en dies de gran afluència. El recinte obre a partir de les 8 del matí i no tanca (actualment l’horari acaba a les 17.30 h) mentre hi quedi gent.\nLa Policia local ha preparat un dispositiu de trànsit per evitar aglomeracions i facilitar l’accès al cementiri, L’Ajuntament prega tothom que respecti la senyalització i les indicacacions dels agents.\nL’àrea de Medi Ambient de l’Ajuntament, a més, ha reforçat tots els serveis habituals del cementiri, com els contenidors de matèria orgànica, les escales, les escombres, les galledes... Així mateix, s’ha instal·lat un lavabo portàtil. I en els dies previs, s’ha fet una millora general, inclosa la plantació d’abundants flors a tot el recinte.


Notícies - La potència de la música sacra reuneix al Monestir unes 200 persones\nLa potència de la música sacra reuneix al Monestir unes 200 persones\nLa potència de la música sacra reuneix al Monestir unes 200 persones (26/oct/12)\nMoment del concert d'aquest divendres\nel 26/oct/12 Anna González Cultura PDF\nEl 1r Cicle de música sacra coral ha arrencat aquest divendres per omplir el Monestir amb l'àmplia sonoritat de les peces religioses del segle XVII, amb una especial atenció al compositor Giovanni Gabrielli. Aquest ha estat el primer concert d'un cicle de tres actuacions que pretenen crear públic i esdevenir així una cita estable de l'agenda santcugatenca. La proposta cultural, que han donat forma Camerta i la Coral Polifònica de Tremp, es combina amb la seva vessant solidària, ja que els diners recaptats es destinaran a Càritas.\nEl festival neix de la llarga col·laboració entre Camerata Sant Cugat i la parròquia de Sant Pere d'Octavià. Un vincle que des d'aquest divendres pren forma amb el 1r Cicle de música sacra coral de Sant Cugat, que vol tenir continuïtat. El director de Camerata Sant Cugat, Xavier Baulies, ha avançat a Cugat.cat que ja hi ha grups corals interessats per formar part d'una segona edició d'aquesta iniciativa que busca també crear un públic per aquest tipus de música.\nÉs molt important fer un públic. Hi ha públic per a la música sacra coral però no hi és el potencial que podria haver-hi. És una música molt potent i universal.\nCamerata Sant Cugat i la Coral Polifònica de Tremp han estat les protagonistes del primer concert, que ha aplegat prop de 200 de persones i ha estat dedicat a la figura principal de l'escola policoral veneciana, Giovanni Gabrieli, amb motiu del 400 aniversari de la seva mort. Les properes actuacions del cicle seran '1.000 anys de música sacra' i 'Música sacra del Barroc'.


Prèvia #DHPlata: Comença l'últim terç de campionat\nFoto: @handbolbordils Imatge de la visita del Zamora de Dalmau Huix a Bordils\n21a jornada amb la qual s’obre l’últim terç de campionat i amb els tres equips catalans crescuts després del ple de victòries de la setmana passada.\nFC Barcelona B – Antequera, diumenge 12:30 hores\nDiocou, un dels jugadors que han jugat aquesta setmana amb el primer equip\nEl Barça B rep un ex-Asobal, però vingut a menys. L’equip malagueny només ha guanyat un partit fora de casa (a la pista d’Agustinos). Setmana especial pel filial blaugrana que ha vist com quatre dels seus jugadors viatjaven i participaven del triomf blaugrana a la pista del Cangas.\nZamora - Handbol Bordils, dissabte 19:30 hores\nL’equip bordilenc busca la segona victòria com a visitant en una pista on l’equip local no ha perdut encara cap partit, però ha cedit quatre empats. Els de Sergi Catarain viatgen amb ganes de donar la sorpresa i superar un altre rival, cosa que els seguiria allunyant de la zona baixa i acostant a la de play-off d'ascens.\nRecordem que al Zamora hi juga l'exbordilenc Dalmau Huix, que amb 55 gols és el tercer màxim golejador del seu equip\nTorrelavega - Sant Martí Adrianenc, dissabte 18:30 hores\nL'equip camí de Bilbao, d'on aniran en bus fins a Torrelavega. Foto: @SAdrianenc\nL’equip lila visita un altre equip molt fort a casa (on només ha perdut davant Puerto Sagunto), i que lluita per entrar als “play-off. No serà un partit gens fàcil pels de Lorenzo Rueda, però s'ha de provar de puntuar com sigui ja que la zona baixa crema.


Signat el conveni entre l’Ajuntament d’Alcúdia i Nirvana Ironman 70.3 Mallorca\nLa prova internacional queda garantida fins a 2019\nAlcúdia, 04 d’abril de 2017. L’Ajuntament d’Alcúdia ha acordat amb l’empresa Ironman la realització d’aquesta prova durant els anys 2017-2018-2019. El batle d’Alcúdia, Antoni Mir, juntament amb el regidor de turisme, Joan Gaspar Vallori, han firmat el conveni que garanteix l’esdeveniment turístic-esportiu amb el director regional Spain IRONMAN, Erwin Dokter; el director gerent Spain IRONMAN; Agustí Pérez, i el director IRONMAN 70.3 Mallorca - Alcúdia, David Thompson.\nEl regidor de turisme, Joan Gaspar Vallori, ha destacat que des del 2011 s’està duent a terme aquesta prova esportiva i que és una satisfacció que enguany s’hagi firmat aquest conveni que garanteix la prova fins al 2019. Vallori ha expressat que Ironman 70.3 situa a Alcúdia com a destinació puntera d’esports i així venen atletes a preparar aquí la temporada.\nEl director gerent Spain IRONMAN, Agustí Pérez, ha matisat que és un orgull la firma d’aquest conveni, ja que és una oportunitat per poder acollir un esdeveniment amb tanta participació i aconsegueix col·locar a Alcúdia com a referent turístic.\nPer altra part, el director regional Spain IRONMAN, Erwin Dokter, ha destacat que de totes les proves Ironman que es realitzen arreu del món, la d’Alcúdia és la que té més participants i això els hi serveix d’exemple a les altres destinacions, ja que els atletes no sols competeixen, si no que també es queden a entrenar. Dokter ha expressat la seva voluntat de seguir fent feina i que se celebri l’Ironman a Alcúdia.\nFinalment el batle d’Alcúdia, Antoni Mir, ha mostrat satisfacció que Alcúdia i Mallorca es converteixin amb un referent i que cada any se seguirà fent feina per garantir aquesta prova esportiva.\nLa prova Ironman 70.3 se celebrarà el pròxim dia 13 de maig i ja compta amb una participació límit de 3.600 inscrits. Aquest esdeveniment turístic-esportiu té un impacte econòmic de 9 milions d’euros pel municipi d’Alcúdia.


Biblioteca Municipal Pere Blasi - Torroella de Montgrí - Dossier de premsa - Roger Mas, Peyu, la JONC, el Fimag i l'Ítaca animen l'Espai Ter\nRoger Mas, Peyu, la JONC, el Fimag i l'Ítaca animen l'Espai Ter\nDiumenge arrenca la programació del primer semestre de l'auditori de Torroella de Montgrí. S'enceta amb una versió de ‘La flauta màgica' per al públic familiar\nLa programació estable del primer semestre del 2016 de l'auditori teatre Espai Ter de Torroella de Montgrí aposta novament per atraure un públic tan ampli com sigui possible, oferint des d'activitats familiars fins a teatre, música i màgia. Entre els plats forts destaquen les actuacions del cantautor Roger Mas, l'humorista Peyu, la Jove Orquestra Nacional de Catalunya, el Cor Jove de l'Orfeó Català. I és clar, al juny entrarà de ple el Festival Internacional de Màgia de Torroella de Montgí (Fimag) i el Festival Ítaca, amb un concert el 17 de juny que encara no s'ha fet públic.\nLa programació arrencarà diumenge que ve, 21 de febrer, amb l'espectacle La flauta màgica (12 h), que enceta el blo...