RESOLUCIÓ: MESURES PER PROTEGIR ELS I LES ESTUDIANTS UNIVERSITÀRIES DAVANT LA COVID-19 – Joventuts Socialistes de les Illes Balears\nRESOLUCIÓ: MESURES PER PROTEGIR ELS I LES ESTUDIANTS UNIVERSITÀRIES DAVANT LA COVID-19\nmayo 08, 2020 0 Replies Educació\nRESOLUCIÓ: MESURES PER PROTEGIR ELS I LES ESTUDIANTS UNIVERSITÀRIES DAVANT LES CONSEQÜÈNCIES NEGATIVES DE LA COVID-19\nActualment i per la crisi sanitària ocasionada per la COVID-19, els cursos acadèmics s’han vist afectats a tots els nivells, incloent-hi l’universitari, on s’ha patit una rellevant dificultat per a desenvolupar el curs amb normalitat. Campus buits i una no presencialitat que ha obligat a una immediata adaptació de la metodologia docent per intentar finalitzar el curs amb els menors perjudicis possibles per a les i els estudiants.\nLes greus conseqüències de la pandèmia han estat i són imprevisibles. Milers de famílies amb estudiants universitaris pateixin avui la incertesa sobre el seu futur més immediat. No només sobre la forma en la qual continuaran el seu aprenentatge i avaluació els pròxims mesos, sinó també incertesa sobre les garanties de poder continuar els seus estudis universitaris.\nCursar estudis superiors suposa un gran esforç econòmic per a moltíssimes famílies i no només pels preus públics dels crèdits universitaris. Estudiar és assistir a classe i realitzar sessions d’estudi preparant proves i treballs acadèmics, però també és adquirir el material necessari, poder desplaçar-se al centre d’estudi, alimentar-se i tenir on residir durant el curs. Per tant, amb l’objectiu de poder garantir la igualtat d’oportunitats pel que respecta a la formació, s’ha d’assegurar que les famílies amb rendes més baixes puguin cobrir totes les despeses derivades de l’estudi. D’aquesta forma, els i les estudiants poden dedicar-se principalment als seus estudis, sense necessitat de veure’s obligat a cobrir els costos derivats, la qual cosa redunda en uns millors resultats i aprofitament.\nAquest esforç econòmic seria impossible d’assumir si no fos pel suport de les institucions i la ferma convicció que la Universitat ha de ser pública, de qualitat i a l’abast de tota la ciutadania. El sistema de beques i ajudes a l’estudi suposa la materialització del dret a l’educació. Les polítiques de beques resulten imprescindibles per a fer efectiva la concepció de la universitat com a ascensor social i com a eina d’equitat i d’igualtat d’oportunitats.\nSigui pel confinament o per les conseqüències laborals negatives que han patit milers de famílies, la crisi sanitària afecta directament al rendiment acadèmic: perquè l’estudiant hagi contret la malaltia o cuidi d’un dependent, perquè la residència on estigui confinada la família no generi l’ambient més òptim per a l’estudi, perquè l’estudiant tengui dificultats en el seu aprenentatge, i per tant en superar l’avaluació, pel fet que la docència a distància no ha tengut el temps suficient per adaptar correctament la metodologia, o perquè l’estudiant hagi de començar a fer feina per compensar la situació econòmica i laboral de la família. Aquests factors poden deixar fora del sistema de beques i ajudes a milers d’estudiants que no compleixin les condicions acadèmiques per accedir-hi.\nCondicions acadèmiques que van en sentit contrari de la pròpia concepció de les polítiques de beques. Les beques i ajudes per a l’estudi no són un reconeixement al mèrit. La beca és un dret subjectiu per a les persones que ho necessiten. Per això es torna imprescindible que les institucions escoltin a la comunitat universitària i suspenguin els requisits acadèmics de les convocatòries.\nHem d’evitar novament que milers d’estudiants es vegin obligats a deixar la universitat per la impossibilitat d’assumir el cost econòmic que genera. La crisi de la COVID-19 no pot suposar un perjudici econòmic pels i les estudiants universitàries.\nResulta prioritari escoltar les reivindicacions del CEUNE i dels diferents Consells d’Estudiants de les universitats. És imprescindible que els governs donin resposta per protegir els estudiants dels efectes negatius de la crisi adaptant els criteris de les ajudes, facilitant el pagament de les matrícules, i en definitiva, posant a l’abast tots els recursos i mesures que siguin necessàries perquè l’estudiantat pugui finalitzar aquest curs i començar el següent de la manera més òptima possible.\nL’Administració Pública ha de donar una resposta immediata per evitar l’exclusió de la Universitat a la qual es veuen abocats milers d’estudiants. L’educació no pot deixar de ser el paradigma de la inclusió.\nPer tot això, la Comissió Executiva del PSIB-PSOE acorda traslladar als i les representants del PSIB-PSOE a les diferents institucions la necessitat d’impulsar i estudiar la necessitat d’adoptar les següents actuacions:\n1. Al Govern de l’Estat: a eliminar els criteris acadèmics de la convocatòria de beques i ajudes a l’estudi.\n2. Al Govern de l’Estat: a no sol·licitar la devolució de l’import de les beques concedides en el present curs en els casos en què l’estudiant no compleixi els requisits acadèmics.\n3. Al Govern de les Illes Balears: a suspendre l’increment gradual de segones i successives matrícules per al curs vinent respecte dels crèdits cursats a l’any acadèmic actual.\n4. Al Govern de les Illes Balears: a estudiar, conjuntament amb la Universitat de les Illes Balears, la possibilitat d’incrementar els terminis de fraccionament del pagament de les matrícules.\n5. Al Govern de l’Estat. a elaborar un protocol d’actuació que permeti -amb totes les mesures de seguretat necessàries- el retorn als pisos i residències dels i les estudiants de manera excepcional perquè puguin recuperar tot el material necessari per finalitzar el curs acadèmic amb totes les garanties.


La tercera edició dels Jocs Emporion reunirà prop de 4.000 esportistes al Pla de l'Estany - Diari de Girona\nLa tercera edició dels Jocs Emporion reunirà prop de 4.000 esportistes al Pla de l'Estany\nBanyoles, Cornellà de Terri, Porqueres i Fontcoberta acolliran l'esdeveniment entre els dies 20 i 22 de maig\nddg 10.05.2016 | 13:35\nLa presentació es va fer ahir a la seu de la Generalitat a Girona Eddy Kelele/Diputació de Girona\nPer tercer any consecutiu, la Diputació de Girona i la Representació Territorial de l´Esport de la Generalitat de Catalunya organitzen els Jocs Emporion; un esdeveniment poliesportiu coordinat pels consells esportius de la demarcació que els dies 20, 21 i 22 de maig reunirà prop de 4.000 practicants d'activitats esportives al Pla de l´Estany, concretament als municipis de Banyoles, Porqueres, Cornellà del Terri i Fontcoberta.\nEls Jocs Emporion concentraran en un cap de setmana totes les finals i trobades territorials dels Jocs Esportius Escolars de Catalunya. Es tracta d´un esdeveniment que ha aconseguit un èxit de públic i de participació que creix any rere any. La primera edició, que va tenir lloc a Figueres, va comptar amb la participació de 1.800 esportistes, i la segona, que es va fer a Lloret de Mar i a Blanes, amb 2.600 assistents.\nEls Jocs consten de dues vessants: la competitiva i la ludicoesportiva. El seu objectiu principal és dinamitzar i promoure la cultura de l´esport entre la població, engrescant-la a participar, ja sigui competint o bé prenent part en les activitats de promoció obertes a tothom. A la vegada, també volen ser un punt de trobada de pares, educadors, esportistes i societat en general, a fi de potenciar una major conscienciació de la pràctica esportiva i els hàbits saludables.\nCom ja és habitual, als Jocs es practicaran un gran nombre d´esports, com ara futbol 7, futbol 5, bàsquet, voleibol, natació, cros, gimnàstica rítmica i artística, judo, hip-hop, patinatge, hoquei sobre patins, handbol i atletisme. L´edició d´enguany inclou, a més, tres noves iniciatives que faran que els Jocs guanyin en qualitat i dimensió.\nLa primera és l´ampliació del públic destinatari, amb una oferta d´activitats destinada a gent gran i a persones amb discapacitat intel·lectual. D´aquesta manera s´obren els Jocs a un ventall molt més ampli de participants, a la vegada que s´ofereix a aquests col·lectius l´oportunitat de participar en un esdeveniment engrescador.\nLa segona és la celebració de la Gala Valors en Acció, que tindrà lloc el divendres 20 i que s´emmarca dins el programa «Valors en acció - L´esport en positiu», que té per objectiu agrupar totes les accions que tenen com a finalitat principal sensibilitzar i conscienciar els esportistes, els tècnics, les famílies, els directius i els tutors de joc de la importància d´un comportament cívic en un ambient esportiu. A la gala es farà un reconeixement a esportistes i equips que hagin destacat per actuacions positives que hagin tingut lloc dins el terreny de joc al llarg de la temporada 2015-2016. A més, durant els Jocs es portarà a terme l´acció «Targeta verda», que pretén premiar les actituds de joc net (fair-play) que es puguin desenvolupar dins i fora del terreny de joc.\nLa tercera novetat és la celebració del Seminari d´educació i olimpisme, en què reconeguts investigadors i erudits del món olímpic posaran en relleu l´essència dels valors olímpics i aportaran a mestres, professors, estudiants i tècnics recursos perquè els puguin aplicar en l´àmbit de l´educació.


Propsta conjunta de PSOE i PSM per al proper Pe Insular relativa al Pla d'Equipaments Comercials - EsDiari.com\nPropsta conjunta de PSOE i PSM per al proper Pe Insular relativa al Pla d’Equipaments Comercials\nEls grups del PSOE i del PSM Entesa Nacionalista més per Menorca presentaran una proposta conjunta al proper pel insular demanant que s’encarregui a la Universitat de les Illes Balears la elaboració d’un dictamen que determini el marc jurídic d’aplicació a les activitats comercials a partir del desistiment d’aprovació del Pla Director Sectorial d’Equipaments Comercials.\nD’aquesta manera els dos grups volen acabar amb la inseguretat jurídica que genera el fet que no s’expliqui i es justifiqui la normativa a aplicar en el cas d’autorització de llicències d’activitat comercial. De fet en aquesta proposta conjunta PSOE i PSM recorden que l’informe jurídic en resposta a la consulta num. 28028 sobre el procediment a seguir i les conseqüències jurídiques d’aquest desistiment es limita a dir:\n“El desistiment posarà fi al procediment administratiu en tramitació. L’acord de desistiment no exclourà que l’administració, amb posterioritat a aquest acord, pugui iniciar un nou procediment sobre aquesta mateixa qüestió”.\nEn aquest aspecte també cal recordar que el desistiment del Pla Director Sectorial d’Equipaments Comercials que va dur a terme el nou equip de govern en l’anterior ple insular 364773 via d’urgència, no comptava amb cap informe per la tècnic ni jurídic que determinés les conseqüències d’aquesta decisió en relació a la legislació aplicable i l’ordenament concordant.\nEls grups del d’Equipaments Comercials és d‘aplicació el Pla Territorial Insular -tal i com determina l’article 58 de la Llei 11/2001- sense que ni la Directiva Bolkenstein ni la Llei de Comerç alterin en absolut el PTI; de manera que les llicències i autoritzacions que es concedeixin hauran de complir també aquesta normativa.\nPSOE I PSM recorden també que un cop desistit el Pla Amb aquest arguments i per evitar que posar en risc noves inversions en l’àmbit comercial i impedir l’aparició de perjudicis evitables els grups del PSOE i PSM consideren pertinent que es consulti a una institució de contrastada solvència jurídica com és la Universitat de les Illes Balears.


Finançament de la UE per ajudar a lluitar contra les drogues a Bolívia - Reporter de la UE: Reporter de la UE\nUn nou projecte de la UE que s'espera beneficiar les famílies d'alguns agricultors 80,000 (i fins a les persones 400,000 indirectament) a Bolívia ha estat anunciat avui pel comissari de Desenvolupament, Andris Piebalgs, durant una visita al país. El nou projecte, val la pena 25 milions de €, ajudarà a crear noves oportunitats econòmiques a les zones productores de coca del país i impulsar diferents formes d'agricultura.\nAquest nou programa es basarà en el treball previ de la Unió Europea en la lluita contra les drogues, que ja ha contribuït en gran mesura a la reducció de la superfície de cultiu de coca (reducció 12% en 2011 7% i en 2012).\nEl Comissari Piebalgs va dir: "Durant aquesta primera visita al país, estic content de presenciar el compromís de les autoritats per a la lluita contra les drogues, i per veure els beneficis de l'ajuda de la UE en aquesta matèria. La nostra nova finançament continuarà millorant la vida dels ciutadans bolivians, proporcionant fins i tot més agricultors amb els mitjans de subsistència alternatius al cultiu de coca, i per assegurar-se que la indústria agrícola del país és més ambiental, equitatiu i sostenible en el futur ".\nDurant la visita (19 22-agost), s'espera que el comissari Piebalgs reunir-se amb el president de Bolívia, Evo Morales, i el canceller, David Choquehuanca. S'utilitzarà la visita per fer un balanç dels progressos realitzats fins al moment a través del treball de la UE a Bolívia.\nBolívia en el pròxim període financer-2014 2020\nBolívia és el major receptor d'ajuda de la UE a Amèrica Llatina, rebent 241 milions d '€ de 2007-2013. La UE ofereix 50% de tota l'ajuda externa a Bolívia. La visita també serà una oportunitat per discutir la futura cooperació sota el proper marc financer plurianual (2014-2020).\nD'acord amb el Programa 2011 per al Canvi (pla de la UE per reorientar la seva ajuda per assegurar-se que es fa una diferència on més es necessita), la UE està revisar les prioritats dels països i sectors en què es presta assistència bilateral en els propers anys. Comissari Piebalgs confirmar l'interès de la UE en les bones relacions de llarga data amb Bolívia i el fet que el país segueix sent elegible per a la futura assistència bilateral en el marc de l'Instrument de Cooperació al Desenvolupament (ICD).\nBolívia és un dels tres països que produeixen la coca, la matèria primera per a la fabricació de pasta de coca i cocaïna. En virtut de la nova Constitució, la coca en el seu estat natural és considerat part del patrimoni cultural de la nació i la seva producció, el consum i la industrialització està regulada per la llei. La UE ha dedicat 119 milions de € per a la lluita contra les drogues a Bolívia durant els últims anys (14 69 dels quals milions de € van ser comesos en els últims set anys).\nEl Programa del Sector Política de suport (Programa d'Alleujament de Pobresa, o PAPS) es beneficiaran les àrees de producció de coca de Yungas de La Paz i El Tròpic de Cochabamba, la capacitació de les dones per capacitar i ajuden a que participin en la presa de decisions en les seves comunitats com a resultat, així com la implementació d'un marc d'avaluació de rendiment per supervisar millor els resultats i el progrés.\nTambé millorarà la coordinació i la comunicació amb altres socis que participen en la política, com ara el sector privat o els governs departamentals i municipals, per tal d'incloure'ls en el procés de planificació i gestió. Això ajudarà a promoure la inversió en mitjans alternatius de desenvolupament zones de cultiu de coca, oferint oportunitats per a la diversificació de la producció i per tant ajudant a reduir la superfície de coca fins als límits legals, aprofitant la competitivitat d'alguns productes (com passa amb els programes anteriors que han donat suport al cultiu de plàtan, cacau, cafè, fruites cítriques o margalló).\nAquesta és la segona fase de suport de la UE al programa PAP, que té en total rebuda 50 milions de €.\najuda de la UE és compatible actualment amb tres àrees prioritàries al país: generar oportunitats econòmiques i el treball decent (€ 70m), la lluita contra les drogues (€ 69m) i la gestió sostenible dels recursos nacionals (€ 102 m). A més, la UE ha contribuït a través de diferents projectes per donar suport als desafiaments polítics i la societat civil i els grups de la societat civil.\netiquetes: Andris Piebalgs, Bolívia, David Choquehuanca, les drogues, Evo Morales\n" mercat del núvol destinat a canviar següents fuites NSA\nComissió llest per ajudar al Sudan inundat »


Publicat per SOM ELS EXPLORADORS el dia de novembre 10, 2020\nELS COLORS QUE ENS ENVOLTEN AL NOSTRE DIA A DIA!\nEls Exploradors estam observant constantment tot allò que ens envolta... els números, les lletres i fins i tot... ELS COLORS!\nAquests dies hem descobert que hi ha un conte que ens agrada molt, molt!\nAquest monstre ens ensenya que hi ha molts colors que ens envolten i que cada un d'ells té un nom diferent.\nHem pogut veure que hi ha colors que ens agraden més i d'altres menys, encara que tots són part del nostre dia a l'escola, a casa o al carrer.\nAixí que volem explorar un poquet més els colors i a poc a poc familiaritzar-nos amb el seu nom.\nAl Monstre de Colors surten molts colors i nosaltres els volem representar d'una manera molt divertida!!\nEstampant amb globus de colors!\nO pintam les nostres fulles de la tardor amb el color o colors que més ens agraden!\nPerò també ens acompanyen a l'hora de repartir i ordenar el nostre material.\nHo feim per colors, però darrerament també deim el seu nom, com quan ens dirigeixen a noltros, que ens agrada que ho facin pel nostre nom.\nJa us anirem contant com segueix la nostra exploració... 👀


Carla Vigo segueix tenint molt present a sa mare | Europa Press\nLa reina hauria ocultat a la seva neboda detalls sobre la mort de la seva mare\nper Bianca Munteanu 11/04/2022 12:44h\nCarla Vigo segueix tenint molt present la seva mare, Érika Ortiz, malgrat el temps transcorregut. Concretament, s'han complert quinze anys des d'aquell terrible dia que la seva vida canviava per sempre. En aquell moment, la família es veia obligada a prendre decisions dràstiques per protegir la Carla, que amb prou feines tenia 6 anys.\nNo obstant això, la jove no perdona que intentessin amagar-li certa informació. «M'ho van dir a casa, també ho llegia fora. Vaig passar uns dies molt enfadada amb la meva família per no haver-m'ho explicat abans», es lamentava en una entrevista recentment.\nEncara avui, la neboda de la reina Letícia assegura que és incapaç de comprendre el motiu pel qual la seva mare va arribar a aquest punt.\nCarla Vigo ha parlat amb dolor sobre els records que guarda de la mare | Europa Press\n«No ho vaig entendre gaire bé. Què hauria passat perquè arribés a aquest punt? No et pots posar a la seva pell!», comprenia amb el pas del temps. A més a més, per gestionar el duel, l'actriu arribava fins i tot a escriure-li cartes, les quals mai va arribar a enviar.\n«No sé per què, les guardava en un calaix. De vegades les llegeixo», reconeixia. Potser, per sentir-la més a prop. «Els records que tinc són molt macos», confessava.\nLa reina Letícia i la resta de la família van intentar protegir la nena el màxim possible | GTRES\nDesprés d'haver debutat al món de la interpretació, Carla sent que la seva mare estaria molt orgullosa. «Ella també treballava al teatre i havia fet coses amb Tamara Rojo», explica Vigo.\nIgual que la seva àvia Menchu, a qui també té molt present. «Li vaig escriure un whatsapp dient-li: 'Encara que no ho sàpigues, ja he aconseguit ser actriu'», revelava.\nCarla Vigo es pronuncia sobre la pèrdua de sa mare\nFa un temps, Carla Vigo parlava en profunditat sobre la manera com havia suportat el seu duel. «Sincerament no se supera i menys de la manera que em va passar a mi, aprens a viure amb això i es triga molt», se sincerava amb els seus seguidors.\n«Primer és la negació, penses que és una broma. La segona, acceptació, és la més dura perquè et dona un cop de realitat i t'adones que no la veuràs més», comença enumerant.\n«I tercer, aprendràs a viure amb això, és la més fàcil. Crec que depenent de la relació que tinguis amb aquesta persona la superes o no», afegia. Això sí, amb motiu del Dia Mundial per a la Prevenció del Suïcidi reivindicava que «la seva mare no és una xifra».\nCarla Vigo ja ha esdevingut una veritable 'celebrity'| Gtres\nI fins i tot s'animava a dedicar-li una carta emotiva. «De vegades penso què et van fer. Jo sé que no eres tu i que si, hagués estat per tu, no hauria canviat res».\n«El fet és que va canviar i jo penso en tu cada dia i, encara que de vegades plori, penso en tu d'una forma alegre. Penso en els nostres viatges, en els nostres moments juntes, etc. Va ser breu, sí, però també va ser intens i sí que va ser intens».\nMalauradament, la jove guarda molt pocs records al costat de la seva mare, ja que era molt petita al moment de la tragèdia. Però, tot i això, mai ha deixat de pensar-hi i trobar-la a faltar.\n▶ La sorprendente cita de la reina Sofía con un conocido actor\n«Ens van passar més coses en sis anys que a algú en tota una vida. Avui és un dia trist per a mi i et juro que sé que no t'agrada veure'm trista i jo no ho estaria, però de vegades passa. Els humans som així. T'estimo», concloïa.\nD'aquesta manera, la jove demostrava que entenia la decisió de la seva mare i la perdonava pel que havia passat. «Quan algú a qui vols es converteix en un record, el seu record es converteix en un tresor», compartia deixant clar els sentiments.


Ciclons, huracans i tifons: conseqüències del canvi climàtic | Oxfam Intermón\ninfo@OxfamIntermon.org | 900.22.33.00\nEls comptes clars\nEl que aconseguim\nProgrames de desenvolupament\nCampanyes i educació\nDonatius i socis\nUneix-te a l'equip\nInici › Què fem › Acció humanitària › Ciclons, huracans i tifons: conseqüències del canvi climàtic\nCiclons, huracans i tifons: conseqüències del canvi climàtic\nEls huracans, ciclons i tifons són el mateix fenomen meteorològic, però amb diferent nom segons el lloc en el qual es desenvolupen. De manera general, es denominen ciclons tropicals i són tempestes que produeixen forts vents i pluges. Poden tenir conseqüències catastròfiques i destruir cases, infraestructures i cultius.\nEl canvi climàtic ha augmentat la temperatura dels oceans i això ha incrementat el nombre de ciclons tropicals i la força i intensitat d'aquests.\nDes d’Oxfam treballem per mitigar els efectes del canvi climàtic en la vida de les persones, augmentant la seva resiliència i capacitat d'adaptació.\nDenominació segons la seva localització geogràfica:\nOceà Atlàntic i Pacífic\nSud del Pacífic i Oceà Índic\nAjuda'ns a fer front als efectes del canvi climàtic.\nUneix-te al fons d'emergències\nCICLONS A MOÇAMBIC\nEls devastadors ciclons Idai i Kennet que van colpejar el sud-est d'Àfrica al març de 2019 han causat el pitjor desastre en la història de l'hemisferi sud, segons les Nacions Unides. Les persones que han sobreviscut necessitaran ajuda per reconstruir les seves comunitats en els propers mesos i anys per estar millor preparades per afrontar el clima extrem relacionat amb el canvi climàtic com per exemple refugis per ciclons, sistemes d'alerta primerenca o cultius tolerants a la sequera i a les inundacions.\nL'impacte d'aquests ciclons coincideix amb les projeccions científiques sobre el seu creixent poder destructiu a causa del canvi climàtic, ja que fan augmentar les precipitacions. Això es deu al fet que l'aire més càlid conté més aigua i majors tempestes causa de l'augment del nivell del mar.\nLa nostra feina davant els ciclons, huracans i tifons\nJuntament amb les nostres organitzacions sòcies locals, treballem per proporcionar aigua potable segura, aliments i subministraments mèdics i d'higiene. La nostra feina també es centra en la rehabilitació i la recuperació a llarg termini, perquè les persones desplaçades que han perdut les seves llars i mitjans de subsistència puguin refer les seves vides i fer front a futurs desastres.\nCICLÓ A L'ÍNDIA\nEl cicló Fani, la tempesta més forta registrada a l'Índia des de 1999, va tocar terra a la costa d’Odisha amb vents de fins a 200 km / h i intenses pluges. Es calcula que milers de persones a 10.000 comunitats i 52 ciutats van quedar afectades.\nOxfam Intermón treballa perquè les persones més vulnerables tinguin dret a aigua per beure, per poder tenir cura de la seva higiene personal i domèstica, especialment en catàstrofes naturals, conflictes i epidèmies.\nCrea el teu repte\nTens una empresa?\nViatge de col·laboradors\nAlgo más que un regalo\nXarxa de professors\nCom i on treballem\nUna organització íntegra en la que confiar\nRecicla el teu mòbil\nBotigues Segona Oportunitat\nNoticies de empreses\nDifon el nostre missatge\nAltres formes de participar\nViatja a terreny\nRevista Oxfam Intermón


La Universitat de Barcelona excava als jaciments prehistòrics de les coves de Montserrat - Universitat de Barcelona\nInici > Notícies > La Universitat de Barcelona excava als jaciments prehistòrics de les coves...\nLa Universitat de Barcelona excava als jaciments prehistòrics de les coves de Montserrat\nVista general del procés d’excavació de la Cova Gran de Montserrat (Collbató).\nVista de la cala a la sala interior de la Cova Freda de Montserrat durant l’excavació, on va aparèixer l’estratigrafia amb els nivells d’estabulació.\nInvestigadors del Seminari d’Estudis i Recerques Prehistòriques (SERP) de la Universitat de Barcelona han realitzat aquest mes de juny unes excavacions arqueològiques a les famoses coves prehistòriques de Montserrat, uns dels referents més emblemàtics per a l’estudi del neolític mediterrani. És la primera intervenció científica que té lloc en aquests jaciments després que fossin estudiats per primera vegada fa gairebé un segle, en una expedició de l’Institut d’Estudis Catalans el 1922. Les excavacions les han dirigides els professors de la UB Josep M. Fullola, Xavier Oms i Juan Ignacio Morales, i l’investigador adscrit al grup Artur Cebrià. La campanya, amb el suport econòmic i la col·laboració institucional del Patronat de la Muntanya de Montserrat i de l’Ajuntament de Collbató, ha tingut lloc a la Cova Gran i a la Cova Freda de Collbató, jaciments en què es va definir per primera vegada l’estil de decoració ceràmic anomenat montserratí.\nL’excavació a la Cova Freda ha permès documentar que va ser utilitzada com a cova corral per part dels primers pagesos, que hi estabulaven els primers ramats d’ovelles i cabres. A la Cova Gran també s’han trobat diversos testimonis d’ocupacions neolítiques (de fa entre 7.500 i 7.000 anys), i s’han recuperat fragments de la famosa ceràmica montserratina. L’estil montserratí, conegut a partir dels anys cinquanta com a ceràmica cardial, caracteritza les produccions ceràmiques dels primers pagesos que es van expandir pel Mediterrani des del Pròxim Orient.\nPer bé que els resultats de la campanya de la UB encara són força preliminars, s’ha pogut constatar de primera mà el gran potencial que ofereixen les dues coves i, per tant, les importants possibilitats que ofereixen per desenvolupar una recerca continuada sobre el poblament prehistòric de les muntanyes de Montserrat. El SERP es proposa treballar en aquesta línia en els propers anys. Els resultats obtinguts en els dos jaciments, a més d’ajudar a contextualitzar el ric material ceràmic, ossi i lític publicat el 1925 per Josep Colomines i conservat al monestir de Montserrat, aporten dades rellevants de la prehistòria en aquestes serres de conglomerats del prelitoral català. En el cas de les ocupacions paleolítiques, a més, omplen un buit de coneixement d’aquest període en tota aquesta regió.


Elter, el portal d'Osona - El Via Crucis de la R3 (2a part)\nEntre octubre del 2013 i setembre del 2015, el servei de Rodalies de Catalunya va registrar un total de 777 incidències que van provocar un total de 401.161 minuts de retard i va afectar més de tres milions de viatgers. Les dades facilitats des d’Adif al departament de Territori i Sostenibilitat també indicaven que més de la meitat de les incidències van ser causades pel mal estat de la línia ferroviària. Concretament, van ser 407 incidències provocades per elements de senyalització, electrificació, via, infraestructura i telecomunicacions. Aquí també s’incloïen els robatoris de coure, que representen un 6% del total.\nPer la seva part, els sindicats de Renfe de Barcelona van denunciar “les precàries condicions de seguretat en què treballen”, després que un passatger sense bitllet arrenqués el lòbul de l’orella d’un interventor de la línia R3 de Barcelona a Puigcerdà. Els treballadors lamentaven la falta de procediments eficaços per una ràpida resposta d’aquest tipus d’accions per part dels Mossos d’Esquadra, els policies municipals o les companyies de seguretat privades contractades per Renfe. I també alertaven del “deteriorament del servei prestat als viatgers”, que també es veuen exposats a “intimidacions, actes vandàlics i robatoris”.\nNo fa pas massa temps, un informe denunciava que en la línia R-3 els trens han de frenar en més de 30 punts per incidències pendents de reparació. Segons un document amb els punts de limitació temporal de velocitat revelats per TV3, aquesta informació demostraria que els retards que presenta la xarxa es deuen principalment a aquests arranjaments pendents, alguns dels quals esperen en els llimbs burocràtics des de fa 20 anys. Aquestes incidències van des del perill de despreniment, a l’estat d’algun dels túnels del trajecte, o a la necessitat de millorar les distàncies de frenada.\nL’abnegada gent del col·lectiu ‘Perquè no ens fotin el tren’ va presentar una queixa al Síndic de Greuges per les serioses dificultats que pateixen els viatgers de la línia Hospitalet-Puigcerdà per accedir als trens, i que en el cas de persones discapacitades poden impossibilitar que puguin viatjar. El desgavell afecta tota la línia, però especialment les estacions de Manlleu, Centelles i El Figaró. No deixa de ser al·lucinant que els trens actuals triguen pràcticament el mateix (unes tres hores) que els que anaven des de Barcelona a Puigcerdà el 1922, quan es va acabar la construcció de la línia.\nAl 2015 el grup de pressió Xarxa C-17, format per 28 ajuntaments, empreses i organitzacions econòmiques de l’àmbit geogràfic de l’eix de la C-17 es va constituir en associació jurídica per reivindicar el desdoblament de la línia ferroviària R3 de rodalies de Renfe, promoure la millora de les infraestructures de la zona, el foment del turisme, el desenvolupament industrial i la formació professional.\nDurant el seu primer any de vida un total de 28 municipis del Vallès Oriental, Osona, la Garrotxa, el Ripollès i la Cerdanya es van unir a Xarxa C-17: Mollet, Montmeló, Parets, Lliçà de Vall, Lliçà d’Amunt, Canovelles, Granollers, Les Franqueses, l’Ametlla del Vallès, La Garriga, Figaró-Montmany, Aiguafreda, Tagamanent, Sant Martí de Centelles, Centelles, Balenyà, Tona, Vic, Gurb, Santa Eulàlia de Riuprimer, Les Masies de Voltregà, Sant Hipòlit de Voltregà, Manlleu, Torelló, Sant Pere de Torelló, Olot, Ripoll i Puigcerdà.\nUna de les principals reivindicacions de Xarxa C-17 és el desdoblament de la línia de tren des de Montcada a Ripoll, i la millora del tram que va de Ripoll a Puigcerdà. En aquest sentit, l’entitat reclama enèrgicament al Ministeri de Foment que tramiti de nou l’expedient d’impacte mediambiental del desdoblament indicat per poder presentar al·legacions l’any vinent i redactar el projecte de forma definitiva.\nMés enllà de l’eterna reivindicació del desdoblament de la línia, al 2017 els ajuntaments de Manlleu, Torelló, Sant Quirze de Besora i Ripoll es van adherir a la campanya per racionalitzar els horaris de la R3 i fomentar l’ús del ‘tren matiner’ impulsada per la plataforma cívica ‘Perquè no ens fotin el tren’, que va imprimir 16.000 fullets informatius.\nLa campanya per promocionar l’ús de la línia R3 també incloïa la proposta d’aconseguir que es posin més combois des de Ripoll fins a Vic i viceversa. De fet, de cada tres trens que surten de Vic en direcció Barcelona, només un ha passat abans per Ripoll i la resta d’estacions; i de cada tres trens que arriben a Vic des de Barcelona, només un continua cap a Ripoll i Puigcerdà. Es dona la circumstància absurda que el tren que surt de Sants a les 20,54, quan arriba a Vic a les 22,23 queda fora de servei i tots els passatgers han de baixar; incomprensiblement, però, el tren continua buit fins a Ripoll, on queda estacionat fins l’endemà, que torna a Vic a primera hora.\nEl novembre de 2019, el president de la Cambra de Barcelona, Joan Canadell, va denunciar davant el Síndic de Greuges, Rafael Ribó, la manca d’inversions que pateix l’R3 en tot el seu conjunt. L’alcaldessa de Vic, Anna Erra, junt amb l’alcaldessa de Montcada i Reixac, Laura Campos; l’alcalde de Ripoll, Jordi Munell; l’alcalde de Manlleu, Àlex Garrido; el de Torelló, Marçal Ortuño; el de Sant Quirze de Besora, David Solà; el de Balenyà, Carles Valls; el de Centelles, Josep Paré, i el president de l’EMD de Sant Miquel de Balenyà, Josep Antoni Vallbona, van donar suport a la denúncia i van reclamar que la línia de Rodalies hauria de ser una prioritat en les polítiques d’inversió de l’Estat. Aleshores, la Cambra de Barcelona va presentat la corresponent queixa davant del Síndic de Greuges i va sol·licitar la seva intervenció davant la vulneració dels drets dels ciutadans.\nEs dona la circumstància que, l’R3 és a data d’avui l’única línia de rodalies que discorre gran part del seu recorregut en via única, concretament des de Montcada bifurcació fins a Puigcerdà, en el seu pas per Vic. L’estructura actual de la infraestructura limita tant la capacitat operativa com la capacitat de reacció i la fiabilitat. Per aquest motiu, presenta el menor índex de puntualitat de totes les línies ferroviàries, en concret d’un 88,6%. A més, aquesta línia és l’única línia que dona un servei nord-sud a Catalunya al llarg de l’eix del riu Congost, atès que connecta l’Àrea Metropolitana de Barcelona amb Osona, el Ripollès i la Cerdanya. Per tant, esdevé l’únic canal ferroviari entre aquestes tres comarques i l’àrea de Barcelona.\nEl darrer pas reivindicatiu també l’ha donat aquest estiu la Cambra de Comerç, que ha reclamat a Adif el traspàs de la R3. L’organisme també demana que s’executi “al complet” el calendari d’inversions previstes a la xarxa ferroviària catalana, xifrades en gairebé 280 MEUR. A través d’un comunicat, l’organització empresarial apuntava que les millores previstes en infraestructures com el Corredor Mediterrani, la xarxa de Rodalies i la reparació del pont del riu Tordera són “vitals” i demanava que no s’allarguin més del previst “atesa la importància dels serveis afectats”. Per altra banda, la Cambra recordava que Adif ha d’executar totes les inversions pendents a Rodalies de Catalunya des del 2008, les quals “no arriben al 20% del compliment”.\nPer la Cambra, l’assumpció de tot el servei de Rodalies i línies regionals de Catalunya per part de la Generalitat afavoriria “un nou model de gestió que hauria de permetre desenvolupar nous serveis, així com el d’una indústria catalana vinculada a l’explotació ferroviària”. “La contribució a la recuperació econòmica d’aquest plantejament donaria un gran valor afegit al Corredor Mediterrani, al mateix territori i a altres territoris propers”, conclou.\nOsona lidera la Catalunya Central en termes de dimensió del teixit empresarial. Concretament, la comarca aglutina fins a 5.707 empreses, de les quals 1.052 corresponen al sector de la indústria. A més, durant el 2018 el nombre d’empreses va créixer un 1,1% i la taxa anual de creixement econòmic de la comarca es va situar en un 1,6%. Una taxa de creixement igual a la del Ripollès, fet que demostra la viabilitat de l’àrea i la dinàmica positiva de l’economia de l’entorn.\nLa Cambra també ha estudiat la situació d’El Ripollès, la quarta comarca per on discorre l’R3 abans de posar punt i final al seu trajecte a la Cerdanya. Amb fins a 6 estacions, la línia dona servei a una comarca de 25.000 habitants i permet enllaçar el territori amb altres punts estratègics del país que permeten consolidar el desenvolupament econòmic de la comarca. El Ripollès va créixer el darrer any un 2,2%, un augment fonamentat en part pel bon rendiment de la indústria metal·lúrgica, la maquinària i l’alimentació; sectors susceptibles de ser potencials exportadors.\nPer la Cambra, “Apostar pel desenvolupament de tota l’R3 respon a la voluntat de construir un país en xarxa, que no enllaci el territori des d’una òptica centralitzada i busqui cohesionar comarques, apostant per reduir el temps entre les seves capitals al mínim possible. El potencial econòmic i la marxa industrial d’aquestes tres comarques es deu en gran part al grau de desenvolupament de la xarxa d’infraestructures de què disposen. Habilitar una R3 amb unes condicions de fiabilitat i operativitat òptimes podria obrir la porta a què les industries predominants de la zona (l’alimentació, la maquinària i la metal·lúrgica) optessin per vies de creixement com l’exportació.


Pérouges és un petit municipi situat al departament francès de l’Ain, a la regió d'Auvergne-Rhône-Alpes, a uns 40 km al NordEst de Lió (Lyon).\nÉs un gran conjunt monumental que heu d’incloure a la vostra programació si teniu previst viatjar a Rhône-Alpes.\nEls seus monuments i edificis medievals són testimoni d’un brillant passat, que us explicaré de manera resumida:\nLa llegenda diu que Pérouges va ser fundada per un grup de gals que venien de la ciutat italiana de Perugia poc després de la caiguda de l’Imperi Romà d’Occident.\nTípic carrer medieval de la Cité de Pérouges\nTot i que és innegable la similitud d’ambdós topònims, alguns documents situen el nom de Perouges com un derivat de pedra vermella (“pierre rouge” en francès), que podria correspondre a un indret de culte amb una pedra de sacrificis tacada pel vermell de la sang, i per tant qüestionaria la versió de la llegenda.\nDe totes maneres, l’arqueologia ha posat de manifest que la zona de Pérouges ha estat habitada des del Calcolític (2500 – 1800 a C).\nNo obstant, l’època de màxim esplendor de Pérouges és la Baixa Edat Mitjana, a partir que al s. XIV rep una sèrie de privilegis econòmics i fiscals que afavoreixen la seva activitat comercial, especialment la tèxtil. També hi contribueix la seva estratègica situació, a la vora de la important via que comunicava Ginebra amb Lió.\nUn fet històric que demostra la importància i el poder de Pérouges a finals de l’Edat Mitjana és que l’any 1468 va ser capaç de resistir el setge de les tropes del Delfinat (Dauphiné). Una inscripció a una de les portes de la muralla commemora aquest fet.\nAquesta prosperitat econòmica continua durant uns segles, fins a finals de S XVIII, en què la revolució industrial i la construcció d’una nova carretera i del ferrocarril aïllen Pérouges de les principals vies de comunicació.\nPorta d'en Bas de Pérouges, amb la inscripció commemorativa del setge de 1468\nDavant d’aquest empobriment molta població emigra, fins el punt que a finals de S XIX el Vieux Pérouges - el nucli medieval - es queda amb poc més d’una desena d’habitants.\nTot això fa que davant l’amenaça de ruïna de molts habitatges, l'any 1909 les autoritats planifiquin enderrocar el nucli antic, però afortunadament la forta oposició d’algunes persones influents ho atura, i l’any 1912 es crea el “Comité de Défense et de Conservation du Vieux Pérouges ”, que emprèn els treballs de restauració.\nBé, ara ens centrarem en la visita a Pérouges.\nA l’igual que a l’Edat Mitjana, les 2 entrades principals del Vieux Pérouges són 2 portes de la muralla, la Porte d’en haut (Porta alta), i la Porte d’en bas (Porta baixa).\nEspecialment espectacular és la Porte d’en haut, que encara conserva la imponent torre medieval del s. XV.\nLa Porte d'en Haut de Pérouges, del S XV\nUna vegada dins del recinte medieval arribareu fàcilment fins la bonica Place du Tilleul (Plaça del Til.ler), centre neuràlgic de Pérouges, i presidida per un gran i elegant til.ler, plantat l’any 1792, durant la Revolució Francesa. Atès que es va plantar en aquesta etapa tan transcendental de la història de França és també conegut com “l’Arbre de la llibertat”.\nLa Place du Tilleul de Pérouges, presidida pel til.ler bicentenari\nEl Halle des Tisserands, Pérouges\nPodeu continuar el recorregut pel Vieux Pérouges amb la visita de l’església de “Sainte-Marie-Madeleine” del S XV, que també es coneix com l’església-fortalesa perquè un dels seus murs forma part de la muralla.\nTot i que la seva aparença exterior sigui poc atractiva, l’interior del temple és una bona mostra d’arquitectura gòtica.\nTampoc podeu deixar de passejar pels seus bonics carrers empedrats, entre ells la "Rue des Princes", amb les restes del castell, i la “Rue des rondes”, que ressegueix el perímetre interior de la ciutat i que connecta les 2 antigues portes d’entrada a Pérouges.\nPérouges, la rue des Princes i l`église de Sainte-Marie-Madeleine\nAbans de passar a les dades pràctiques us deixo una dada anecdòtica que evidencia el bon estat de conservació de la ciutat medieval: Pérouges ha estat escenari de rodatge d’algunes pel.lícules com Els Tres Mosqueters (versió francesa de 1961), Fanfan la Tulipe (1952) o l’Advocat (1993).\nDes de Lyon hi ha combinació per anar a Pérouges tant amb tren com amb autobús.\nSi agafeu el tren, heu d’anar a l’estació de Lyon Part-Dieu i baixar a Meximieux-Pérouges. El trajecte dura una mica més de 30 minuts i després haureu de caminar uns 20 minuts per arribar a la Cité de Pérouges.\nSi opteu per l’autobús, des de Lyon (al cèntric Pont Guillotière) surt la línia núm. 132, que fa el recorregut Lyon - Bourg-en-Bresse. El trajecte dura uns 55 minuts i haureu de baixar a la parada “Pérouges-bifurcation”. Després us tocarà caminar uns 10 minuts fins la Cité de Pérouges.\nAquí teniu els enllaços als horaris de tren i autobús\nCom arribar amb vehicle propi:\nDes de Lyon heu d’agafar l’autopista A 42 i prendre la sortida 7. Des d’aquesta sortida en menys de 10 km arribareu a Perouges, per una carretera que ho indica molt bé.\nAls afores de la Cité de Pérouges hi ha un gran parking que costa 2 euros per tot el dia, però si voleu aparcar gratis, haureu de deixar el cotxe més allunyat i caminar un mínim de 10 minuts.\nWeb de l'oficina de turisme de Pérouges amb informació molt complerta dels punts d’interès, plànol del poble, restaurants, allotjament...\nAin França Francia Pèrouges Rhône-Alpes


El portaveu | El bloc personal de Pilar Lahora\n← El “señor José” de Cadaqués\nTal faràs si ets d’Alfarràs →\n5 Juliol 2011 · 9:37 am\nFinalment ha aparegut. Després d’un mes i mig de caos, pancartisme i pudor a suat – quina necessitat tenen els antisistema de no dutxar-se? No podrien fer el mateix respectant les mínimes normes d’higiene que exigeix l’estiu barceloní? – hem assistit amb expectació a la proclamació del portaveu dels indignats. Enfundat en la capa de perroflauta rastafari, Rubalcaba ha sorprès tothom liderant la revolta de les consignes buides. “La culpa la tenen els bancs!” “Conec les solucions contra l’atur!” I com si no fos alhora el portaveu del govern més desacreditat internacionalment de la història de la democràcia espanyola, com si no hagués liderat el país cap a l’atur més ruïnós, proclama al poble ignorant que ell té les receptes per sortir de la crisi però que no les dirà fins que arribi al poder. Però ¡esto qué es! Possiblement el consell d’un estrateg desesperat que, sabent que se’n va a l’atur el proper mes de març aprofita per fer allò del convento i fer-ho dentro de les notres boques.\nAquesta capacitat per jugar el doble joc del govern i de l’oposició ja l’hem vist de manera reiterada en els últims anys. Però una cosa és que la practiquin els de ICV, que com a bons excomunistes i antisemites que són, no te’n pots esperar res de millor. Encara sort que només es dediquen a això i no a instaurar una dictadura com la de l’Stalin, que pel fet de ser d’esquerres no és menys dictadura eh, que ja n’hi ha prou de la condescendència dels que van amb pistoles a les manifestacions antisemites i es creuen que el Gulag era un retir vacacional com les platges de Benalmádena, Maleni inclosa.\nPerò que el que porti l’empanada còsmica de no saber a quin joc juga sigui el portaveu del govern, el ministre de l’interior que ha de vetllar per la seguretat i la llibertat, els dos valors més essencials i irrenunciables de la nostra societat amenaçada per les potències emergents i per models antagònics, provoca una malestar difícil de comprendre. Com pot aquest home garantir la seguretat del meu fill quan vagi a la Plaça de Catalunya a celebrar els títols del Barça?\nSenyor Rubalcaba, no se n’adona que la seva postura marcant múscul, a la seva edat, és una broma de mal gust? No veu que ja se li ha passat l’edat de la consigna buida? Fer-se l’interessant amb les propostes amagades és molt més que jugar a fer-se l’alternatiu graciós. És riure’s de la gent que pateix el drama social de l’atur.\nArticle escrit en resposta a “El saltimbanqui” publicat a La Vanguardia, 05/07/2011. El podeu consultar aquí.\nTagged as sentitdestadisme


Jari-Matti Latvala - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n3 d'abril de 1985 (1985-04-03) (34 anys)\n- Volkswagen Motorsport (en)\n2017- Toyota GAZOO Racing WRC (en)\nMaisa Torppa (en)\nJari-Matti Latvala (3 d'abril de 1985) és un pilot finlandès de ral·lis, actualment està competint amb un Volkswagen Polo R WRC de l'equip oficial Volkswagen al Campionat Mundial de Ral·lis.\nLatvala va començar a conduir quan tenia tan sols vuit anys, quan va rebre un Ford Escort del seu pare, Jari Latvala, que també era un pilot de ral·lis, guanyador del Grup N nacional l'any 1994. Quan tenia deu anys va començar a practicar amb un Opel Ascona en un llac gelat.\nEl seu primer ral·li mundial en el que va participar va ser al ral·li de Gal·les, amb 17 anys, quedant 17è amb un Mitsubishi Lancer. El 2003, va completar quatre ral·lis del WRC amb un Ford Focus WRC, finalitzant desè al ral·li d'Acròpolis i al ral·li de Gal·les, catorzè al ral·li de Finlàndia i dissetè al ral·li d'Alemanya.\nEl 2004 Latvala va participar en el Campionat Júnior Súper 1600. La seva millor posició va ser 21è al Tour de Còrsega amb un Subaru Impreza del Grup N. L'any 2005, va córrer en nou ral·lis; sis amb l'Impreza Grup N i tres amb un World Rally Car. El seu millor resultat va ser 16è, aconseguint-lo tres cops: al ral·li de Suècia, al Tour de Còrsega i al ral·li de Sardenya.\nEl 2006, Latvala va completar 11 ral·lis: sis, amb el Subaru Impreza Grup N, quatre amb un Ford Focus WRC i al ral·li de Finlàndia, amb un Toyota Corolla WRC. Per al 2007, disputà sencer el campionat mundial de ral·lis amb l'escuderia Stobart M-Sport Ford Rally Team, finalitzant el certàmen en 8a posició i deixant grans actuacions com un 3r lloc al Ral·li d'Irlanda, fet que li valé per ser fitxat pel Ford World Rally Team, l'equip oficial Ford, per la següent temporada.\nAmb l'equip Ford, com a company d'equip de Mikko Hirvonen, finalitzà en 4a posició del Campionat Mundial de Ral·lis de 2008, aconseguint, a més, la victòria en el Ral·li de Suècia. La temporada 2009, novament amb l'equip oficial Ford, ja ha guanyat el Ral·li de Sardenya.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Jari-Matti Latvala\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Jari-Matti_Latvala&oldid=21342269»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 juny 2019 a les 18:52.


Moragas i la denúncia contra De la Serna i Arístegui (Ernesto Ekaizer)\nPer què la denúncia contra els exdiputats del PP Pedro Gómez de la Serna i Gustavo de Arístegui per tràfic d’influències té data del 10 de setembre del 2015 i la data que figura al registre d’entrades de la Fiscalia Anticorrupció és l’11 de novembre del 2015?\n3 min. 01/09/2016 23:16 Traduccions: Cat Cas\nPer què la denúncia contra els exdiputats del PP Pedro Gómez de la Serna i Gustavo de Arístegui per tràfic d’influències té data del 10 de setembre del 2015 i la data que figura al registre d’entrades de la Fiscalia Anticorrupció és l’11 de novembre del 2015? Fonts pròximes al denunciant, l’agent d’assegurances José Faya López, assenyalen que, en la declaració que prestarà avui davant del jutge de l’Audiència Nacional José de la Mata, aclarirà aquesta qüestió. La denúncia té set pàgines i 417 documents.\nFaya declara gairebé deu mesos després de presentar la denúncia. En aquest període, el fiscal Conrado Saiz i el jutge De la Mata han dut a terme una àmplia investigació. Des de l’abril han citat a declarar com a investigats De la Serna i Arístegui i divuit persones més, entre les quals representants de les empreses que van pagar pels seus serveis. Es calcula que entre el 2009 i el 2015 les empreses utilitzades van facturar fins a cinc milions d’euros per operacions a l’exterior. Tots dos haurien violat les incompatibilitats previstes per als diputats emparant-se en una autorització genèrica a la seva professió d’advocats, la qual, en realitat i segons els indicis, va ser utilitzada com un xec en blanc per traficar influències per a unes vint empreses espanyoles a l’estranger a través de les seves empreses Scardoví i Karistía i d’una marca denominada Voltar Lassen.\nLa investigació sobre De la Serna no era fàcil, perquè en dissoldre’s les Corts l’1 d’octubre del 2015 va passar a formar part de la diputació del Congrés. És a dir, continuava amb aforament de diputat. El jutge De la Mata va oferir a De la Serna, en la seva interlocutòria d’imputacions del passat 6 d’abril, prestar declaració voluntària el 10 de maig del 2016. Per què? Perquè De la Serna era diputat. I la competència per investigar-lo era del Tribunal Suprem. Tot i això, el jutge invocava la llei d’enjudiciament criminal per tal que declarés per voluntat pròpia. Però De la Serna va rebutjar l’oferta. Va declarar quan ja no era aforat.\nI això ens porta al 10 de setembre del 2015, data que apareix en la denúncia de Faya. El gener passat agents de la unitat de delinqüència econòmica i fiscal escorcollen el seu domicili a la urbanització Parquelagos de Galapagar (Madrid). Se n’enduen documents i un ordinador. Inspeccionant el material troben un paper amb segell del registre d’entrades de la Moncloa de l’11 de setembre del 2015. Es tracta de la denúncia de Faya. Així, el material que va portar a Anticorrupció l’11 de novembre l’havia entregat, segons fonts pròximes al denunciant, dos mesos abans a la Moncloa a l’atenció de Jorge Moragas, director del gabinet de Mariano Rajoy.\nLa denúncia, les factures i els contractes no van rebre l’atenció de la Moncloa. No es va posar en coneixement de l’autoritat judicial -és obligació dels funcionaris informar d’una possible activitat il·lícita-, i De la Serna va ser nomenat membre de la diputació permanent quan es van dissoldre les Corts, mantenint així l’aforament. De la Serna ha sigut home de confiança de Javier Arenas, director de gabinet de Jaime Mayor Oreja i president de la Societat d’Infraestructures i Equipaments Penitenciaris. Entre el 2009 i el 2011 va fer de lobi, mitjançant reunions amb l’instructor del cas Gürtel, per obtenir el sobreseïment del cas de Luis Bárcenas, dictat l’1 de setembre del 2011 i anul·lat més tard. Després de ser escollit diputat per Segòvia, va ser nomenat portaveu del PP a la comissió constitucional.


Una miqueta morena\nGuadalupe, Càceres (Espanya)\nGuadalupe, Càceres (Espanya).\nActualitzada 01/09/2016 a les 07:20\nEntre alzines, pins, oliveres amorosament cuidades i un ampli ventall d’accidents geològics per una carretera serpentejant es travessa els Ibores –bon formatge– per anar a parar al cor de les Villuercas. Una de les comarques del nord de Càceres, verda i frondosa, plena de biodiversitat, com tantes altres d’Extremadura, per sorprendre aquells que desconeixen la regió. La destinació és el Reial Monestir de Santa Maria de Guadalupe, un impressionant conjunt mudèjar i gòtic, amb petjada de canvis d’estil dels quatre segles que va durar la construcció.\nLa troballa d’una verge, diuen que amagada després d’estar a Roma, per un pastor inicia la història des d’una humil cabana fins a santuari i després monestir per voluntat d’Alfons XI, agraït per guanyar la batalla del Salado. Va viure segles d’esplendor com a centre cultural, científic i artístic amb els monjos jerònims i va atreure pelegrins i alumnes de tota la cristiandat per aprendre medicina, gramàtica o cant. La gran basílica, el museu de brodats, el de llibres miniats, el d’escultura, el cadirat del cor, l’espectacular claustre amb el singular templet mudèjar i la impressionant sagristia plena d’obres de Zurbaran accessibles en la visita guiada turística recorden aquells anys. Per culminar la visita religiosa, ho remarquen els monjos, ara franciscans, cal pujar a l’extraordinari cambril de la Mare de Déu de Guadalupe, la que diu la jota que és “una miqueta morena” i que és ben petita i ben negreta. La sortida a la plaça, presidida per la font feta amb la pila de bateig dels primers indis que Colom va portar d’Amèrica, convida a fer un passeig per La Puebla de Guadalupe. L’atractiu de l’ensenyança al monestir i la devoció religiosa, reconeguts per la Unesco el 1993, en els quatre hospitals, es fa visible en el col·legi d’infants, la muralla, els arcs, la jueria o les fonts. Edificis reconvertits en el parador nacional i la posada, dins del recinte del monestir, on ve de gust dinar al claustre gòtic una sopa de tomàquet i una caldereta de cabrit. Per completar la visita, si és de més d’un dia, el geoparc Villuercas-Ibores-Jara ofereix una desena de rutes que mereixen un racó d’estiu propi.\nRECOMANEM: Les cases amb porxos amb entramats de fusta són un exemple d’arquitectura popular i el record de la gran activitat comercial. Es feien servir per acollir els pelegrins que veneraven la verge.


Què regula el Decret?\nla comunicació prèvia a l'inici de l'activitat de producció\nel registre general de persones productores de residus de Catalunya\nTota persona física o jurídica que desenvolupi alguna de les següents activitats, entre d'altres:\nles activitats que produeixin residus perillosos\nles activitats que produeixin més de 1.000 t/any de residus no perillosos\nLlistat i classificació dels residus que es generen al taller (els marcats amb la classificació ES)\na) Nom o raó social de la persona física o jurídica i sexe, en el cas de persones físiques.\nb) NIF/NIE, segons procedeixi.\nc) Dades del o de la representant, si escau.\nd) Dades d'identificació del centre productor, inclòs el de la CCAE (Classificació Catalana d'Activitats Econòmiques).\ne) Nom i NIF/NIE de la persona responsable dels residus.\nf) Quantitat estimada de residus que es preveu produir anualment.\ng) Residus produïts en cada procés caracteritzats, d'acord amb la normativa vigent i identificats segons la Decisió 2000/532/CE de la Comissió, de 3 de maig de 2000, per la qual s'estableix la llista europea de residus (LER).\nh) Les condicions d'emmagatzematge en el lloc de producció.\ni) Les operacions de tractament previstes per als residus.\nj) Nom de l'empresa explotadora, si escau.\nEl canvi de titularitat, el cessament total o parcial de l'activitat i qualsevol modificació de les dades inscrites en el Registre s'han de comunicar.\nTelemàticament a través del Sistema Documental de Residus SDR.\nCodi de productor:\nUna vegada inscrita cada empresa té assignat un codi de productor identificador que s'utilitza per formalitzar qualsevol documentació de gestió de residus, i té validesa a tot el territori estatal. El format d'aquest codi és: P-#####.#.\nLa inscripció és independent per a cada centre productor, que ha de ser identificat amb un codi.\nEls tallers que ja estan inscrits al registre de productors de residus industrials d'ofici s'incorporen al registre general de persones productores de residus de Catalunya. En el cas que les inscripcions disposades no continguin totes les dades previstes en aquest Decret, l'Agència de Residus de Catalunya ha de requerir-ne la complementació.


Lloguer a Pis Navarra, Peralta. SERVIHABITAT IMMOBILIÀRIA\nRef. 73073261 | Actualitzat el 30/11/2016\nPis Navarra, Peralta\nAv. Funes, 2\n79,66 m² Bon estat\nPis exterior distribuït en saló-menjador, cuina, 3 habitacions, 1 bany, terrassa i balcó. Situat en una de les entrades i sortides de la localitat, amb bons accessos al centre i al costat de Plaça del Donant.


Les cites festives no finalitzen perquè del 5 al 8 de setembre tindrà lloc la 16a Reunió HD Custom Maestrat i, de l'11 al 15 de setembre, les festes d'Alcossebre\nAlcalà de Xivert tanca avui les festes patronals dedicades a Sant Joan Baptista i al Sagrat Cor de Jesús, que van començar el passat 23 d'agost. Han estat onze dies marcats per una gran participació. De fet, pràcticament tots els actes han experimentat un increment d'assistents respecte a anteriors edicions. Aquesta circumstància ve marcada per factors com haver comptat amb una nodrida representació de festeres, set en total, o el fet que les festes s'hagen celebrat durant el mes d'agost ja que, en anteriors ocasions en què el calendari ha imposat la celebració a setembre, s'ha percebut un descens de participació.\nDins dels actes més multitudinaris, han destacat el Tombet de Bou, la presentació de les Festeres o el nou Dia de les Colles, amb el concurs de paelles en què es van cuinar 27 paelles. Cal destacar l'èxit d'actes com la II Fira de Cerveses Artesanes XiBEERt, la Setmana Taurina Gaspatxera, la Nit de la Joventut o el I Concurs Nacional d'Emboladors. La regidora de Festes, Selene Blázquez, ha destacat que "els veïns han tingut una resposta magnífica davant els diferents actes i hem comptat amb una notable participació en actes que ja s'han consolidat com la Fira de Cerveses Artesanes i en altres que hem introduït aquest any com el concurs de paelles del Dia dels Colles".\nL'Alcalde Francisco Juan ha valorat que "les festes es tanquen sense cap incident destacat" i agraïa "el treball de tots els que contribueixen a l'organització, seguretat i assistència sanitària, sense els quals no podriem celebrar les festes".\nLes cites festives continuen en el nucli d'Alcossebre, del 5 al 8 de setembre, amb la 16na Reunió HD Custom Maestrat i del 11 al 15 de setembre, amb les festes patronals.


Rebequeries en la primera infància, com gestionar-les? – La pediatra de la tribu\nRebequeries en la primera infància, com gestionar-les?\nEm sembla perillós, així que ràpidament li trec les estisores de les seves mans mentre malpenso de la persona que les ha deixat sobre la tauleta. Li ofereixo les seves, “baby friendly” els hi diuen, perquè no tallen res. Diuen que tallen paper, però em sembla que es una de les coses més enganyoses que he comprat mai. Tallen paper si el mantens tibant amb les dues mans, moment en que ja no te’n queden per agafar les estisores. I evidentment massa complex per un nen que just comença a retallar. Això sí, són segures i per això les conservem. Li dono.\nEvidentment ara no les vol. – L’altra, altra, altra!!!!– repeteix persistentment cada cop amb el to més rígid i el volum més alt. Li intento explicar, però ara per ara de poc serveixen les meves explicacions. Per la seva cara sé que si continuo amb la meva idea la cosa es posarà complicada.\nGuardo les estisores que tallen al seu lloc. Un lloc alt, lluny d’ell.\nImagino que deu haver sigut com si a mi m’enviessin el mòbil a la lluna per sempre més, perquè de sobte es seu al terra i es posa a plorar. Bé no, a xisclar. L’agafo en braços. Els accepta i sembla que l’ajuden a calmar-se, però no han passat ni 20 segons que torna a bramar, el seu cos agafa força i es corba enrere com si en comptes d’un fill es tractés d’un pont. El cap!– crido. Massa tard, s’ha donat un copet amb la paret… per què nassos havia d’estar tant a prop de nosaltres aquesta paret? La cosa continua per una estona, i m’he d’esforçar molt per acompanyar-lo com vull. Quan s’acaba ens abracem i tot torna en ordre. Surt el sol. Penso que encara he tingut prou sort – aquest cop estem ell i jo sols, sense la sogra, la veïna o mig autobús clavant-nos els ulls a l’esquena i opinant sobre el que ningú els ha demanat-.\nEt sona la història?\nLes rebequeries arriben. Tard o d’hora, més o menys freqüents, més o menys sotils. Però arriben.\nM’agradaria trobar una altre nom per a descriure-les. Rere aquesta paraula s’han deixat caure masses connotacions negatives que dubto poder abolir amb un escrit, un xerrada, un curs, un llibre o centenars d’ells. Les coses poden canviar a millor- n’estic convençuda- però només a poc a poc.\nSi la vida tingués banda sonora m’agradaria que sonés “Have you ever seen the rain” en l’escena en la que em toca viure una rebequeria del meu fill. Per què?\nPrimer de tot perquè una mica música coneguda trauria tensió a la situació, ajudant-me a trobar la calma- i un polsim d’humor- quan més el necessito.\nPerò també perquè les rebequeries són això: un xàfec, una pluja ràpida enmig d’un dia assolellat. Unes quantes gotes que no deixen indiferent però que passen. Una “tempesta emocional”1 dins del cervell de l’infant.\nPots ensenyar al teu fill que quan plou no hi ha res a fer, o pots decidir que la pluja us dóna una gran oportunitat per sortir a fer xip-xap als bassals o quedar-se a casa fent magdalenes delicioses. Jo prefereixo vreure-ho com una oportunitat.\nAcompanyar una rebequeria per mi significa això: ensenyar que la pluja (la frustració, ràbia, la ira, l’enuig,…) vindrà, forma part de la nostra vida, però que podem decidir què fer amb ella per sentir-nos millor. Podem restar immòbils, mullar-nos, quedar-nos xops i freds, o podem fer que la situació passi d’una forma més agradable.\nPropostes per ajudar al teu fill/a a gestionar les emocions negatives:\n1. Posa’t primer tu a aixopluc\nLes rebequeries et faran sentir. Inevitablement. Posaria la mà al foc. La vida fa sentir, i les rebequeries no en sóc excepció. Serà impotència, frustració enuig, ràbia o potser confiança… però et faran sentir. Si et quedes xopa i freda enmig de la teva tempesta emocional serà impossible acompanyar al teu fill/a.\nAixí que primer cal posar-se a aixopluc un mateix: acompanyar-se per poder acompanyar. Posa atenció en l’emoció que et desperta la rebequeria en aquells instants (es probable que l’emoció vari en funció de la situació, el teu cansament, l’entorn…) i, abans de fer res, gestiona la seva intensitat. Tot i que no és recomanabe allunyar-se del nen en una rebequeria, si la teva emoció es molt desagradable i intensa, pot ser encertat deixar-lo temporalment amb una altra persona i explicar-li que la mare/pare necessita un moment per calmar-se. Es tracta d’evitar fer o dir coses de les ens poguéssim penedir-te desprès.\n2. Actua abans que plogui\nNo podem evitar que arribin rebequeries, però podem tenir cura d’alguns factors que ajudaran al nen a gestionar la seva frustració una mica més fàcil. Les rebequeries són més freqüents quan els nens tenen gana o son. Les rutines horàries (sempre que no siguin rígides) poden ajudar. Estigues atent a les seves necessitats bàsiques i si aquestes poden està tenint un paper important en la seva manera d’expressar les emocions.\n3. Posa’t les seves ulleres\nEmpatitza. Intenta de totes totes entendre els motius del teu fill, per molt absurds que et puguin semblar. No et demano que els comparteixis, és lògic pensar que les motivacions i raons d’un nen de 2 anys seran diferents a les del adult, però no per això menys importants.\n4. Comprèn l’emoció que sent, accepta-la i posa-li nom\nNo li neguis el dret a enfadar-se, estar trist, tenir por… no neguis ni menyspreïs les seves emocions negatives. Totes les emocions són bones pel desenvolupament de la persona i ara tens al davant una magnífica ocasió per a que aprengui com gestionar-les. Accepta i valida l’emoció que està sentint el teu fill. I posa-li nom. No es el mateix sentir -se enfadada que saber que t’estàs sentint enfadada. La sensació amorfa de no saber què passa desapareix quan la persona que et dona més seguretat en aquest món – idealment els pares o altra tutor- t’explica que allò que sents és normal i té un nom. Sentir-se comprès facilita l’inici de la regulació emocional.\n5. Ensenya-li formes d’expressió apropiades\nEi, no tot si val! Pots enfadar-te i expressar-ho, però hi ha maneres adequades per fer-ho. Ajuda’l a expressar-se amb paraules de forma respectuosa.\n6. No posis límits al que sent, sí a la seva conducta\nNo li deixis fer qualsevol cosa. Immers en la seva tempesta emocional es podria fer mal o fer-ne als altres. Mantenint sempre el respecte, des de la major calma que trobis i des de la seguretat d’estar fent el correcte per ell/a, agafa-li la mà i acompanya’l per a que no es faci mal o no en faci als altres. Ajuda’l a entendre que les conductes violentes i irrespectuoses no són conductes adequades i l’allunyen del benestar emocional. Sigues el/la primer/a en mostrar exemple.\n7. Ofereix alternatives a la seva conducta\nGuia’l per escollir alternatives que el facin sentir millor i canalitzar l’emoció desagradable. Als nens/es més petits és preferible oferir 2 o 3 alternatives entre les que escollir, mentre que a partir dels 3-4 anys podem optar per preguntes obertes del tipo “Com creus que ho podríem arreglar?” “Què et sembla que podries fer ara?” que impulsen al raonament i cuiden l’autoconcepte del nen.\n8. Distreu transitòriament\nTot i que la distracció (persistent) en adults no és una manera saludable de gestionar les emocions, sí és adequat fer-ho transitòriament amb els nens petits. L’ajudarà a disminuir la intensitat emocional i li serà més fàcil escoltar-te i poder raonar.\n9. Recorda-li que ara també l’estimes\nSigui quina sigui l’emoció que senti. Hi ha nens/es que pensen ser menys estimats quan s’enfaden o es senten tristos. Evita que això passi mostrant afecte també -sempre que sigui ben rebut- durant les rebequeries i dient-li amb paraules “fill, t’estimo molt”. No tinguis por en dir-ho i repetir-ho.\n10. Dedica-li temps de qualitat\nAquests moments del dia en que estàs 100% per ell, amb atenció plena, durant el joc, el bany, mentre li fas massatges, carícies, o li llegeixes un conte també ajuden. Procura continuar tenint aquesta estona vostra, per curta que sigui, cada dia.\n11. No cedeixis, excepte si expressa una necessitat\nSi el teu motiu et sembla necessari, raonable i respectuós no cedeixis. Però si la rebequeria respon una necessitat insatisfeta (gana, son, necessitat de rebre afecte, d’un ambient tranquil,…) aleshores procura posar-hi solució de la millor manera i ofereix el que necessita: satisfer la gana, el son,…\nPer acabar, recorda donar-li temps. La duració mitja d’una rebequeria són 3 minuts, es pot allargar més! Nosaltres també necessitem el nostre espai de temps per apaivagar la ira. Tard o d’hora passarà. Queda’t al seu costat.\nA mi m’és molt útil repetir en veu alta “Fill, t’estimo, això passarà” encara que de vegades no sé si això últim li estic dient a ell o a mi mateixa.


Tarragona i Reus centren un debat tuitaire de mobilitat — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Mobilitat i transports › Notícies › Notícies 2016 › Tarragona i Reus centren un debat tuitaire de mobilitat\n"La mobilitat ens preocupa a tots perquè tothom es mou i cadascú mira per les seves necessitats, fet pel qual les actuacions envers uns o altres sempre creen conflicte". Així va introduir Begoña Floria la xerrada del passat dijous a la tarda a la Cooperativa Obrera amb una trentena d'assistents.\nUna ciutat per als cotxes o per a les persones?\nD'altra banda la regidora va insistir en la importància de tractar en general la mobilitat i no centrar-se tan sols en l'aparcament, tot i reconèixer que és una de les principals preocupacions de la ciutadania. Segons Floria, "cal que ens preguntem si volem una ciutat per als cotxes o per a les persones" i a partir d'aquí explicar el motiu pel qual és necessari imposar polítiques de cost envers l'ús del vehicle i l'aparcament. Va recordar, en aquesta línia, que ja moltes ciutats europees tenen l'accés restringit dels vehicles al centre, seguint la fórmula d'aparcar a la perifèria i moure's per la ciutat en transport públic i caminant. És per aquest motiu que els plans de mobilitat s'orienten a obtenir ciutats més saludables i menys contaminades.\nTarragona i Reus, ciutats urbanísticament diferents\nTarragona i Reus coincideixen en l'objectiu de treballar la mobilitat per millorar les seves ciutats tot i que "ho fan amb models de mobilitat diferents, ja que urbanísticament les dues també son molt diferents", va explicar Floria. I es que Reus és una ciutat molt caminable, concèntrica que va créixer del centre cap a fora i Tarragona, en canvi, entre Ferran i Bonavista té 20 quilòmetres i entre el Serrallo i Sant Salvador n‘hi ha 7. És una ciutat dispersa i urbanísticament molt més complexa, afirma Floria.\nEl preu de l'aparcament\nEl fet que Reus tingui amortitzats i pagats els seus aparcaments municipals els permet establir millors tarifes, cosa que no és el cas de Tarragona que "encara paga herències del passat", va dir la consellera. A més, cap dels aparcaments públics tarragonins està al centre comercial, excepte el del Mercat. Tot i així va apuntar que en els últims anys el preu diari dels aparcaments s'ha abaixat dels 27 euros als 12'6, i que enguany la situació financera permetrà revisar preus per tal d'ajustar-los tot i que no es pugui fixar el preu de 4 € diaris de Reus. Floria va destacar de Tarragona el preu de 0'60 cts/hora entre les 21 h i les 06 h i l'abonament del Pàrquing de Joan XXIII de 12 hores per només 20 € al mes i de 38 € al mes per 24 hores, de dilluns a divendres en tots dos casos, i amb tiquets de bus gratuït, tenint en compte que hi ha connexió amb 6 línies de bus per deixar el cotxe i anar amb transport públic al centre.\nA més de les polítiques restrictives envers el vehicle privat en favor d'altres modes de transport, Tarragona vol i aposta per fomentar l'ús del transport públic. En aquest sentit la ciutat té 18 línies que mouen 9'1 milions d'usuaris, mentre que Reus, amb poques menys, 12 línies, mou 2'15 milions de viatgers anuals. La diferència és major i, per tant, a la ciutat veïna, "la mobilitat és més alta a peu i amb cotxe”, va explicar Begoña Floría.\nAquests van ser els temes més destacats de la xerrada on els assistents també van tenir oportunitat de plantejar els seus dubtes, problemes i opinions al respecte durant una hora i mitja.\nA continuació podeu veure en vídeo les intervencions al complet i altres microvídeos amb els ítems més destacats properament.


KurdisCat: Bese Hozat, KCK: "Si no fos per l’aprovació de Rússia, Turquia no hauria envaït Efrîn"\nBese Hozat, KCK: "Si no fos per l’aprovació de Rússia, Turquia no hauria envaït Efrîn"\na divendres, de juliol 26, 2019\nBese Hozat co presideix el Consell Executiu de la Koma Civakên Kurdistan (Confederació de Comunitats del Kurdistan, KCK) ha afirmat a Firat News que "La invasió dEfrîn va ser un atac genocida i continua encara. Les massacres, la transformació demogràfica de la ciutat, els kurds són expulsats i esdevenen una minoria. L’entorn natural, la cultura i la història de la ciutat estan sent saquejats. El món només mira. Aquesta és una vergonya per a la humanitat. Si certes forces volen rentar-se les mans del crim, han de canviar les seves polítiques. La invasió turca ha de finalitzar i les potències internacionals haurien de tenir un paper perquè Turquia deixés Efrîn. Aquesta és l'única manera de ser lliure d'aquesta vergonya."\nLa dirigent kurda, té com a nom real Hülya Oran. Bese Hozat era el nom de la muller del dirigent kurd Seyid Riza, executada per Turquia. En al revolta de Seyid Riza va morir el seu avi. És originària de Dersim, on va néixer el 1978, va unir-se al Partiya Karkerên Kurdistan (Partit dels Treballadors del Kurdistan, PKK) el 1994 i tres anys més tard el seu germà va morir a les files de la resistència. Dins el PKK va encapçalar la línia feminista nacional i el juliol de 2013 fou escollida per a co liderar la KCK. Turquia ofereix una recompensa de 4 milions de lires per informació sobre la líder kurda. Des de les muntanyes Qandil comenta la situació a Rojava i la seva visió geoestratègica sobre Efrîn:\n"El paper de Rússia en la matèria és especialment important. La invasió d’Efrîn es basava en un pla internacional, però Rússia tenia un paper especial. Aquesta invasió es va posar en pràctica per l'acord entre Turquia i Rússia. Si no fos per l’aprovació de Rússia, Efrîn no s’hauria envaït. No hi ha un kurd a la terra que no ho sàpiga i es ressentirà d’aquest fet. En aquest sentit, si Rússia vol reparar les seves relacions amb els kurds, han de fer la seva part per a l'alliberament de l'Efr¨în i jugar un paper actiu en la invasió de l'estat turc que es retira de la ciutat. De la mateixa manera, els que es van mantenir en silenci davant d’aquesta invasió i els que l’havien aprovat haurien de canviar d’orientació i treballar per assegurar que Turquia i les seves colles van marxar.\nTambé és important que la nostra gent continuï la seva lluita sense parar. Efrîn és una qüestió d’honor per als kurds. La ciutat és la part més bella de Rojava. Les Forces d'Alliberament d'Efrîn continuaran la seva lluita més forta i alliberaran la ciutat. Renunciar a l'alliberament d'Efrîn és renunciar a la llibertat de Rojava i de tot el nord-oest de la Síria."


RESULTATS | Com valores els darrers canvis de mobilitat al Camí Antic? | BellaterraDiari\nby Redacció | març 2, 2022 | Enquestes\nEl primer mes de l’any, la mobilitat bellaterrenca es va submergir en alguns canvis. Es van fer canvis de sentits i afegir nous elements de gestió del trànsit en una de les vies més importants de Bellaterra: el Camí Antic de Sant Cugat. Des de l’EMD de Bellaterra afirmen que els canvis ajudaran a pacificar la zona i a millorar el trànsit intern per Bellaterra, però com ha estat la reacció del veïnat després de gairebé 2 mesos d’utilitzar-les?\nEn referència a les preguntes, en primer lloc, us preguntàvem quina valoració fèieu del canvi de sentit al carrer Enric Morera; seguidament volíem saber si creieu que les rotondes estan ajudant a pacificar el Camí Antic; i per últim, si us han sigut d’utilitat els stops.\nEn total hi heu participat 117 persones i, sobretot, destaca la pregunta de la rotonda. En aquest cas, 83 persones heu descartat que la rotonda ajudés a pacificar, només 8 persones heu cregut que sí que ho feia.\nPel que fa al canvi de sentit del carrer Enric Morera: 53 persones assegureu que la modificació ha provocat “col·lapse i descontrol”; per altra banda, 16 persones considereu que és un canvi molt bo i que ha ajudat a pacificar tota la zona utilitzada com a via ràpida de connexió entre les autopistes C-58 i AP-7.\nFinalment, en referència als stops 71 persones heu manifestat que creieu que no tenen “cap utilitat” i que, al contrari, creieu que empitjoren la circulació. D’altra banda, 18 persones, assegureu que sí que fan servei, ja que “creen l’obligatorietat de frenar i reduir la velocitat”.\nComentaris dels veïnat\nEn aquesta enquesta també hem recollit un munt de comentaris en referència a la mobilitat, canvis que afecten directament al poble; hi ha opinions, crítiques o diverses alternatives que proposen, bàsicament veïns i veïnes del Camí Antic. Entre els més destacats, “els stops poden donar lloc a accidents perquè estan mal col·locats i no es respecten i pel que fa a les rotondes la primera té una corba molt tancada que la gent agafa igualment de pressa o directament se la saltin en direcció contrària”. A més, hi apareixen crítiques en aquesta línia: “Tinc tota la impressió que aquesta acció s’ha fet sense la signatura de cap professional de la mobilitat, em sembla un gran nyap tant per l’estètica com per la funcionalitat”\nD’altres han decidit optar per la ironia: “Mini Rotonda, direccionalitat i senyalització pròpia d’un parc d’atraccions infantil per aprendre a conduir”.\nCom a solució i noves propostes, sou molts els que coincidiu que seria bo afegir sots: “D’aquesta manera sí que es podria reduir la velocitat”, asseguren.\nFinalment, un veí del Camí Antic, es presenta i aporta la següent reflexió: “La direcció única del carrer Roda Ventura, molt positiva, tant al sentit únic com a la zona d’aparcament. Fa molt temps que penso que tots els carrers de Bellaterra haurien de tenir la mateixa configuració. Malauradament, alguns conductors no fan cas del senyal. Recordo que segons els articles 90.2 i 77, les sancions són fins a 500 €, molt greu i 6 punts. Pel que fa als Stops penso que és un absolut desastre, ja que més del 80% dels conductors no fan cas. Recordo que segons els articles 151 i 76, les multes arriben fins a 600 €, infracció greu i retirada de 4 punts. A la nit continua sent una pista de carrers. Aportaré un vídeo de les infraccions”.


Una nova edició del Pati Cultural convida tots els públics a gaudir de la música, el teatre i el circ - Pati Cultural de la Diputació de Girona\n02 maig Una nova edició del Pati Cultural convida tots els públics a gaudir de la música, el teatre i el circ\nInici > Recull de premsa > 2 de maig de 2019\nUn any més, coincidint amb Girona, Temps de Flors, la Diputació de Girona ha organitzat el Pati Cultural, un esdeveniment que té lloc al pati de la seu de la corporació amb la voluntat d’oferir una bona programació escènica a tots els visitants i espectadors que vulguin dedicar temps a la cultura durant la setmana de les flors a Girona.\nSi bé ja fa molts anys que la Diputació organitza el Pati Cultural, el contingut d’aquesta proposta ha anat canviant d’acord amb les noves disciplines culturals, tan heterogènies i interdisciplinàries, que hi ha a l’actualitat. Així doncs, de l’originari cicle de concerts, el Pati Cultural ha passat per diferents etapes fins a arribar a la proposta d’enguany: una veritable mostra de manifestacions artístiques on tenen cabuda tant la música, com el teatre o el circ en totes les seves modalitats i disciplines.\nLa programació del Pati Cultural d’enguany l’ocupen les principals propostes escèniques i musicals que en aquests moments estan en actiu a les comarques gironines. La Factoria d’Arts Escèniques, la Fundació Casa de la Música de les Comarques Gironines, l’Escola de Música Moderna, l’AGT – El Galliner i el Cercle de Cultural Tradicional i són algunes de les entitats que presentaran el seu espectacle en l’edició d’enguany.\nCom a novetat, el Pati Cultural fa un pas més i s’obre també a la programació familiar gràcies a la participació de la Fundació Xarxa d’Espectacle Infantil i Juvenil de Catalunya.\nEl cicle de concerts començarà el proper dissabte 11 de maig i s’acabarà el diumenge 19 de maig. Durant aquesta setmana, hi haurà un total d’onze actuacions gratuïtes. Els dissabtes, a les 19.00 h; els diumenges, amb una doble actuació a les 12.00 h i a les 19.00 h, i de dilluns a divendres, amb una actuació a les 18.00 h.\nLa programació. Aquest any, l’encarregat d’inaugurar el Pati Cultural serà el grup Morgat Morgat, que, després de quatre anys de silenci des de la publicació del disc anterior, torna als escenaris per presentar el seu nou treball: Orgull adolescent.\nTambé passaran per l’escenari del Pati Cultural la guanyadora ex aequo de la 34a edició del Guardó Internacional Pau Casals per a Joves Violoncel·listes 2018, Carla Conangla, acompanyada de la pianista Yoko Suzuki; els GIO Solistes Trio Fréderic Descargues (violí), Joan Félix (viola) i François Ragot (violoncel), que interpretaran les famoses Variacions Goldberg de J. S. Bach; La Black Music Big Band Junior, la germana petita de la Black Music Big Band, formada per nens i nenes de 9 a 14 anys; La Moderna Big Band, que actuarà en solitari per primera vegada fora de l’Escola de Música Moderna de Girona per oferir un concert trepidant que porta per títol Growing; els alumnes d’El Galliner, que interpretaran l’obra Tot esperant, i els balladors de Marboleny Jove i del Cos de Dansa de l’Esbart Marboleny, que presentaran un espectacle a l’aire lliure que fa un recorregut per un seguit de danses catalanes d’arrels tradicionals.\nLa programació familiar anirà a càrrec del Conservatori de Música Isaac Albéniz, amb el concert familiar Rebufa, quin vent!, i de la Fundació Xarxa d’Espectacle Infantil i Juvenil de Catalunya, que participa en el Pati Cultural d’enguany presentant diferents espectacles: una representació a peu de carrer de la companyia Festuc Teatre, en què la interacció amb el públic i l’humor seran trets fonamentals en la posada en escena; un concert participatiu amb cançons pròpies i populars amb els músics Jordi i Oriol Tonietti, i una funció de circ clàssic amb dosis de contemporaneïtat per a tota la família a càrrec de la companyia Moi Jordana.\nExposició «Meitats», de la fotògrafa Judith Vizcarra. Durant aquests dies d’actuacions al Pati Cultural, al claustre de la Diputació de Girona es podrà veure una exposició que forma part del projecte Exposicions Itinerants de la Diputació de Girona, «Meitats», de la fotògrafa Judith Vizcarra. La mostra, que ha recorregut una desena de sales d’exposicions de les comarques gironines, clourà ara la seva itinerància al Claustre de la Diputació durant els dies en què duri Girona, Temps de Flors.\nEl pas del temps, les emocions i l’herència genètica són les tres variables a través de les quals es construeix «Meitats». L’autora, retratista de professió, ha centrat el seu treball en una profunda reflexió sobre el rostre. Ho ha fet presentant-lo descompost en dues meitats que es complementen gràcies a una vinculació genètica que interpel·la l’espectador de forma impactant i el convida a reflexionar.


Certificacions i col·laboracions - EcoAtaula\nPàgina d'inici / Certificacions i col·laboracions\nEcoAtaula intenta que el màxim dels seus productes siguin ecològics, i informa a cada Direcció i/o AMPA de quins productes ho son a la seva escola, amb total transparència.\nTots els productes ecològics que utiliza EcoAtaula estan certificats pel Consell Català de la Producció Agrària Ecològica (CCPAE), que és l’autoritat de control de Catalunya, i la seva funció és auditar i certificar els productes agroalimentaris ecològics del nostre país.\nEcoAtaula pertany a la ACELLEC, Associació Catalana d’Empreses del Lleure, l’Educació i la Cultura.\nL’objectiu principal de ACELLEC és que els empresaris del sector del temps lliure dels alumnes tinguin una eina de coordinació i suport que sigui interlocutora i element de referència de cara a agents socials: administració, famílies, sindicats,professionals educatius i mitjans de comunicació.\nEcoAtaula col·labora amb:\nLa missió de l’ONG de Nutrición Sin Fronteras és contribuir a la disminució de les desigualtats en matèria nutricional al món, des de la perspectiva de la cooperació, formació i la capacitació, promovent l’ús equilibrat dels recursos alimentaris i la solidaritat entre els pobles.\nNutrició sense fronteres duu a terme un projecte d’aprofitament de recursos alimentaris i treball en xarxa que contribueix a reduir la pobresa a la ciutat de Barcelona. Anomenat “BCN comparteix el menjar”, en el qual EcoAtaula participa.\nL’Objectiu social de Reagra és l’aprofitament d’olis i grasses animals i vegetals, per al seu reciclatge, la seva industrialització, elaboració, manipulació, i comercialització. Explotació de plantes de producció de bio diesel, etc. EcoAtaula recicla el seu oli amb aquesta empresa per no perjudicar al medi ambient.\nAlternativa 3 es dedica a l’elaboració pròpia de productes ecològics de comerç just, amb l’objectiu d’oferir una alternativa sostenible, responsable i de qualitat als productes de consum habitual, especialment al cafè, cacau i sucre que són els productes que consumeix EcoAtaula.\nAlternativa 3 està vinculada a:\nLa Coordinadora Estatal de Comercio Justo (CECJ) és la plataforma espanyola que agrupa a 31 organitzacions vinculades al Comerç Just.\nEl Comerç Just és un sistema comercial solidari i alternatiu al convencional que persegueix el desenvolupament dels pobles i la lluita contra la pobresa.\nCondicions laborals i salaris adequats per als productors del Sud, que els permetin viure amb dignitat.\nNo explotació laboral infantil\nIgualtat entre homes i dones: Tots dos reben un tracte i una retribució econòmica equitativa.\nRespecte al medi ambient: Els articles es fabriquen a través de pràctiques respectuoses amb l’entorn en el qual es produeixen.


Mem, no, no acaba s’estiu: el que succeirà aquesta setmana és habitual de cada setembre! |\nMem, no, no acaba s’estiu: el que succeirà aquesta setmana és habitual de cada setembre!\nBy dingolasineu / Setembre 6, 2020 / Medi Rural i Temps / Deixa un comentari\nLa setmana passada, dissabte, una barrumbada va deixar aigua a voler a Sineu, i va causar desastres en el nord de l’illa. Per altra banda, l’AEMET preveu una setmana de brusques i tempestes, aquesta que entrarem (fes clic aquí). Aquesta nit ja plourà, i dilluns, dimarts, dimecres i dijous, plourà segur i potser ben fort.\nÉs habitual del setembre. La gota freda, més coneguda pels meteoròlegs com a DANA (depressió aïllada a nivells alts), és una pertorbació atmosfèrica que pot provocar precipitacions violentes i intenses durant unes hores o dies, freqüent en la Mediterrània en les estacions intermèdies, sobretot a la tardor, durant els mesos de setembre i octubre.\nL’any passat, just entre el 26 d’agost i el 13 de setembre publicarem aquestes notícies:\nUn breu parèntesi a la calor: demà pot haver-hi ruixats forts a Sineu\nLa Direcció Insular d’Infraestructures demana precaució si es circula per la carretera vella de Petra\nPrecaució màxima a partir de demà, per fenòmens meteorològics adversos\nGota freda, conseqüències que afecten Sineu\nPrecaució. Alerta per mal temps.\nPer tant, cada any es repeteixen titulars i notícies semblants. També a Sineu.\nAixí quedaren les vies del tren a Sineu, l’any passat.\nQueda molt d’estiu!\nEls mallorquins solem dur màniga curta fins a finals d’octubre o principis de novembre (Tots Sants). L’estiu ‘oficial’ no acaba fins el 21 de setembre, i a les Illes Balears, realment no acaba fins el 31 d’octubre, quan acaba la temporada turística i deixen de venir turistes en massa. Això els altres anys. Perquè enguany, si fos així, amb la pandemia de covid19 l’estiu ja fa setmanes que hauria acabat.


Màgica Nit: Ser Joan Fuster\n"Hi ha qui és advocat, o mestre, o polític, o bisbe, o poeta, o pagès. La meua professió, en canvi, és ser Joan Fuster." Joan Fuster\nAlguns dels més cèlebres aforismes de Joan Fuster introdueixen els "capítols" de la seva vida. Seguim la trajectòria d'un dels intel·lectuals més importants que ha donat la cultura catalana al llarg del segle XX a partir de l'arxiu literari i fotogràfic de l'escriptor i de moltes altres fonts documentals, entre elles dues entrevistes televisives que ens mostren el compromís de l'assagista amb el país, el seu afany de comprensió i coneixement i el seu sentit de l'humor.\nTot i escoltant les declaracions de més de trenta persones que el conegueren, aquesta pel·lícula construeix un retrat intel·lectual i humà de Joan Fuster, autor d'un gran nombre de llibres, sobretot assagístics, i d'articles de premsa i impulsor de la modernització del País Valencià en uns temps molt difícils, des d'una perspectiva crítica i rigorosa.\n"La violència engendra violència. Però no ho oblideu- també la tolerància engendra violència, i el desesper engendra violència i –sobretot-la veritat engendra violència." Joan Fuster\nLa seva dedicació als temes valencians culminà el 1962 amb la publicació de Nosaltres els valencians (guardonat amb el Premi Lletra d'Or l'any 1963), Qüestió de noms i El País Valenciano, llibres bàsics per al coneixement de la història, la cultura i els problemes d'identitat nacional del País Valencià. En aquests llibres Fuster afirma que per redreçar la cultura autòctona del País Valencià cal estrènyer el vincles amb els altres territoris de parla catalana, creant una comunitat cultural o, fins i tot, política: els Països Catalans.\n"Ha de quedar clar que el valencià - el català que parlem al País Valencià - és encara una llengua postergada, o pitjor, perseguida, ens la volen acorralar al reducte folklòric; i no, aquí hem acudit a manifestar-nos per la unitat de la llengua. O ens recobrem en la nostra unitat, o serem destruïts com a poble. O ara, o mai!" Joan Fuster\nPublicat per jordi kukat a 23:50


Article 363 - Densitat d'habitatges - Àrea Metropolitana de Barcelona\nArticle 363 - Densitat d'habitatges\nSecció 10a. Zona de renovació urbana: Rehabilitació (16)\nEls Plans Especials per a renovació d'aquesta zona, per mitjà d'un procés de restauració, rehabilitació i millora d'aquesta, per a la seva conversió en àrees amb els elements d'urbanització adients a la qualificació del sòl urbà, han de fixar la densitat d'habitatges per hectàrees sense depassar el de 75 habitatges.\nZona de renovació urbana:rehabilitació (16)\nArt. 363. Densitat d'habitatges (d'aplicació exclusiva al municipi de Barcelona)\nEls plans especials per a la renovació d'aquesta zona per mitjà d'un procés de restauració, rehabilitació i millora d'aquesta, per a la seva conversió en àrees amb els elements d'urbanització adients a la qualificació del sòl urbà, han de fixar la densitat d'habitatges per hectàrees sense depassar el nombre d'habitatges que resulti de dividir el sostre màxim edificable pel mòdul de 80 m2.\nArt. 363. Densitat d'habitatges (Es modifica l'article)\nEls Plans Especials per a renovació d'aquesta zona, per mitjà d'un procés de restauració, rehabilitació i millora d'aquesta, per a la seva conversió en àrees amb els elements d'urbanització adients a la qualificació del sòl urbà, han de fixar la densitat d'habitatges per hectàrees sense depassar el nombre d'habitatges que resulti de dividir el sostre màxim edificable pel mòdul de 80 m2.\nS'afegeixen les següents disposicions addicionals


La Parròquia de Sant Bartomeu d’Alpicat tanca temporalment la seva església per lleus despreniments a la coberta\nL’Ajuntament del municipi ha posat a disposició del Bisbat de Lleida la Sala Unió, on s’hi podrà celebrar l’eucaristia fins que s’acabin les obres\nMacià Grau 21/02/2019\nLa Parròquia de Sant Bartomeu d'Alpicat (Bisbat de Lleida), ha anunciat que, després de rebre un informe de l'arquitecte de la diòcesis on s'aconsellava renovar la coberta de la nau central de la seva església, posarà en marxa de manera immediata les obres per reparar-la. El motiu, com ha explicat el Bisbat en un comunicat, és el seu mal estat, que havia causat "lleus despreniments" i que posava en perill tant la seguretat dels vianants com l'integritat del propi temple.\nDurant els mesos que durin els treballs de reparació, l'Ajuntament d'Aplicat posarà a disposició del Bisbat de Lleida la Sala Unió, per tal de que la parròquia pugui continuar celebrant l'eucaristia amb la mateixa freqüència i horaris. Aquest edifici, situat darrere del temple, té varies sales i espai suficient per acollir les necessitats dels feligresos, i és per aquest motiu que el Bisbe de Lleida, Mons. Salvador Giménez Valls, ha volgut agraïr la col·laboració del Consistori en tot moment.\nMalauradament, la d'Aplicat no és l'única església del Bisbat de Lleida que ha hagut de tancar les seves portes els darrers anys a causa de problemes estructurals, i és que altres poblacions com el Roselló o Algerri també van haver de traslladar el culte de les seves parròquies temporalment per reparar els desperfectes.\nDesprés d'anunciar el tancament temporal del temple, ara només falta saber com es podrà fer front a l'elevat cost de la reparació de la coberta, que aproxidament serà d'uns 150.000 euros.


El proper exercici 2018 de Fitness Star és el més intens | CAT.Lamareschale.org\nRutina de 15 minuts de Nikki Metzer ajudarà a forjar el seu cos ferotge mai.\n1A premsa de pit amb les cames esteses\nJeuen cap per amunt a terra, amb una manuelles a cada mà, amb les cames esteses.\nPortar els colzes cap als costats i aixecar les peses per sobre del seu pit, amb els palmells mirant cap endavant, perquè els seus braços quedin a terra i els colzes estan doblats a 90 graus;\nAixecar les cames en l'aire, els peus junts (A).\nMantenir el seu nucli atapeït i inferior del cos immòbil, premeu les peses directament per sobre del seu pit fins que els braços estiguin completament estesos (B).\nPausa, després baixa lentament tornar a començar.\nAixò és una repetició.\n"Es construirà un cos superior més forta, mentre que virar en un repte important nucli amb cada repetició, i no es sorprengui quan s'inicia l'arrencada de flexions de braços forts!"\n(Per a la seva informació: Vostè pot fer aquest moviment més fàcil doblegant els genolls o tocar de peus a terra, fer més difícil mantenint les cames més prop de terra.)\n1B LATERAL OSO ARROSSEGAMENT\nPosa't de genolls i mans en una posició de taula, amb els braços i les cuixes perpendiculars a terra i els genolls flexionats a 90 graus.\nSense permetre que la zona lumbar a pujar o rodona, doni suport als músculs abdominals i llevant els genolls un parell de polzades del pis (A).\nMantenint els malucs paral·leles a terra, pas lentament la seva mà dreta i el peu unes poques polzades a la dreta (B);\nSeguit de la mà esquerra i el peu.\nFeu el mateix per l'altre costat i continuar alternant un costat a un altre.\n"No és una cosa que simplement agrada de moviments primaris, però, són sovint infrautilitzats. Aquest exercici treballa el seu cos sencer, un recordatori que no ha de ser de luxe per a ser eficaç."\n2A TAULER JACK\nPoseu-vos en una posició de planxa amb les mans recolzades a terra directament sota de les espatlles i les cames esteses, els peus junts (A).\nMantenir el seu nucli atapeït i el seu cos en una línia recta des del cap fins als talons, saltar els peus de distància l'un de l'altre (com si es tractés d'un titella), aterrant suaument en els seus dits del peu (B).\nTornar ràpidament a començar.\n"Aquesta alternativa als alpinistes s'augmenta la força de cardio i el nucli, a més d'activar el més petit, el suport als músculs dels malucs i glutis."\n2B començament del salt\nDempeus amb els peus junts, un pas enrere amb la cama dreta i doblega el genoll esquerre fins que la cuixa es troba gairebé paral·lela al terra;\nMantenint l'esquena plana, baixa el tors cap a la cama esquerra, aconseguint la seva mà dreta a terra i la mà esquerra cap enrere (A).\nEn un sol moviment, pressiona a través del seu taló esquerre a posar-se dret i saltar en l'aire mentre condueix el seu genoll dret i el braç esquerre cap endavant i brandant el braç dret darrere de vostè (B).\nInvertir el moviment per tornar a començar immediatament i repetir en l'altre costat.\n"Aquest simple trepant encara explosiva ajuda a desenvolupar la potència i la resistència en els quàdriceps, isquiotibials, i glutis. Per magnificència durant 30 segons i, confia en mi, se li respirant amb dificultat i les seves cames es crema!"\nLateral 3a shuffle amb REACH\nComenceu amb els peus sobre l'amplada de les espatlles, els genolls doblegats, el pit en posició vertical, i les mans davant del seu pit (A).\nMantenir els peus paral·lels, prendre dues o tres passos de reproducció aleatòria ràpides a la dreta, després girar el tors cap a la dreta en arribar a la seva mà esquerra cap al peu dret (B).\nInvertir el moviment per tornar a la posició de partida, a continuació, repetir immediatament a l'altra banda (C).\nContinueu alternant el més ràpid possible.\n"Aquest exercici agilitat sent divertit i vola per-vostè pot fer abans de començar a sentir-se sense alè, i de debò els incendis fins a la seva botí i les cuixes!"\nBurpee 3B AMB premsa de l'espatlla\nDempeus amb una manuelles a cada mà, els braços als costats, s'asseuen els malucs cap enrere i doblegar els genolls per baixar en una posició de cames, col·locant els pesos a terra davant de vostè (A);\nPas ràpid o saltar els peus de nou en una posició de planxa (B).\nInvertir el moviment per tornar a peu i més prim de les peses a les espatlles, els colzes a prop del seu cos (C);\nPressioni els pesos directament sobre el cap fins que els braços estiguin completament estesos (D).\nRevertir per tornar a començar.\n"Si pogués fer un sol moviment per a la resta de la meva vida, seria aquest! És un moviment de tot el cos assassí que pot canviar en molts aspectes, com l'ús dels pesos més pesats o l'addició d'una planxa per a cada repetició. "\nSALT DE FUSTA 4A-CHOP\nSostingui un pes amb el braç estès amb les dues mans i de peu amb els peus una mica més d'amplada dels malucs.\nFrontissa endavant en els malucs, pit aixecat i els genolls lleugerament doblegades, deixant que el pes pengi entre les cames (A).\nMantenint els braços rectes, empenta els malucs cap endavant i saltar els peus junts mentre es mou la pesa directament sobre el cap (B).\nInvertir el moviment per baixar immediatament a la següent rep.\n"El ritme que s'interposa en les zones de tipus dur i el sentiment. A més, explosions de les cames, el nucli, esquena superior, espatlles i braços en cada repetició."\n4B CRUNCH MAR\nAcuéstese cap per amunt a terra amb els braços i les cames esteses perquè el seu cos forma una X (A).\nEn un sol moviment, aixequi la cama esquerra i el tors del sòl mentre es gira el tors cap a l'esquerra, aconseguint la seva mà dreta cap al peu esquerre (B).\nRevertir lentament el moviment per tornar a començar, i repetir en l'altre costat.\nTots sabem que no pot ni tan sols amb abdominals.\n"Aquesta és una manera divertida de treballar tot el seu nucli, mentre que colpejar a tots els punts de difícil abast, com els oblics."\n16 dones comparteixen els seus moments dentrenament més mortificants\nQuè passa amb el vostre cos quan deixeu de funcionar?\nSàpiga això abans dexecutar una baralla\nFit Bride, setmanes sis: el pla dentrenament\nFa 50 crunchs cada dia per un mes: això és el que va passar


Presó provisional sense fiança pel presumpte autor del crim de Montcada - Diari de Sabadell\nPresó provisional sense fiança pel presumpte autor del crim de Montcada\nAgents dels Mossos d'Esquadra treballant al lloc de l'apunyalament mortal a Montcada i Reixac / ACN\nEl Jutjat d’Instrucció número 6 de Cerdanyola ha acordat la presó provisional comunicada i sense fiança pel presumpte autor de l’assassinat de Montcada del passat dissabte. L’home de 26 anys i nacionalitat espanyola s’enfrontaria a un delicte d’assassinat.\nEls fets van succeir dissabte al matí al creuament entre els l’avinguda Terra Nostra i el carrer de l’Alzina. El presumpte autor del crim va abordar a la que seria la seva exparella i a l’actual parella d’aquesta. Segons la versió de diversos testimonis i veïns, després de discutir va apunyalar l’home de 33 anys i nacionalitat veneçolana en diferents parts del cos.\n“Semblava que estigués posseït, va ser acarnissat”, explicava el Miguel, veí d’una casa a escassos metres del lloc on es van produir els fets. Segons el mateix testimoni, després de cometre l’agressió, l’home va llençar l’arma a una casa propera, i acte seguit, un grup de persones que estaven a un bar del costat, van agredir-lo i retenir-lo fins l’arribada dels Mossos d’Esquadra.\nL’Ajuntament planteja esperar fins a la fase 3 per obrir el 100% dels mercats ambulants\nDiversos equips sabadellencs es beneficien dels ‘no descensos’ al futbol territorial\nObituari del 28 de maig de 2020\nEl consistori assegura que és “inviable” ampliar per quatre la superfície disponible on s’instal·len els sis encants\nL’Ajuntament incrementa l’ajuda a les entitats pels casals d’estiu i proporciona suport logístic\nLes entitats tenen fins el 8 de juny per sol·licitar les ajudes a l'Ajuntament\nCIESC i CCOO proposen 15 mesures per a la reactivació econòmica i social\nEl pla s'ha de dotar de 5 milions d'euros i vol complementar el de l'Ajuntament, que consideren "insuficient"\nFOTOS i VÍDEO: Crema un vehicle en un aparcament soterrat al centre de Sabadell\nBombers hi ha destinat fins a 9 dotacions