Nosaltres – Multiolea\nTreballem per garantir\nels drets de les persones, promoure la igualtat d'oportunitats i la millora de qualitat de vida.\nVolem ser una organització humana, innovadora, eficient i propera, amb constant adaptació als canvis i alta capacitat de resposta als reptes socials\nInterès i compromís amb les persones. Capacitat d'adaptar-nos a realitats canviants. Tolerància i gran capacitat de diàleg.Voluntat de millora continua, valoració responsable dels béns material i cura del medi ambient.\nGrup de Suport Social és un equip d’entitats del camp social, educació i joventut en general, que comparteixen l’objectiu comú de donar ajut i suport a totes aquelles persones menys afavorides de la nostra societat, i al mateix temps s’orienten a realitzar una tasca preventiva i de suport a les famílies apoderant-les per tal de que puguin aturar a temps problemàtiques que podrien agreujar-se i fins i tot arribar a ser cròniques sinó hi hagués una intervenció adequada a temps.\nMultiserveis Olea empresa d’inserció SL és una empresa de serveis del Grup de Suport Social Solidari per donar oportunitats laborals als col•lectiu de persones amb risc d’exclusió social. Un projecte per oferir formació dual i aconseguir la inserció de persones al món laboral i guanyar-se un futur digne.\n• Projecte Fem Futur!\n• Tractaments silvícoles.\n• Prevenció d’incendis forestals.\n• Repoblacions forestals i restauració del medi natural.\n• Obres pel control de l’erosió i estabilització en muntanyes, vessants i talussos.\n• Preparació, conservació i manteniment de pistes i camins forestals.\n• Preparació i conservació d’àrees recreatives, parcs, zones verdes i paisatgisme.\n• Restauració de danys causats per catàstrofes naturals.\n• Aprofitament, processament i gestió de la biomassa i cultius energètics.\n• Construcció, manteniment i senyalització de camins i vies verdes.\n• Neteja i manteniment de lleres de rius i zones fluvials.\n• Treballs forestals en instal•lacions industrials i infraestructures (ínies elèctriques, canalitzacions de gas o\nagua, carreteres, vies de tren, etc).\n• Altres activitats relacionades amb la conservació i ordenació dels espais naturals.\n• Custòdia d’espais naturals\n• Gestió integral de finques rústiques\n• Consultoria i enginyeria forestal i ambiental\nEl gener del 2017 es va donar un nou impuls a l’empresa orientant l’activitat principal al sector forestal i medi rural. Durant el primer any es van centrar els esforços en formar els primers equips de treballadors forestals així com en consolidar els primers clients en aquest àmbit de negoci.\nDurant l’any 2018 s’han fet grans avenços a l’empresa d’inserció Multiserveis Olea. S’ha ampliat la borsa de clients. S’ha continuat impartint satisfactòriament les formacions a totes les persones participants en el projecte d’inserció. Hem pogut ampliar les nostres instal·lacions. La col·laboració amb Entitats implicades en el proses d’inserció han estat del tot satisfactòries. Ens proposem continuar ampliant el nostre projecte durant els propers anys.


Vida Verda - Fora de classe. Activitats d'educació ambiental - RTVE.es\nVida Verda - Fora de classe. Activitats d'educació ambiental\nPrograma dedicat a experiències diferents sobre Escoles d'Educació Ambiental. Parlem amb Imma Piñas i Delia Batet del seu projecte Cel Rogent que es desenvolupa a les comarques de Tarragona. Connectades amb les escoles de Primària, ofereixen tallers i activitats per descobrir i gaudir de la natura, aprenent fora de classe. L'altra proposta està destinada als més grans gràcies als tallers del Centre de Formació del Laberint, a Barcelona. Fora d'hores de feina el centre ofereix cursos d'introducció a la Jardineria per aficionats, disseny de jardins, tallers de plantes aromàtiques, coneixement dels arbres de Barcelona o un curs d'hort ecològic amb criteris i tècniques de conreu. Un dels seus professors Salvador Pi ens parla de la seva experiència, mentre fem un volt pel Jardí acompanyades de la directora del Laberint Mª Alba Franci. Escoltem la música de Feliu Ventura i dels seu últim disc Música i Lletra. (21/09/11)\nveure més sobre "Vida Verda - Fora de classe. Activitats d'educació ambiental" veure menys sobre "Vida Verda - Fora de classe. Activitats d'educació ambiental"\nNou Vida verda - El nostre costat salvatge Per a descarregar: Botó dret i seleccionar l'opció "Guardar enllaç com..." o "Guardar destí com..." Completo 56:01 8% ayer\nVida verda - El nostre costat salvatge ayer Aquestes són històries de persones que han arriscat la seva comoditat per caminar cap al costat menys quotidià. Joana Mundó torna al programa per parlar-nos del mapa de les renovables ...\n> Vida Verda - Fora de classe. Activitats d'educació ambiental


50 casos més de coronavirus van ser reportats per Alemanya, i 30 més de França en un dia. L’única solució és el bloqueig, ja que el virus ja s’està propagant al món? 2020\n50 casos més de coronavirus van ser reportats per Alemanya, i 30 més de França en un dia. L’única solució és el bloqueig, ja que el virus ja s’està propagant al món?\nEl bloqueig retarda el ritme d’infeccions i les manté contingudes a llocs que no estan infectats. Alentir-lo és necessari per tal que els hospitals i els crematoris no tinguin sobrecàrregues de pacients i ex-pacients.\nA la Xina, la taxa d'infecció R0 es creu que és de 4,7 a 6,6, és a dir, que cada persona infectada infectarà de 4 a 6 persones més. El bloqueig baixa aquesta taxa fins a menys de 3, però per aturar l'epidèmia, el R0 ha de caure per sota d'1: cada persona infectada infectarà menys que una altra persona. Normalment requereix immunitat en una gran part de la població.\nQuè he de dir al meu fill sobre el coronavirus (COVID-19)? Estic previst anar a un creuer el 8 de març del 2020 en un creuer de carnaval pel Carib. El coronavirus afectarà aquest viatge?Els hàbits de neteja dels turcs convertiran la coronavirus en la nació menys afectada? Com va arribar el coronavirus a Indiana? El coronavirus és una amenaça global?


BOTARGA » Arxiu del blog » La tradició com a punt de partida\nAprenentatges al Nepal (6)\nApunts d'etnografia contemporània (11)\nArqueologia de les creences (7)\nCap als Països Catalans (15)\nLlavors d'històries (6)\nMatadepera i Sant Llorenç (4)\nReflexions sobre les festes (29)\nImpressions de Menorca, l’illa petita\nEntre botargues. Balanç de les II Jornades d’estudi de les festes de Sant Antoni als Països Catalans.\nAcciona/Trasmediterranea. Empreses que donen mal servei (I)\nL’ou com balla, més enllà del Corpus\nLa tradició com a punt de partida\nAra si: el triplet al sac\nLa muntanya del coneixement. Camins de Sant Llorenç (I)\nDijous 4 « Paisatge sonor de la Patum en La tradició com a punt de partida\nadrià en Botarga?\nxavi en Ara si: el triplet al sac\ntiet en La muntanya del coneixement. Camins de Sant Llorenç (I)\nmanel en L’enveja d’una rosella\n« Ara si: el triplet al sac\nL’ou com balla, més enllà del Corpus »\nEnviat per manhel el dia Juny 5th, 2009\nAnit vaig ser al concert que cada any una setmana abans de la Patum s’organitza al C.A.T de la Vila de Gràcia de Barcelona i que aquest dissabte es podrà tornar a veure a Berga. M’hi va convidar el gran Felipó i en vaig sortir absolutament meravellat. El concert demostra com la tradició, lluny de ser només un port d’arribada, pot ser també un més que digníssim punt de partida.\nFa dies que xiulo, quan vaig amb moto per Barcelona, melodies de la música de la Patum de Berga. El cap de setmana passat vaig ser a la Patum del barri de la Pietat de Berga, fent un reportatge de fotos i se’m va encomanar… Suposo que no descobreixo res de nou si dic que una de les claus de l’èxit de la festa de la Patum de Berga és la seva música. Però ho vull remarcar encara més: la música de la Patum és extraordinària. I és un dels elements que contribueix a fer extraordinària la Patum. A diferència d’altres festes del Principat, la música de Patum és música de banda. Aquest fet és el que fa que un simple ball de gegants, ball de nans o ball de l’àliga (com els que tenen lloc en innombrables festes populars catalanes) deixin de ser el que són, un simple ball de gegants, nans o àliga, per convertir-se en allò que passa a la plaça de Sant Pere per Patum. El mateix Felipó i en Sergi Cuenca (director de la banda d’ahir) van recollir totes les músiques de la Patum en un magnífic llibre.\nAnit al C.A.T una formació de banda d’unes cinquanta persones van empetitir l’auditori del C.A.T, un indret que em temo que, si la cosa segueix creixent, deixarà de ser l’escenari de posteriors edicions del concert en benefici d’espais més apropiats, com el Palau de la Música. Hi havia un ambient especial, impropi d’un concert de banda convencional, però totalment adient per fer notar als despistats que tot allò prové d’una tradició popular: un ambient festiu, amb l’immens tabal presidint la cerimònia, una bóta de vi que anava passant entre mans i un fi d’audició en què músics i públic es van unir. La primera part del concert va ser magnífica: quatre músics amb acordió, juntament amb d’altres instruments de la banda van fer una interpretació lliure de les músiques de la Patum. Impressionant. Veure com es pot convertir una partitura de banda en un mambo o en una peça de jazz delata el talent d’un bon músic. Però encara reconforta més saber que es té el coratge d’agafar la tradició com a punt de partida, per reinterpretar, estirant o retallant per aquí, afegint per allà, lliurement, per crear tota una altra cosa, sorprenent, fresca. Algunes melodies estaven tant reinterpretades que en alguns moments era molt difícil poder identificar si es tractava del Ball de l’Àliga, la Gaita Gallega o d’un Tirabol. Però al final sempre es podia endevinar de quina partitura tradicional provenia la peça.\nAnit del concert en vaig sortir, doncs, amb aquesta constatació: que la tradició pot ser un excel·lent punt de partida, i no només un port d’arribada. Tot i que aquesta no és una perspectiva nova en el terreny musical (en Pascal Comelade o en Joan Garriga ja l’han assajada altres vegades) seria desitjable que aquest exemple fos seguit per altres formacions i músics que, tenint en compte l’ampli bagatge tradicional que tenim els catalans, no els faltaria mai teca.\nTambé en vaig sortir amb un retret a la boca: com pot ser que un concert així no es retransmeti en directe pel Canal 33? No ho entenc. Avui, mirant què donaven en aquella hora a la tele pública veig, amb incredulitat, que estaven passant “Animals extraordinaris. La gossa matemàtica”… I així anem.\nAquest post es va fer el dia Divendres, Juny 5th, 2009 a les 5:58\tdins de les categories Apunts d'etnografia contemporània. Pots seguir els comentaris gràcies al RSS 2.0 feed. Pots deixar un comentari, o enllaçar el post a la teva web.\nUn comentari per “La tradició com a punt de partida”\nDijous 4 « Paisatge sonor de la Patum Diu:\nJuny 8th, 2009 a les 12:48\n[…] de Patum al C.A.T. L’amic Manel Carrera, ànima del portal festes.org, n’ha fet una valoració que només podem fer que recomanar-vos. La gran assistència de públic va fer del teatre una […]


Manta TACTE CORAL 170x240-ATRIVM :: Ofertes de roba de llit i de la llar des de 1,00€ :: :: Sanchez Hipertextil\nInici / Ofertes de roba de llit i de la llar / Manta TACTE CORAL 170x240-ATRIVM\nAPROFITI AQUESTA OFERTA! Últimes unitats\nCàlida manta de tacte CORAL amb tractament EXTRASOFT un teixit de caiguda perfect que s'adapta perfectament al contorn del cos, de gran suavitat, gran poder calorífic, molt agradable per a les nits del fred hivern, escalfa molt més amb molt menys pes.\nFàcil guardat que recupera el volum gràcies al tractament ULTRAESPONGE.\nManteniment especialment bo ja que és de fàcil rentat.\nIdeal per a ambients climatitzats.\nEstà fabricada en 100% de fina microfibra per ATRIVM, garantia de qualitat, amb un gran resultat i fàcil de rentar.\nCaracterístiques de la manta Manta TACTE CORAL 170x240-ATRIVM:\nFabricada en microfibra 100% polièster\nTractament EXTRASOFT i ULTRAESPONGE\n170x240cm aprox per a llit de 90 / 105cm.\nMida Bony: 45 cm X 35cm X 15cm.\nColor: C-24: Vermell


Andorra visita al líder Illes Feroe - elPrincipat.com\nAndorra visita al líder Illes Feroe\nDesprés de Cap Verd i Malta, Andorra se les veurà ara amb les Illes Fèroe. L’equip ja s’ha entrenat a Torshavn, la capital, per jugar davant el líder del grup. Fa un mes del partit de la primera volta, així que els dos equips, es tenen la mida presa. La Selecció, per tant, té molt clar com ha de sortir demà sobre la gespa del Tórsvollur Stadium. A més, l’equip recupera jugadors, sobretot a la línia defensiva, com Marc Rebés o Moi San Nicolás.\nEl seleccionador andorrà Koldo Àlvares de Eulate ha comparegut en roda de premsa prèvia al partit davant el líder de la categoria D de la Nations League, Illes Feroe dient que “sempre és una bona notícia molt positiva recuperar jugadors. A dia d’avui les Illes Fèroe és l’equip més fort del grup i sabem que tenen jugadors molt perillosos. Nosaltres ens hem de centrar en fer la feina que vam fer contra Malta a l’últim partit. Si ho fem així, segur que arribem al final del partit amb opcions”.\nEl capità de la selecció, Marc Pujol ha valorat el partit davant Illes Feroe dient “volem competir al màxim contra qualsevol rival. Les Illes Fèroe és el líder, per tant, l’equip més fort de tot el grup. Nosaltres ens hem de centrar en fer les coses bé, i segur que tindrem ocasions”.\nFoto i text: FAF\nPrevious post La U21 visita Kosovo amb l’objectiu de sumar tres punts\nNext post Responsabilitat\nPrevious post:La U21 visita Kosovo amb l’objectiu de sumar tres punts


CAFÈ FILOSÒFIC DEL VENDRELL: Sabem discriminar entre desitjos i necessitats?\nSabem discriminar entre desitjos i necessitats?\n>> dimecres, 30 de gener de 2013\nEl desig i la felicitat no poden viure junts.\nEl desig és sempre desig insatisfet.\nEl desig és una nova mostra de finitud\nL'ésser humà és l'ésser finit que desitja ser infinit. L'ésser incomplert que desitja ser complert.\nQue dolç és haver pogut experimentar tots els plaers i concupiscències i haver pogut comprovar l'engany que representen.\nLa saviesa dóna un sentit, no de felicitat, però sí de tranquil.litat i de benestar que no té qui no l'assoleix. La saviesa és veure les coses de manera que s'ultrapassi el món material.\nQuan és vell i veu les coses que ha viscut, que tot és efímer, que el que creia que tenia més valor no en té tant, pensa que les penes i les desgràcies no es poden evitar, però sí menysprear. Això està molt bé. Quan veus els infortunis, tot allò que et deixa enfonsat, que les coses materials surten al revés del que pensaves, que tot és efímer. Això, el vell, com que ho ha viscut, ja ho veu. Les penes i desgràcies no poden evitar-se a la vida, però sí menysprear-se.\nL'actual societat de consum ens dificulta més avui que en temps pretèrits distingir amb una certa nitidesa entre desitjos i necessitats?\nAbans que res, però, caldria aclarir què entenem per necessitats? I per desitjos?\nÉs fàcil poder-ho consensuar?\nAllò que avui en dia considerem com a necessari coincideix en essència amb allò que sempre s'hi ha considerat?\nPodríem atrevir-nos a elaborar un llistat mínim d'aquelles coses o aspectes sense els quals no es pot donar una vida humana de qualitat?\nEsteu d'acord amb allò que ens recorda l'Elsa Punset que l'abundància no és tenir molt sinó allò suficient?\nCom és que, però, això habitualment només ho tenim clar els humans quan vivim per sota del nivell de supervivència?\nLes necessitats tenen a veure amb evolucionar i amb tocar de peus al terra?\nEls desitjos, per contra, tenen a veure sempre amb el passat, amb mancances o carències que hem tingut, o fins i tot que hem imaginat tenir?\nEl patró cultural que estem patint tendeix, com hem insinuat abans, a confondre desitjos i necessitats, però a més a més identifica desitjos i necessitats com a desitjos i necessitats exclusivament materials? No és una autèntica monstruositat això?\nÉs que les persones, posem per cas, no tenim una absoluta necessitat de trobar sentit al que fem, o d'entendre el sentit del que estem fent?\nTenim necessitat de tenir una identitat?\nTenim necessitat de pertànyer a algun grup, familiar o més gran, un grup de pertinença?\nTenim necessitat de transcendir-nos?\nTenim necessitat d'amor, o de ser reconeguts?\nSi en lloc de preguntar-nos el perquè volem unes determinades coses, ens preguntem el per a què les volem, estem fent una crida al futur, i ens aboca gairebé sempre a les necessitats. Hi esteu d'acord?\nAixí, doncs, la nostra malaltissa i patètica cultura consumista ens ha fet considerar com a necessàries coses absolutament supèrflues, i ens ha fet deixar de banda aspectes veritablement fonamentals per a poder portar una vida realment satisfactòria. És així?\nLa crisi actual ajuda a clarificar les coses, o penseu que continuem confosos?\nLes necessitats biològiques o primàries han d'estar cobertes o mínimament cobertes. I les necessitats, diguem-ne, existencials: la necessitat de ser acollit, de ser reconegut, de ser acompanyat, sobretot en els mals moments?\nPodem viure sense amics? Aristòtil deia que es pot viure sense pares, sense parella, però no sense amics. És així?\nL'únic veritablement important és estimar i ser estimat?\nTots tenim a les nostres cases racons de coses: roba, cd's, llibres... que no hem fet servir? Amb tot hi ha hagut una despesa energètica per fabricar-les. Quantes coses ens hem comprat només per impuls, i després no n'hem fet res?\nS'acabarà algun dia aquest consumir per consumir, aquest consumir inútil, que només serveix per mantenir unes multinacionals que necessiten expandir-se a costa dels recursos del planeta?\nCaldria distingir entre el desig existencial, antropològic, i el caprici?\nCaldria diferenciar entre desig i consum? Una cosa és el consum i el caprici i l'altra el desig?\nL'objectiu últim de la publicitat no és tant vendre un determinat producte, sinó fer que la gent se senti permanentment insatisfeta. Què en penseu?\nHi ha una dimensió antropològica bàsica de l'ésser humà com l'ésser que no es conforma mai amb allò donat. Podríem dir que els humans sempre ens trobem, partim d'un món i d'unes situacions determinades, i desitgem un altre món i unes altres circumstàncies. Hi esteu d'acord? Esteu d'acord que el desig, no el caprici, forma part constitutiva i estructural de l'ésser humà?\nEstoïcisme i budisme proclamen que, per ser feliç, cal eliminar els desitjos? És realment possible això?\nMés que eliminar, podríem parlar d'intentar controlar-los, d'intentar que no ens desbordin. Això és possible?\nEstar content, posem per cas, vol dir estar contingut, dins dels meus límits.\nÉs important aprendre que totes les coses tenen el seu moment, i que no sempre tot es pot satisfer immediatament?\nÉs aquest un dels problemes més greus dels nens i joves d'avui en dia?\nQuè en penseu d'expressions del tipus: tinc un mòbil que em funciona perfectament, però necessito canviar-lo. Tinc un cotxe que va molt bé, però necessito canviar-lo...? No és una qüestió força malaltissa?\nNo és malaltís associar objectes de consum amb la pròpia identitat?\nTenim una identitat molt afeblida, molt mancada de substància, i és per això que necessitem alimentar-la com sigui i de la manera que sigui?


Estrena de "La banda Picasso", de Fernando Colomo | Barcelona Cultura\nDivendres, 8 febrer 2013\nEstrena de "La banda Picasso", de Fernando Colomo\nLa pel·lícula, basada en fets reals, arriba als cinemes el 25 de gener\nFilmada en francès i ambientada principalment al París de principis del segle XX, La banda Picasso parteix d’esdeveniments i personatges reals per crear una història de robatoris en clau còmica. Dirigida pel cineasta madrileny Fernando Colomo (responsable de films com Los años bárbaros, Al sur de Granada o Rivales), la pel·lícula narra el robatori de La Gioconda del Museu del Louvre de París, l’any 1911, pel qual van ser detinguts Pablo Picasso i el seu amic Guillaume Apollinaire com a principals sospitosos. Sembla, però, que l’autèntic culpable fou un antic conegut de tots dos.\nL'actor Ignacio Mateos encarna el genial artista malagueny dins d'un repartiment format en la seva majoria per intèrprets francesos i en el qual també hi figura el gironí Jordi Vilches, en el paper del pintor i escultor Manolo Hugué.\nLa pel·lícula, doncs, revela un capítol força desconegut de la vida de Pablo Picasso, artista fortament vinculat a la ciutat de Barcelona on hi va viure durant els seus anys de formació, i a la qual s'hi va mantenir fortament vinculat, fins a arribar a impulsar el museu que porta el seu nom.\nData de publicació: Dimarts, 22 Gener 2013


L’adeu definitiu de la Montserrat Carulla m’ha revifat una sèrie de pensaments que tenia més o menys somorts i s’han fet vius en aquest fatídic 2020 que ha trasbalsat tots els plans i la vida del món sencer. En ella he admirat sempre la voluntat de lluita, tot i saber que no en veuria els resultats; la fidelitat a la llengua i al país, l’orgull de sentir-se catalana i confessar-se públicament independentista. I la serenor amb què ha afrontat el tram final de la seva vida.\nPer diversos motius aquest 2020 ha estat per a mi -i suposo que per a molts- un annus horribilis. D’una banda, per la pèrdua d’amics de tota la vida, persones que eren per a mi un referent d’estil de vida i de fidelitat a uns ideals. Alguns els vaig tenir de professors, altres varen ser simplement companys d’estudis, però amb tots ells hi havia una relació profunda i sincera d’amistat. Em dol veure que en poc més de mig any he perdut mitja dotzena d’amics, alguns d’ells de manera sobtada, sense temps de fer-me a la idea de la seva absència.\nI ja no parlem d’actituds masclistes i xenòfobes. Dia sí dia també coneixem atacs contra immigrants, o persones que tenen una forma diferent de viure la vida sexual i afectiva. És en aquest sentit que es fa preocupant la proliferació d’actituds d’aquest caire. Aquells comportaments feixistes que semblava que no havien de tornar mai més, estan prenent una força preocupant dintre la mateixa Unió Europea. Hi ha països que es neguen a acceptar la igualtat de drets de les persones i planten cara a les mateixes autoritats de la Unió. Que en la sessió de control dels drets humans del mateix Parlament europeu es faci pressió perquè no es tracti el tema de Catalunya és un bon indicatiu del retrocés que ha experimentat l’organisme que hauria de ser el garant de la democràcia i dels drets dels ciutadans.\nÉs evident que ens trobem en un final d’etapa que no és només un canvi generacional, sinó de retrocés en valors humans i ascens d’actituds totalitàries. Déu vulgui que no retornem a etapes passades de trista memòria, que no varen generar més que violència i sofriment.\nArticle anterior1993 – Tanca, després de 88 anys de servei, l’Escorxador d’Igualada\nPròxim articleL’Associació Nou Centre regala més de 4.000€ en vals promocionals


Inici Preguntes i respostes D'on prové l'expressió 'ser un cap de turc'?\nUn joc per mesurar la força és l'origen d'aquesta famosa frase\nLa caiguda de Constantinoble Wikimedia Commons\nA causa de les constants guerres i la pirateria a la Mediterrània, la imatge del sarraí malvat es va anar estenent dins l'imaginari col·lectiu dels catalans d'antany. Tant fou així que amb el temps el turc es va convertir en la imatge del mal per antonomàsia, fins al punt que en moltes esglésies del nostre país aquesta por es va materialitzar amb la inclusió del cap d'un turc esculpit en algun racó, interior o exterior, de l'edifici. N'és un cas paradigmàtic la carassa que hi havia sota l'orgue de la catedral de Barcelona, la qual es va col·locar després de la batalla de Lepant (1571), i que representava un home amb un turbant. El dia dels Sants Innocents, de la seva boca, en sortien llaminadures per a la canalla, una utilització de la figura que avui qualificaríem almenys de poc respectuosa, i que ja va motivar que es retirés a la primeria de la dècada del 1970.\nL'expressió ser un cap de turc, però, és relativament nova en la nostra llengua, i no ve d'aquestes imatges en pedra de les esglésies ni del costum de tallar els caps als turcs quan eren vençuts en batalla, tal com molta gent tendeix a pensar erròniament. Aquesta frase feta ve del francès. Al país veí la paranoia contra el turc també era ben present almenys des del segle XV, quan la caiguda de Constantinoble va impactar tota l'Europa cristiana. Allà la turcofòbia també va prendre cos de diverses maneres, una de les quals voltava de fira en fira. Es tractava d'una diversió que tenia per objectiu mesurar la força del participant. Això s'aconseguia a base de colpejar una fusta que representava el cap d'un home abillat amb el típic fes vermell, un cap de turc, el qual s'havia d'escapçar o fer voltejar —depenia de la versió— a base de garrotades.\nD'aquí prové l'expressió ser un cap de turc, quan toca el rebre a algú que no és culpable de res, o a qui es fa culpable en representació d'un col·lectiu, talment com s'esdevenia amb els ninots que voltaven per tot França de fira en fira (o, més ben dit, amb els que queien víctima de la fanfarroneria d'algun jove fatxenda).


Es manté la lenta davallada de la incidència de la Covid\nBarcelona. Dimarts, 4 de maig de 2021. 10:28\nActualitzat Dimarts, 4 de maig de 2021. 11:14\nEls ingressos hospitalaris cauen mentre les UCI es mantenen. La situació als hospitals funciona com a indicador a tenir en compte per controlar la pressió que pugui rebre el sistema. Així, els ingressos hospitalaris i el nombre de pacients a l'UCI són dades per veure com evoluciona la pandèmia. I la pressió és més que evident. Pel que fa als ingressos, pugen respecte als d'ahir. Salut n'ha notificat un total de 1.572 (54 menys). Cal tenir en compte, però, que els caps de setmana no es donen altes. El pic d'ingressos per coronavirus es va assolir el passat 24 de gener, amb 3.038. Els pacients d'UCI es mantenen igual, amb 479 llits ocupats.\nEl risc de rebrot es troba en 265 punts, 10 menys que ahir. Segons les últimes dades facilitades pel Departament de Salut, l'Rt o índex de contagi es troba en 0,97, un 0,04 menys que ahir. És a dir, cada 100 persones en contagien 97. Per tant, tornem a estar per sota de l'1. Les autoritats sanitàries asseguren que cal tenir l'Rt per sota d'1 per mantenir controlada la transmissió. Per la seva banda, la incidència acumulada els últims 14 dies és de 272,43 per cada 100.000 habitants, una dada que baixa.\nPel que fa als nous contagis per coronavirus, la xifra se situa en 1.260, per sobre de la barrera dels 1.000. Una dada similar a la d'ahir, 1.417, però diferent dels 756 de diumenge. Dissabte se'n van notificar 1.768 i divendres 1.806. Cal tenir en compte, però, que els caps de setmana es fan menys tests. Dijous n'hi va haver 2.056 i dimecres van ser 1.969. A més, s'ha d'insistir en el fet que les dades de positius diaris no diuen gran cosa per si soles, cal observar la tendència general dels indicadors de la pandèmia. La xifra total d'infectats des de l'inici de la pandèmia és de 654.746.\nL'índex de positivitat se situa en el 5,98%, una xifra que supera des de fa setmanes el 5%. Aquest límit del 5% el fixa l'Organització Mundial de la Salut (OMS), i el considera com un bon indicador per constatar que un país té la pandèmia sota control. Entre el 7 i el 13 d'abril, la dada se situava en el 6,50%, i entre el 14 i el 20 d'abril pujava fins al 6,32%.\nEn relació amb el nombre de morts per coronavirus, la xifra total des del març del 2020 puja fins a les 21.921 víctimes mortals. En les últimes hores se n'han comptabilitzat vint.\nPel que fa al nombre de vacunats amb primeres dosis, aquest dimarts les dades en donen un total d'1.947.915. En les últimes 24 hores se n'han posat 41.159. Unes 825.394 persones ja han rebut la segona dosi de la vacuna (2.261 en les últimes 24 hores). A Catalunya, un total de 870.043 persones tenen ja la pauta completa (11.566 més que ahir). La xifra difereix de la dels totals de segones dosis, perquè cal recordar que la vacuna de Janssen és d'una sola dosi. Precisament, l'efecte que té la vacuna en el control de la pandèmia s'ha demostrat ja a les residències, el primer col·lectiu que ha estat immunitzat juntament amb el personal sanitari.\nGairebé el 25% de la població catalana ha rebut la primera dosi de la vacuna contra la Covid, segons ha informat el Departament. Per altra banda, la consellera de Salut, Alba Vergés, ha dit en una entrevista a Catalunya Ràdio aquest dissabte que "de ben segur" que els ciutadans d'entre 50 i 59 anys es començaran a vacunar aquest mes. A més, aquest cap de setmana s'han vacunat 6.000 persones a la Fira de Barcelona, com a part de la prova pilot que va començar dilluns passat.\nImatge principal: un membre del personal sanitari a l'UCI / Efe\nCoronavirus Continua l'estabilitat en els indicadors i es mantenen 479 llits d'UCI ocupats Anna Solé Sans


Llicències d'estudi, Ajuts activitats fora del centre, Formació professional inicial...\nLlicències d'estudi, Ajuts activitats fora del centre, Formació professional inicial...0\n1543 26/03/2010, 12:30 | Mesa sectorial 24 de març de 2010 | #Mesa sectorial,\nResum de la reunió de la Mesa Sectorial de negociació de personal docent no universitari en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat de Catalunya del dia 24 de març de 2010.\n1) Proposta de resolució EDU /20 de convocatòria per a l’acreditació provisional i experimental de la competència docent requerida per a la impartició de docència en els centres superiors d’ensenyaments artístics de titularitat pública de la Generalitat de Catalunya, en el curs acadèmic 2010-2011.\nEl Departament informa que aquest procediment provisional i experimental només s'establirà per al curs 2010-2011 i està obert a tots els docents destinats a Escoles d'Arts excepte els que treballen a l'Escola de Conservació i Restauració perquè és ja una Escola Superior.\nEl departament vol que l'Escola Superior de Disseny i Arts Plàstiques i les seves set subseus, pugui impartir títols superiors de grau assimilats als universitaris, màsters i, en col·laboració amb les Universitats, matèries de Doctorat. Amb aquest objectiu es convoca aquesta acreditació provisional.\nEls sindicats demanem que el requisit de titulació sigui imprescindible per a acreditar-se en una matèria determinada i no hi hagi prou amb l'experiència. A més, ASPEPC·SPS demana, més explícitament, que el paràgraf de la Resolució en el qual s'estableix que, excepcionalment, per necessitats del servei, la direcció del centre podrà assignar funcions docents a professorat no acreditat “sempre que la seva preparació i experiència siguin adequades” sigui suprimit.\nEl departament es nega a acceptar les peticions dels sindicats i d'ASPEPC·SPS.\n2) Projecte de decret 2010, d'ordenació general de la formació professional inicial.\nTots els sindicats demanen que, atès que se'ns ha facilitat el text amb poc més de quatre dies d'antelació, es convoqui una Mesa Sectorial específica per a tractar el Decret. Després de dubtes i vacil·lacions. El Departament accepta convocar una Mesa amb l'exigència de que els sindicats fem arribar prèviament les nostres propostes per escrit amb prou antelació (!).\n3) Proposta de resolució per la qual es convoca concurs públic per a la concessió de llicències d’estudis retribuïdes per dur a terme treballs de recerca educativa i elaboració de materials curriculars directament relacionats amb els llocs de treball durant el curs 2010-2011, destinades al funcionariat de carrera dels cossos docents i dels cossos d’inspecció i al professorat especialista amb contracte laboral fix i Llicències a l'estranger (modalitat D).\nTots els sindicats critiquen l'escassetat de llicències (20 de modalitat A -curs sencer- i 10 de modalitat B -6 mesos o dedicació compartida a mitja jornada-, i 50 de la modalitat D -10 menys que l'any passat-), especialment sagnant en el cas de les de modalitat D si el que es vol és avançar cap al “trilingüisme” (?) i l'ús de l'anglès com a llengua instrumental.\nEls representants d'ASPEPC·SPS es feliciten, malgrat tot, perquè rebran especial atenció els projectes destinats a l'elaboració de materials curriculars i les línies més properes a la xerrameca pedagògica queden marginades de les prioritats: per fi la prioritat és el suport a la docència directa a l'aula i l'elaboració de materials útils.\n4) Convocatòria per a la concessió d’ajuts al professorat i al personal laboral dels centres educatius públics del Departament d’Educació que realitza tasques d’atenció a l’alumnat, i que ha participat en activitats educatives realitzades fora dels centres durant el curs escolar 2008-2009. Tramitació telemàtica.\nEl Departament informa que, enguany, la tramitació dels Ajuts per a Activitats fora del Centre serà telemàtica. Els directors tramitaran d'ofici, és a dir, sense que calgui la petició de l'interessat, la petició dels ajuts.\nLa Resolució de convocatòria està prevista per al mes de maig i el termini de presentació de sol·licituds per part de les direccions serà de 20 dies. El departament recorda que perquè les activitats generin el dret a percebre l'ajut han d'haver estat aprovades pel Consell Escolar.\nQuan es publiqui la Resolució provisional de concessió d'ajuts, la consulta de la qual, per problemes de Protecció de Dades haurà de ser individual (mitjançant la contrasenya d'EPOCA) es podrà reclamar en el mateix aplicatiu de consulta cas que el Director “s'oblidi” d'incloure a algun professor o bé no ompli bé les dades, tot i que els interessats hauran de registrar, imprimint-la, la reclamació al centre. El termini de reclamacions serà de 10 dies.\nPosteriorment, si encara no s'ha resolt l'error en la Resolució definitiva, es podrà recórrer contra aquesta per escrit mitjançant recurs adreçat a la Direcció general corresponent.\n5) Acord de la Mesa sectorial sobre la distribució del fons del 0,3% de la massa salarial del personal docent no universitari per a l’any 2008 (Acord GOV/174/2009, de 27 d’octubre, DOGC núm. 5494, de 29.10.2009):\n- Resolució d’aplicació i distribució del fons del 0,3% de la massa salarial a la convocatòria per als ajuts a activitats educatives fora del centre per al curs 2006-2007.\n- Resolució d’aplicació i distribució del fons del 0,3% de la massa salarial a la convocatòria per al fons d’acció social del personal docent no universitari de l’any 2007.\nEl Departament informa de les quantitats destinades i repartides del 0,3% de la massa salarial per als ajuts a activitats fora del centre pel curs 2007 i del FAS 2007 i informa que abans de l'estiu es publicarà la resolució de concessió d'ajuts del FAS convocat aquest any i que s'intentarà pagar al mes de setembre.


L'equip roig-i-negre s'imposa a l'Alcobendas per 5 a 2 i segueix sense conèixer la derrota\nImatge dels jugadors del Reus Deportiu Miró celebrant un dels gols marcats avui al Palau d'Esports REUS DEPORTIU\nDissabte, 08 Desembre 2018 20:06\nEl Reus Deportiu Miró segueix en la bona ratxa de resultats en OKLliga. En aquesta ocasió, s'imposaria per 5-2 a l'Alcobendas. S'avançaria al marcador Romà Bancells al minut 6, però empataria Pérez pocs minuts després.\nÀlex Rodríguez anotaria dos gols gairebé calcats en gairebé menys d'un minut, situant el 3-1 abans del descans. En la represa seria Cristian Rodríguez qui s'encarregaria de marcar els dos gols roig-i-negres. Anotaria Pérez el seu segon gol per situar el definitiu 5-2.\nI amb aquesta nova victòria, el Reus Deportiu Miró segurà una jornada més sense conèixer la derrota a l'OK Lliga.


ereccion | /home/anouk\nArchivo para ereccion\nPosted in cd /dev/null with tags 1979, 1981, 1983, agurain, bocas, carne pa' la picadora, ellos dicen mierda..., ereccion, escola, euskadi, evaristo, fernandito, flacidez, gatillazo, la polla, lpr, maleguin, música, no somos nada, oihuka, palamos, pene, penis, punk, records, revolucion, salve, sume, toda la puta vida igual, txarly, y ahora que? on 9 septiembre 2014 by anouk\nLa Polla Records es va formar a Agurain (Euskadi), el 1979 per uns nois motivats per l’avorriment i la lectura de certes revistes on parlaven sobre un estil de música del que es deia que no feia falta saber tocar, el punk.\nEls seus components originals eren: Evaristo (veu), Fernandito (bateria), Maleguin (baix), Txarly i Sume (guitarres).\nEl 1981 editen una maqueta que no varen aconseguir publicar, i el 1983 aconsegueixen publicar el seu primer single amb la discogràfica Oihuka (“Y ahora que?“), que els va facilitar editar l’any següent el seu primer disc “Salve“, amb temes contra el feixisme, la represió, la moda, etcétera.\nDesprés van venir més treballs: “Revolución“, “No somos nada“, “Ellos dicen mierda, nosotros amen“, …\nFins que l’any 1995, una sentencia judicial els hi va prohibir seguir utilitzant el seu nom arrel d’una denuncia datada al 1991 d’un tècnic de só que havia abandonat el grup. Llavors van passar a anomenar-se La Polla i van continuar publicant discos: “Carne para la picadora“, “Toda la puta vida igual…“, “Bocas“,…\nEl grup es va dissoldre definitivament el 2003, però actualment el vocalista, lider i principal compositor, Evaristo, continua en actiu en un grup anomenat Gatillazo.


Un dia a P3 | Escola Marta Mata\nEl dia a dia a l’Escola està ple de moments únics i irrepetibles, són instants que fan que tot el que vivim ens faci créixer i avançar. Es combinen activitats de diferents tipus, unes més lliures, les altres una mica més dirigides, però totes elles permeten atendre i respectar els diferents ritmes i necessitats. Us agradaria saber-ne una mica més?\nLa jornada a l’escola s’inicia amb els estiraments Tirabuixó. Continua a l’espai de l’assemblea: ens saludem, cantem el bon dia i preguntem com estem. Seguidament és el moment de les rutines: els càrrecs, el calendari, el temps…. Amb els càrrecs podem treballar l’autonomia, l’aprendre a aprendre i afavorir l’assoliment de petites responsabilitats. A continuació s’organitza el dia. S’explica el què es farà al llarg del dia i es realitzen diferents activitats: taules de treball on es fan propostes diverses (motricitat fina, construccions, creativitat…).\nDesprés arriba el moment d’esmorzar. Es tracta d’un petit esmorzar que ens doni energia per seguir encarant el matí. Recomanem que siguin esmorzars saludables i apostem per la fruita i petits entrepans més que brioxeria industrial. I després de l’esmorzar, la necessària estona d’esbarjo, on el joc lliure al pati ens permet observar com es relacionen entre ells i elles.\nUn cop acabat el pati, segons el dia, realitzen especialitats: música, anglès, psicomotricitat i biblioteca.\nAbans d’arribar a la tarda tenim el moment del migdia, considerem aquest espai i estona com un moment que també forma part de la jornada escolar i per tant el vincle entre les monitores i l’escola és molt important. Els menús són equilibrats i ecològics a càrrec de CapGir. S’ofereixen tallers i jocs i també l’estona de migdiada per aquells infants que encara ho necessitin.\nA la tarda es fan diferents activitats en funció de l’horari, amb mitjos grups s’aprofita per anar a joc simbòlic, fer l’hora del conte…quan hi ha grup sencer es destina una estona a treballar els projectes, ja sigui el projecte d’aula o el de l’escola, sempre partint dels interessos dels infants i a través de propostes vivencials i manipulatives.\nEl moment de la sortida es converteix en una sortida relaxada, de manera que la porta s’obre a les 16.20 h per tal que es vagi entrant a recollir als infants i es pugui passar una estona junts abans de marxar cap a casa.


L’avaria d’un dels generadors de vapor al març provoca l’aturada de la central de Vandellòs 2 durant un mes. A principi d’abril, es produeix també una aturada per avaria a Ascó 2. Cap de les dues avaries no comporta riscos per als treballadors, la població o el medi. A començament d’agost, el Ministeri d’Indústria imposa a Vandellòs 2 la multa més alta de la història de les centrals nuclears espanyoles per l’incident de 2004. Paral•lelament, els cercles empresarials es pronuncien a favor de tornar a impulsar l’energia nuclear, mentre els ecologistes continuen oposant-s’hi i reclamen als governs espanyol i català un calendari per al tancament de les centrals. El president del Govern espanyol, José Luis Rodríguez Zapatero, es compromet a elaborar aquest calendari abans del final de la legislatura.\nL’ús civil de l’energia nuclear a Catalunya va començar l’any 1974 amb la posada en marxa de la central Vandellòs 1 (Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant, Baix Camp). A mitjan dècada dels vuitanta i també els darrers anys de la mateixa dècada es posaren un funcionament la resta de centrals: Ascó 1 i Ascó 2 al municipi homònim de la Ribera d’Ebre van entrar en funcionament els anys 1984 i1986, respectivament, i Vandellòs II ho va fer l’any 1988.\nL’Associació Nuclear Ascó-Vandellòs (ANAV), l'agrupació d'empreses formada pel Grupo Endesa i Iberdrola, du a terme l’explotació de les centrals. Segons aquest organisme, en l’actualitat, els reactors existents produeixen anualment més de vint-i-quatre mil milions de kW/h d'electricitat, cosa que suposa aproximadament el 75% de l'energia elèctrica generada a Catalunya.\nEl març de 2005, unes fuites d’aigua aparegudes al sistema terciari de refrigeració de la central nuclear de Vandellòs 2 van originar una aturada no programada del reactor nuclear. L’aturada, que va durar més de cinc mesos, va ser la més llarga de la història nuclear catalana i va suposar unes pèrdues econòmiques de 100 MEUR. Aquesta incidència va reobrir la polèmica sobre el funcionament de la central i sobre la gestió de l’incident ocorregut el 25 d’agost de 2004, el més important de la seva història segons el Consell de Seguretat Nuclear (CSN).\nEn l’àmbit polític, el Govern de la Generalitat de Catalunya va aprovar a l’octubre el PLA DE L'ENERGIA DE CATALUNYA 2006-2015, on es proposava una estratègia gradual de tancament de les centrals nuclears que començaria l’any 2022 i acabaria l’any 2026.\nPer la seva part, el Ministeri d’Indústria, Turisme i Comerç (MITC) va constituir a final de novembre una mesa de diàleg amb representants de diversos àmbits (polític, social, ambiental, industrial i científic) per debatre el futur de l’energia nuclear a l’Estat espanyol.\nEl Ministeri d’Indústria sanciona Vandellòs 2 per l’avaria de 2004\nDurant l’any 2006, el MITC va obrir a final de febrer un expedient sancionador contra la central de Vandellòs 2 per l’incident del 2004. Uns dies després, l’entitat ecologista Greenpeace va denunciar que la central continuava sent insegura per la mateixa causa que havia ocasionat l’incident: la corrosió que l’aigua de mar havia provocat en vàlvules, cargols, cables i altres elements relacionats amb el funcionament dels sistemes de seguretat. El grup ecologista va criticar que el CSN permetés el funcionament de la central malgrat que, d’acord amb els informes dels seus propis tècnics, no es podia demostrar que la situació fos segura. El CSN va reconèixer aquest punt però va precisar que els informes als quals Greenpeace al•ludia tenien data del mes d’agost de 2005 i que des d’aleshores s’havien implementat mesures de revisió, control i millora dels protocols d’actuació i comunicació que garantien la seguretat de la central.\nEl 3 d’agost, el MITC va imposar una sanció d’1,6 MEUR a Vandellòs 2 per tres incompliments greus de la llei d'energia nuclear relacionats amb l’incident de 2004: incompliment de les condicions d'explotació, omissió de mesures correctores i falta d'informació al CSN. La sanció imposada era propera als màxims legals establerts per a aquests tres supòsits i va esdevenir la més elevada imposada mai a una central espanyola. Malgrat això, els ecologistes van considerar que la quantitat era insuficient en no ser proporcional als guanys de les centrals, motiu pel qual van demanar la reforma del règim sancionador.\nNoves aturades i nou sistema de refrigeració a Vandellòs 2\nLa central de Vandellòs 2 va efectuar cinc aturades durant el 2006. Les més llargues van ser la de febrer i la de març. La primera va durar prop d’una setmana i la va causar un problema al circuit de control de la velocitat de la turbina. L’aturada de mitjan març es va produir per la presència d’un cargol solt a l’interior d’un dels generadors de vapor. Després d’un mes, el MITC va autoritzar la posada en funcionament del reactor sense la reposició del cargol per considerar que aquesta circumstància no suposava cap risc per al funcionament correcte de la instal•lació. Tanmateix, els grups ecologistes van criticar aquesta decisió i el grup parlamentari d’Iniciativa per Catalunya-Verds (ICV) va demanar la retirada de l’autorització.\nA final de maig, un estudi de Greenpeace sobre les centrals nuclears espanyoles assenyalava que Vandellòs 2 havia registrat, des de 2004 fins a mitjan 2006, un total de catorze incidents i que havia estat la central amb menys seguretat de subministrament en l’esmentat període.\nAl setembre va tenir lloc l’única aturada programada de l’any, durant la qual es van substituir tots els cargols dels tubs guia de les barres de control del reactor i es van dur a terme operacions de manteniment. Aquesta aturada es va aprofitar, a més, per fer algunes obres prèvies a la implantació d’un nou sistema de refrigeració amb aire que havia de substituir part del que funcionava amb aigua de mar. Aquesta opció es va escollir pels problemes de corrosió que comportava l’aigua marina. D’altra banda, també es treballava per instal•lar un altre sistema alternatiu de refrigeració, amb aigua dolça, que entraria en funcionament en cas d’errada en el sistema d'aigua marina i que permetria a la central operar fins a trenta dies sense subministrament d’aquesta.\nEl desmantellament de Vandellòs 1\nL’any 1989, l’incendi provocat per una avaria en el turboalternador de Vandellòs 1 va suposar l’accident més greu de la història nuclear de l’Estat espanyol i va motivar el tancament definitiu d’aquesta central l’any següent. Es va establir un termini de trenta anys per al desmantellament definitiu de la central i tots els residus d’aquesta central es van emmagatzemar a França, en dipòsits controlats. El retorn d’aquests residus es preveia per a l’any 2011, cosa que va alimentar el debat entorn de la necessitat i la ubicació del MAGATZEM TEMPORAL DE RESIDUS NUCLEARS A VANDELLÒS de l’Estat espanyol, en el qual, Vandellòs apareixia com un dels principals candidats a allotjar aquesta instal•lació.\nAl marge d’això, a final de març de 2006 es van conèixer nous detalls relacionats amb els costos econòmics de l’esmentat desmantellament: s’estimava que aquesta operació costaria uns 760 MEUR i s’esperava obtenir aquests fons del Pla integral general de residus radioactius, aprovat pel Govern de l’Estat aquell mateix mes.\nA més, segons va assenyalar un estudi de la Universitat Rovira i Virgili (URV) conegut a principi de maig, la primera fase del desmantellament va tenir un impacte positiu sobre l’economia local i regional, ja que, entre el 1998 i el 2003, va reportar per a l'entorn productiu industrial i social de la planta un moviment econòmic de 360 MEUR, quatre vegades els 90 MEUR que va costar l'operació de desmuntatge.\nAvaries i aturades a les centrals nuclears d’Ascó\nEntre abril i maig, la central nuclear d’Ascó 1 va estar aturada trenta-dos dies per realitzar el nou carregament d’urani. En total, es van substituir seixanta-vuit dels cent cinquanta-set elements de combustible. La parada es va aprofitar per dur a terme operacions de manteniment com ara la substitució de les fixacions dels tubs guia de les barres de control, que aturen la reacció nuclear en cas d’emergència o parada programada.\nA la central nuclear d’Ascó 2, el 30 de març s’hi va produir una avaria d’un alternador, que va causar una fuga d’hidrogen i va comportar l’aturada del reactor durant una setmana. Aquesta incidència, que no va comportar riscos per a la població, es va produir poques hores després de l’aturada de Vandellòs 2, per la qual cosa durant els primers dies d’abril dos dels tres reactors nuclears de Catalunya van restar aturats. El conseller de Treball, Josep Maria Rañé, va assegurar que, malgrat aquesta circumstància, el subministrament elèctric estava garantit perquè el conjunt d'instal•lacions d’altres tipus que hi havia a Catalunya permetia generar l'energia que mancava per l’aturada de les nuclears. Les associacions Greenpeace i Ecologistes en Acció (EA) van utilitzar aquest argument per reclamar que s'accelerés el tancament de les centrals.\nAscó 2 va patir encara tres aturades més al llarg de l’any provocades per fuites d’aigua i una de vapor radioactiu que no va superar els 0,01 microsieverts d’emissió. Segons l'Associació Nuclear Ascó-Vandellòs (ANAV), cap de les fuites no va suposar risc per a la seguretat de la central, dels treballadors, de la població en general ni del medi ambient.\nL’informe de Greenpeace presentat al maig assenyalava que Ascó 1 va ser la central amb més incidències de l’Estat espanyol des de començament de 2004, amb un total de disset. Ascó 2 ocupava la tercera posició, amb catorze incidències.\nL’energia nuclear, al centre del debat del model energètic\nLes cambres de comerç espanyoles van presentar a final de novembre un informe on apostaven per potenciar el paper de l’energia nuclear per tal de reduir la dependència energètica exterior. En el mateix sentit es va pronunciar la Confederació Espanyola d’Organitzacions Empresarials (CEOE) que, a final d’any, va proposar un gran pacte estatal per afavorir l’impuls de l’energia nuclear. La patronal proposava doblar la potència instal•lada i fer-la arribar fins als 15.000 MW l’any 2015, ja fos incrementant la capacitat de les instal•lacions existents o bé creant-ne de noves. A Catalunya també es van sentir veus com les del Cercle d’Economia que, a principi de maig, va reclamar que el manteniment de les centrals nuclears existents o fins i tot l’obertura de noves es posés en primera línia del debat polític.\nEn clau política, el president espanyol, José Luís Rodríguez Zapatero, es va comprometre al juny a aprovar un calendari de tancament de les centrals nuclears abans d’acabar la legislatura. D’altra banda, a final de mes, les conclusions de la mesa de diàleg promoguda pel MITC per debatre el futur de l’energia nuclear a l’Estat espanyol apostaven per reforçar el paper d’aquesta energia i de l’eòlica com a suport en la transició cap a un model amb més presència de les energies renovables.\nEls grups ecologistes, per la seva banda, van presentar a mitjan febrer un manifest per demanar als governs català i espanyol un pla de tancament progressiu i urgent de les centrals nuclears. Els ecologistes apel•laven al compliment dels acords del PACTE DEL TINELL i del programa electoral del Partido Socialista Obrero Español (PSOE). En aquest context, es va crear la coordinadora Tanquem les nuclears, que aplegava prop de cinquanta entitats i que defensava l’aturada definitiva de l’activitat de les centrals catalanes l’any 2015 i la transició cap a un model energètic on només tinguessin cabuda les energies renovables. La plataforma també reclamava que es creés una comissió d'investigació al Parlament de Catalunya per elaborar un dictamen sobre el funcionament de les centrals nuclears catalanes.\nLes empreses elèctriques volen ampliar el període d’explotació de les centrals catalanes\nA final d’any, es preveia que Vandellòs 2 aprofitaria la parada per carregar nou combustible de la primavera de 2007 amb la finalitat de començar les obres del nou sistema de refrigeració, amb un cost previst d’uns 45 MEUR. Aquest sistema comportaria construir dues noves torres de refrigeració i un gran dipòsit d’aigua dolça.\nTambé es preveia que Ascó II dugués a terme un nou carregament de combustible durant el 2007. En aquest cas, l’aturada s’aprofitaria per canviar els cargols dels tubs guia de les barres de control del reactor.\nTot i que l’any 2001 el MITC va concedir permís d'explotació a les centrals nuclears de Vandellòs i Ascó fins al 2010 i 2011, respectivament, les elèctriques volien prorrogar al màxim la llicència de funcionament, fins i tot més enllà dels quaranta anys de vida útil previstos en un principi. Amb la perspectiva d'utilitzar les instal•lacions fins als seixanta anys, l’ANAV preveia destinar entre el 2007 i el 2011 103 MEUR per actualitzar i millorar les plantes.\n*Segons dades del sector elèctric, una central nuclear ingressa una mitjana de 700.000 €de benefici net per dia d'explotació.\n**Com a referència, una radiografia de tòrax comporta una irradiació de 50 microsieverts.


JSJ Sant Feliu.: Què volem dir quan diem "rescat social"?\nCom vaig dir al meu discurs d'investidura, el "rescat social" serà la primera prioritat de l'actual govern municipal, encapçalat per Iniciativa.\nLa noció de "rescat" des de les administracions públiques va lligada a una aportació urgent i prioritària dels seus pressupostos per evitar l'enfonsament d'un sector considerat també prioritari. Ho hem vist molt clarament amb el rescat del sector bancari per part del govern del PP, que hi ha aportat desenes de milers de milions d'euros.\nPer als homes i dones d'ICV-EUiA l'atenció prioritària de les polítiques i els pressupostos de les administracions ha de ser una altra: el rescat de les persones i famílies afectades per l'atur de llarga durada i el risc d'exclusió social i de pobresa crònica que comporta. Ès això, justament, el que volem definir com "rescat social". Per a Iniciativa i Esquerra Unida, Catalunya viu una situació d'emergència social que exigiria, del seu Govern, mesures clares, eficaces i immediates de rescat social. Ho expliquem amb claredat en aquesta pàgina web: www.rescatsocial.cat.\nEl rescat social exigeix mesures que són pròpies del Govern català: polítiques efectives de reindustrialització de Catalunya o la implantació de la "renda garantida de ciutadania" en són dos exemples molt clars. És evident que les causes de l'emergència social i les polítiques més efectives de rescat social depassen les possibilitats i les competències de l'Ajuntament.... però per a Iniciativa és evident també que l'Ajuntament ha de prioritzar i aplicar tota la seva acció de govern entorn el rescat social.\nQuè és, per tant, el que l'Ajuntament pot i vol fer amb el seu "pla de rescat social"?\nUn pla que, d'altra banda, encara estem concretant en el marc del nou equip de govern i amb la participació de les nostres professionals del treball social, i que es presentarà públicament a la tardor. No és un pla que parteix de zero: les educadores i treballadores socials fa temps que tiren endavant l'atenció a les famílies en situació desfavorida. Però entenem que cal presentar de manera conjunta i clara, amb explicació i publicitat de tasques i criteris, el que ha de fer l'Ajuntament per a les persones i famílies que més necessitat d'acompanyament i de suport tenen.\nEls objectius polítics del pla de rescat social són clars i encapçalaven el nostre programa electoral. També era molt clara la nostra voluntat, en qualsevol dels acords de govern possible, de tenir la responsabilitat política de la regidoria de serveis socials (que portarà la nostra companya Mireia Aldana) i de la presidència de l'Àrea de Drets de Ciutadania i Polítiques Socials de què forma part, i que també presideix la Mireia.\nEls objectius que cal cobrir per a les persones i famílies incloses en el pla de rescat social seran els quatre següents:\nGarantia del dret a l'alimentació.\nGarantia del dret a l'habitatge.\nGarantia del dret a l'educació.\nPrioritat en el dret al treball.\n1. Garantia del dret a l'alimentació.\nLa garantia d'aquest dret tan obvi té diversos recursos, ja siguin municipals o en conveni amb esglésies o entitats socials. Els enumero i n'indico els grans objectius, que es concretaran i es faran públics amb la presentació pública, com ja he dit abans, del pla de rescat social:\nels quatre bancs d'aliments de Sant Feliu (municipal, Creu Roja, Càritas i Església Evangelista). No han de tenir llista d'espera, no han de tenir períodes de descans, han d'incorporar aliment fresc, han de millorar ls criteris i calendaris d'assignació, etc.\nel menjador social del Casal de la Gent Gran. No ha de tenir llista d'espera, ha d'atendre amb agilitat les necessitats contrastades d'atenció, etc.\nles beques per als menjadors escolars. Cal atendre totes les demandes de les comissions socials de centre que hagin estat rebutjades segons els criteris restrictius de la Generalitat. Cal atendre els infants de Primària i de Secundària. Cal atendre també durant les vacances escolars, ja sigui als Casals d'estiu o en un espai específic del menjador social.\nl'atenció a domicili de la gent gran que viu sola i amb poca autonomia personal. Aquí la feina dels voluntaris i voluntàries de Creu Roja és fonamental i impagable. Cal assegurar la detecció dels ciutadans i ciutadanes en aquesta situació i la suficiència de l'atenció que requereixen.\n2. Garantia del dret a l'habitatge.\nDe la mateixa manera que cal fer tot el possible perquè totes les persones tinguin garantit com a mínim un àpat principal, també cal fer tot el possible perquè ningú es vegi obligat a abandonar casa seva o a viure-hi sense els subministraments bàsics. Per garantir aquest dret, els recursos als quals cal garantir les aportacions que siguin necessàries són:\nla Bossa de lloguer social, en conveni amb la Generalitat i ubicada al Palau Falguera. Cal ampliar i facilitar l'oferta de pisos, tant de particulars interessats com dels acords o sancions amb les entitats bancàries, etc.\nmediació i fons social d'ajut als lloguers i hipoteques. Quan es detectin situacions de risc de pèrdua d'habitatge, ja sigui des dels propis serveis socials, des de la PAH o en aplicació del conveni amb els procuradirs judicials, mediar des de l'Ajuntament per aconseguir els acords més favorables a les dues parts i facilitar els imports econòmics necessaris per a la seva aplicació (endarreriments, fiances,...), etc.\npromoció d'habitatges públics de lloguer social. Aquesta és la principal iniciativa per al dret a l'habitatge en aquest mandat. En col·laboració amb l'Impsòl, les polítiques municipals d'habitatge es reconduiran cap al lloguer social en aquests propers anys. En la mesura que Sant Feliu en formem part, això permetrà la primera promoció pública d'habitatges de lloguer social, que inclourà un nombre suficient d'habitatges d'emergència social.\najuts d'emergència per als subministraments bàsics. Ningú ha de viure a cada seva amb por que li tallin l'aigua o de no poder tenir calefacció a l'hivern. L'Ajuntament ha de tenir convenis amb les companyies subministradores d'aigua, llum i gas per aconseguir aquest objectiu, introduint clàusules segons les quals a ningú se li pugui tallar un subministrament sense la informació i l'actuació prèvia dels nostres serveis socials, etc.\nserveis d'atenció domiciliària a la gent gran i persones amb dependència. La seva autonomia personal passa bàsicament perquè es puguin quedar a viure a casa seva. En molts casos, el pagament de l'habitatge no és el problema, però l'estat o la neteja de la llar és un tema al que hi ha qui no pot fer front. Els ajuts a les reformes de la llar (per exemple per canviar banyeres per plats de dutxa) o els SAD amb tarifació social, perquè tothom hi tingui accés, són elements fonamentals per garantir-los el dret a continuar vivint a casa seva.\n3. Garantia del dret a l'educació.\nDes d'Iniciativa, sabem sobradament que la formació és fonamental perquè cada persona pugui tirar endavant el seu projecte de vida, perquè tothom tingui més i millors oportunitats en tots els camps del treball, la cultura, les relacions socials i la vida en general. També per trencar la cadena segons la qual les desigualtats es transmeten de generació en generació. Un sistema públic educatiu de qualitat serà, sens dubte, un dels eixos de la Catalunya que ha de sorgir de les urnes el proper 27-S si la ciutadania fa fora als hereus de Jordi Pujol. La feina de l'Ajuntament en aquest àmbit és, per a Iniciativa, absolutament prioritària i estratègica. I això és el que hi hem de fer:\nescoles bressol a l'abast de tothom. L'atenció als infants dels 0 a 3 anys és absolutament fonamental per al seu desenvolupament familiar. Els pares i mares que, per raons laborals o altres, volen portar els seus fills o filles a l'escola bressol ho han de poder fer en igualtat de condicions. Hem de garantir dues coses: que el cost de l'escola o el menjador no siguin una barrera (tarifació social) i la detecció precoç d'infants que requereixen algun suport social o educatiu (normalment mitjançant la coordinació amb els pediatres dels dos ambulatoris) i la seva atenció a les quatre escoles bressol municipals (Patufet, Tambor, Fàbregas i Ginesta)\na l'escola i l'institut en igualtat de condicions. Les comissions socials de centre, en què es coordina un representant del claustre i una educadora social de l'Ajuntament han de treballar per garantir que tot l'alumnat té, des de l'inici de curs, els llibres de text, material escolar, beques de menjador i ajudes a les sortides escolars. També la igualtat de condicions en l'educació en el lleure, mitjançant el pla educatiu d'entorn i la coordinació amb els esplais i entitats de la ciutat. El bon funcionament de les comissions socials de centre ha estat una prioritat d'Iniciativa en els passats quatre anys i ho continuarà essent en els quatre anys propers.\natenció a l'alumnat que acaba l,'ESO sense graduar. En col·laboració amb els equips docents dels instituts, cal preveure el tipus de formació que permeti a l'alumnat sense graduació una primera qualificació professional o bé un retorn al sistema educatiu reglat. Ningú no pot sentir que se li tanquen les oportunitats de formació als 16 anys!\neducació al llarg de la vida. A Iniciativa estem convençuts que l'educació és un dret que no prescriu, i al qual tothom ha de tenir accés en qualsevol moment, especialment per mantenir o millorar les seves competències o capacitats professionals. Prioritzarem, per tant, tant l'Escola de Formació de Persones Adultes com tot el conjunt d'activitat formativa que duem a terme des de Can Maginàs i l'Aula Sant Feliu.\n4. Prioritat en el dret al treball.\nMalauradament, al contrari que en els tres drets anteriors, el nostre Ajuntament no pot garantir treball a les prop de tres mil persones que es troben actualment a l'atur. Cap ajuntament té recursos ni competències per crear treball públic suficient, tampoc el de Sant Feliu. El que sí que hem de fer és donar les màximes facilitats a les empreses i comerços de la nostra ciutat per a la creació d'ocupació, i al mateix temps afavorir la contractació pública temporal de persones en situació de més precarietat econòmica o social. Això sí, amb la màxima informació i transparència pel que fa als criteris de contractació.\najuts a la contractació de persones aturades. Des de fa dos anys (2014 i 2015), l'Ajuntament dóna ajuts al sector privat per a la creació d'ocupació. D'una banda, ajudes a les empreses per a cada nou contracte d'una persona aturada de Sant Feliu: fins a un 4.500€ per a un any de contractació. De l'altra, ajudant a les persones que vulguin posar en marxa el seu propi negoci: 2.000€ per a cada nou autònom o nova autònoma. Aquests ajuts han de ser constants i prioritaris en els propers anys. Són les empreses i comerços contractants els qui marquen els perfils professionals que necessiten.\nplans d'ocupació. La contractació estable en el sector privat ha de ser la clau de la reducció de l'atur i l'inici de la recuperació econòmica. Però hi ha persones que, per les seves circumstàncies (especialment d'edat i de formació), tenen més dificultats de trobar ocupació. En molts casos, els plans públics d'ocupació -encara que siguin temporals- són imprescindibles. És per això que els continuarem prioritzant, amb fons propis i també en conveni amb altres administracions. Els criteris d'accés han de ser públics, i sempre amb l'acord dels nostres serveis socials i d'ocupació. Hi tindran prioritat les persones i famílies que formin part del pla de rescat social.\nclàusules socials en els contractes subscrits per l'Ajuntament. En els contractes d'obra i de serveis que subscriu l'Ajuntament (des de les concessions de neteja, per exemple, fins a les obres municipals que sotmetem a concurs públic), quedarà explícit que les contractacions que siguin necessàries, es faran entre persones aturades al nostre Servei Local d'Ocupació, a Can Maginàs.\nEn els propers mesos, acabarem de concretar i de completar tot el desenvolupament normatiu i administratiu del nostre pla de rescat social. Ho farem donant-li prioritat en el conjunt de l'estructura organitzativa del nostre ajuntament, i també en la seva gestió pressupostària. Ho farem, per tant, a partir de la revisió de les polítiques socials fetes fins avui, i de les millores que cal introduir-hi per assolir els objectius que acabo d'exposar. I serà una revisió necessàriament a fons: fins fa poc, els serveis socials atenien bàsicament situacions de precarietat o dificultat més o menys transitòria, però la cronificació de la pobresa exigirà un canvi bàsic de perspectiva, perquè l'atenció deixarà de ser temporal per convertir-se, en molts casos, en estructural. La participació dels treballadors i treballadores dels serveis implicats és fonamental, com també l'experiència d'altres ajuntaments que ens poden servir de referents en els diversos àmbits del pla de rescat social, de la mateixa manera que nosaltres som referents per a molts ajuntaments que es volen plantejar la tarifació social dels seus serveis.\nEn aquest escrit he volgut esbossar (encara que m'hagi sortit necessàriament llarg) el que seran els grans trets de la nostra primera prioritat en els propers quatre anys: la cohesió social de la nostra ciutat i la realització personal i la dignitat de tots els nostres veïns i veïnes, garantint des del seu ajuntament el pa, el sostre i l’escola, i fent el possible per facilitar el treball. En definitiva, que Sant Feliu sàpiga tirar endavant sense deixar a ningú enrere!\nPublicado por Jordi San José i Buenaventura. a 7/15/2015 03:00:00 p. m.\nEtiquetas: Cohesió social, Democràcia econòmica i justícia social, JSJ els 10 escrits més claus, JSJ escrits claus, Nocions bàsiques, Serveis municipals, SF planificació\nEn el fet a sant feliu de fa uns mesos la lidia muñoz deia que podrien arribar a expropiar temporalment pisos i posar sancions de fins a 180.000 euros, això em fa venir una pregunta\nSera nomes a pisos de bancs o tambe de particulars? En quin cas es posara aquestes sancions?\n16 de juliol de 2015 a les 0:37:00 CEST


PIMEM demana més «intensitat comunicativa» a Madrid i Palma per a informar el Regne Unit de la «bona situació» de les Balears\ndimecres, 12 de agost de 2020 08:16h\nEl president de la PIMEM, Jordi Mora, ha assegurat aquest dilluns que qualsevol solució que no passi per garantir un corredor segur entre el Regne Unit i les Illes Balears significa «un cop dur al sector turístic i una tremenda injustícia per les bones dades que llança la gestió de la crisi de la Covid-19 a les nostres illes». Per a Mora es tracta de «comunicar amb la màxima intensitat la realitat de les iIles i separar-la de les dades del conjunt d'Espanya».\nTambé, la presidenta de PIMEM-Restauració, Eugènia Cusí, ha assegurat que és una situació que «es veia venir perquè falta anticipació a l'hora de comunicar l'excel·lent treball que estan fent la gran majoria de les empreses del sector de la restauració». Cusí demana més col·laboració entre el sector privat i l'administració.\nD'altra banda, Juan Manuel Ordinas, president de l'Associació de Petits i Mitjans Hotels, associació que pertany a PIMEM, ha assegurat que «no pot haver treva a l'hora d'enviar informació al mercat britànic sobre la clara i diferent situació del nostre\narxipèlag respecte a altres destinacions d'Espanya». Ordinas ha afegit que «s'han d'esprémer al màxim els contactes a Londres per a explicar la seguretat i la bona gestió que es fa per part de les empreses i institucions per a generar seguretat als nostres\nLa gerent d'Habtur, Maria Gibert, assegura que el més important és «ajudar els mitjans de comunicació en origen perquè puguin contrastar determinades informacions i així poder projectar la realitat de la bona gestió que s'està fent en el nostre arxipèlag».\nEl president d'AEVAB, Ramon Reus, ha assegurat que la situació de les Balears «no té res a veure amb altres zones d'Espanya. S'han fet i es fan les coses bé i això ho han de tenir en compte a l'hora de prendre aquestes decisions», segons Reus.


Anul·lat l’Andorra Shopping Festival per evitar aglomeracions | BonDia Diari digital d'Andorra.\nAndorra Turisme i el ministeri de Salut han decidit anul·lar l’Andorra Shopping Festival “per la situació epidemiològica aquí i a fora”, ha argumentat Benazet, que ha defensat la recerca d’estratègies que permetin una “entrada de visitants més ordenada i controlada”. El ministre ha assegurat que no s’ha pensat “en l’estètica, sinó en la gestió de la pandèmia”. “És millor ser prudents i no produir que s’acumuli gent en zones concretes del país”, ha indicat.\nAmb tot, en un comunicat emès per Andorra Turisme es deixa clar que amb la situació sanitària actual, “la crida a un festival no és adient i pot provocar un efecte contrari, tant per una qüestió d’imatge del país com per una possible acumulació de turistes als principals eixos comercials del país”. En aquest sentit, “no es considera oportú vincular-se en aquest moment a un concepte de festival tal com està concebut l’esdeveniment”.\nPer això s’opta per “potenciar la comunicació del destí durant aquesta tardor als mercats propers” on s’engegarà una campanya publicitària per substituir l’Andorra Shopping Festival. L’objectiu és “continuar posicionant Andorra com a destinació d’escapades curtes i potenciar l’oferta de compres, cultura, wellness i gastronomia durant la tardor, i així donar continuïtat a la comunicació iniciada el mes de juny passat”.\nAixí, es vol mantenir una comunicació constant durant el mes de novembre i enllaçar-la amb la campanya del Black Friday, la de rebaixes i pròximament, la d’hivern. “La intenció és que la presència de la marca Andorra en la comunicació sigui present d’una forma ininterrompuda als nostres potencials visitants i recordar-los els atractius turístics de la destinació també durant el mes de novembre”, s’afirma en el comunicat. L’objectiu final? “Que Andorra sigui una destinació turística al llarg de tot l’any”.


Lectures de Joan Baptista\nJOAN BAPTISTA, EL PRECURSOR\nEl càntic de Zacaries deixa ben clar qui és Joan: és el profeta que va davant preparant el camí i anunciant la salvació.\n-Beneït sigui el Senyor, Déu d'Israel:\n»I a tu, infant, et diran profeta de l'Altíssim,\ni guiar els nostres passos per camins de pau. (Lc 1, 67-79)\nJoan predica al estil de Jesús i els deixebles, vist com un profeta antic i anuncia al messies (vol aplanar el camí).\nPer aquells dies es va presentar Joan Baptista, que predicava en el desert de Judea dient: “Convertiu-vos, que el Regne del cel és a prop”.\nDe Joan parlava el profeta Isaïes quan deia: “És la veu d'un que crida en el desert: Prepareu el camí del Senyor, aplaneu les seves rutes”.\nQuan Joan veié que molts fariseus i saduceus hi anaven perquè els bategés, els va dir: “Cria d'escurçons! Qui us ha ensenyat que us escapareu del judici que s'acosta? Doneu els fruits que demana la conversió, i no us refieu pensant que teniu Abraham per pare; us asseguro que Déu pot fer sortir fills a Abraham fins i tot d'aquestes pedres. Ara la destral ja és ran de la soca dels arbres, i tot arbre que no dóna bon fruit és tallat i llençat al foc. Jo us batejo amb aigua perquè us convertiu; però el qui ve després de mi és més fort que jo, i jo no sóc digne ni de portar-li les sandàlies: ell us batejarà amb l'Esperit Sant i amb foc. Ja té la pala a les mans per ventar el gra de l'era; entrarà el blat al graner, però cremarà la palla en un foc que no s'apaga”. (Mt 3, 1-12)\nJoan baptista te un gran prestigi, molts jueus consideren que és un dels grans profetes, el seu testimoni és molt important: “mireu l’anyell de Déu”\nAquest és el testimoni que Joan va donar quan els jueus li enviaren sacerdots i levites des de Jerusalem a interrogar-lo. Li preguntaren: -Qui ets, tu?\nEll no es va negar a respondre i confessà clarament: Jo no sóc el Messies.\n-Qui ets, doncs? Elies?.\n-No el sóc.\n-Ets el Profeta?\nLlavors li digueren:\n-Doncs qui ets, tu? Què hem de respondre als qui ens han enviat? Què dius de tu mateix?\nEll va declarar:\n-Sóc la veu d'un que crida en el desert: Adreceu el camí del Senyor. Així ho va dir el profeta Isaïes.\nAlguns dels enviats, que eren dels fariseus, li van fer aquesta altra pregunta: -Per què bateges, doncs, si no ets el Messies, ni Elies, ni el Profeta?\nJoan els respongué:\n-Jo batejo només amb aigua; però enmig vostre hi ha el qui vosaltres no coneixeu, el qui ve després de mi, i jo no sóc digne ni de deslligar-li les corretges de les sandàlies.\nAixò va passar a Betània, a l'altra banda del Jordà, on Joan batejava.\nL'endemà, Joan veié que Jesús venia cap a ell, i exclamà: -Mireu l'anyell de Déu, el qui treu el pecat del món! És aquell de qui vaig dir: "Després de mi ve un home que em precedeix, perquè, abans que jo, ell ja existia." Jo no el coneixia; però, si vaig venir a batejar amb aigua, va ser perquè ell es manifestés a Israel.\nJoan testimonià encara:\n-He vist que l'Esperit baixava del cel com un colom i es posava damunt d'ell. Jo no el coneixia, però el qui m'envià a batejar amb aigua em va dir: "Aquell damunt el qual veuràs que l'Esperit baixa i es posa, és el qui bateja amb l'Esperit Sant." Jo ho he vist i dono testimoni que aquest és el Fill de Déu. (Jn 1, 19-34)\nFormació catequistes Temps d'Advent


Perquè moltes vegades ens queixem de la mandra que ens dóna, per exemple, haver de desmaquillar-nos, aplicar-nos cremes, etc. Però, i si li donem la volta? Si ho penses bé, l'estona que dediques a cuidar-te és sol i exclusivament per a tu. Un massatge en la cara i el cos, amb una crema sedosa i d'aroma relaxant, pot ser la teva recompensa als esforços del dia. Així que, la pròxima vegada, apaga la ràdio de la teva ment, pren consciència de cada gest i delecta't amb el plaer que produeix acaronar-se. Només fan falta uns pocs minuts per a sentir-te millor per fora i per dins.\nBellesa conscient: cuidar-te és un regal per al teu cos i la teva ment.\nLa sèrie 'Hache' desembarca de nou a Manresa\nCosmètica per a una bellesa conscient\nAquí van algunes propostes de productes cosmètics que t'ajudaran a convertir la teva rutina de cures en un autèntic moment spa.\nCrème aux Fleurs, de Leonor Greyl. Molt més que un xampú: aquesta crema a base de flors i altament hidratant farà que dutxar-te sigui el teu moment preferit del dia. Aplica el xampú i dóna't un suau massatge mentre inspires profundament per a absorbir la seva aroma. Repeteix l'operació, insistint en la zona de mitjans i puntes, mentre prens consciència de com marxa la brutícia i, amb ella, els teus pensaments negatius. Per a aclarir, assegura't que la temperatura sigui agradable. El seu preu: 23€.\nBody Scrub de The Ritual of Chado, de Rituals. Un deliciós exfoliant amb base de sucre orgànica, olis botànics i el poder revitalitzant, refrescant i nutritiu del te matcha i el bambú. Després d'aplicar l'escuma de dutxa, treballa petites quantitats de producte per tot el cos amb suaus massatges ascendents, per a alliberar les cèl·lules mortes i rugositats. També nodreix i perfuma. Es pot utilitzar una o dues vegades per setmana. Ve en un envàs de plàstic reciclat. El seu preu: 15,50€.\nEasy Moment, d'Akori. Aquest oli ofereix un tractament de benestar que redueix tant les tensions corporals com emocionals. Conté bergamota, vitamina A i E, que ajuden a desintoxicar l'organisme i són un potent antioxidant. També reforcen el sistema immunitari per a suportar més relaxadament les tensions que s'acumulen al llarg del dia. Aplica-t'ho a la nit abans de dormir, amb un suau massatge per tot el cos o amb unes gotetes en la zona de les cervicals i les nines. El seu preu: 29€ (el pots trobar en mumona.com).\nRecharge, de MyClarins. Aquesta màscara "vegan friendly" és el que necessites per a donar un respir a la teva pell. La pots aplicar amb una capa espessa durant 15 minuts, una o dues vegades per setmana, o com a crema de nit aplicant només una capa fina. La seva textura fresca i el seu perfum relaxant et faran sentir com si estiguessis en una sessió de meditació. Mentre et relaxes o dorms, la teva pell es recarrega d'aigua i es reactiva la micro circulació. El seu còctel de plantes i fruites t'ajudaran a despertar-te amb la pell perfecta. El seu preu: 27€.\nCrema de mans regeneradora de Granada, de Weleda. Ofereix una cura antioxidant intensiva que regenera la pell, retardant els signes de l'envelliment cutani. A més de les llavors de magrana BIO, la seva fórmula conté mantega de karité i oli de sèsam BIO, que prevenen el dessecament de la pell. Destaca la seva suau aroma a Neroli, Davana i Sàndal, que acaronarà els teus sentits. Realitza un suau massatge des de les puntes dels dits cap a les nines abans de dormir, i a somiar amb els angelets! El seu preu: 10,40€.\nHuile Relax Intense, d'Scens. Un tractament específic per a pells molt seques o amb malalties tipus dermatitis o psoriasis. Calma la tibantor d'aquestes pells subjectes a tant estrès, gràcies a les seves propietats calmants i regeneradores. Conté nombrosos olis essencials multifuncionals, amb propietats nutritives i calmants, com els de baobab, aranja i raïm. També conté 'lavandín', que és un potent antiestrès a nivell corporal i també mental. La seva forma d'aplicació dependrà de les necessitats concretes de la pell. El seu preu: 53,90€ (el pots trobar en mumona.com).\n'chief behavioral officer'\nPren nota dels talls de cabell que et faran voler estrenar look aquesta tardor\nEvita els efectes de la contaminació sobre el teu cabell i la teva pell


La Catosfera 2021 posarà el focus en àmbits com les notícies falses, les xarxes com a model de negoci o el SEO - Diari de Girona\nLa Catosfera 2021 posarà el focus en àmbits com les notícies falses, les xarxes com a model de negoci o el SEO\nLes jornades es faran del 14 al 16 d'octubre i s'estendran a altres espais de Girona més enllà de l'Auditori Josep Irla\nGIRONA | 30·09·21 | 14:30\nImatge d'una edició anterior de la Catosfera, cedida aquest 30 de setembre del 2021 (Horitzontal) Cedida per la Catosfera\nLa Catosfera 2021, el cicle de debats al voltant d'internet i la comunicació a Catalunya, posa el focus en les notícies falses (les conegudes com a 'fake news'), les xarxes com a model de negoci o el SEO. Les jornades es faran del 14 al 16 d'octubre a Girona i per primer cop s'obren a altres espais de la ciutat a part de l'Auditori Josep Irla. També es podran seguir en línia. Entre d'altres s'hi reflexionarà sobre la necessitat de tenir un ecosistema digital consolidat i rigorós amb la informació, s'analitzarà la figura de l'influencer o es valorarà l'àudio com a format comunicatiu que cada cop té més pes. Periodistes com Enric Borràs, Ferran Casas i Alba Tobella o les influencers Marta Puig i Sònia Carmona són alguns dels ponents.\nEl cicle de debats, tallers i jornades organitzat per l'Associació Catosfera i l'Ajuntament de Girona arriba aquest 2021 a la tretzena edició. Se celebrarà del 14 al 16 d'octubre i ja hi ha inscripcions obertes. El programa, que inclou activitats per a tots els públics, posarà el focus en àmbits com les notícies falses, les xarxes com a model de negoci o el SEO. Aquesta edició engegarà el dijous al matí amb activitats a adolescents. Començarà amb un taller de la Fundació.cat impartit pel creador de contingut Albert Roig on els joves de diferents instituts de Girona podran convertir-se en experts digitals. Seguirà amb l'enregistrament des de l'Auditori Josep Irla del programa Adolescents XL de Catalunya Ràdio amb Roger Carandell, Marta Montaner, Juliana Canet i Joan Grivé.\nDurant la tarda hi haurà la taula rodona 'I tu, com t'informes? L'impacte de les fake news' on Carlos Baraibar, responsable de 'Fets o fakes' de Catalunya Ràdio; Alba Tobella, codirectora de Verificat.cat; Joan Maria Morros, degà del Col·legi de Periodistes i cap d'informatius de RAC1 i Enric Borràs, periodista del Diari ARA i president del Grup Barnils, en una conversa moderada pel subdirector de Nació Digital, Ferran Casas, parlaran de les fake news i la influència que han pogut tenir en les percepcions de la societat davant de la crisi sanitària de la covid-19.\nDivendres al matí, la Catosfera també presenta una proposta focalitzada en els adolescents. En aquest cas, el dia començarà amb el taller 'It from beat', una sessió de cocreació d'un tema musical interactiu impartida per Josep M. Ganyet, CEO de Mortensen, Quico Domingo, soci de Mortensen, i l'enginyer, músic i productor Pol Martínez. Al taller el seguirà l'emissió en directe del programa Popap de Catalunya Ràdio amb Mariola Dinarès. La tarda engegarà amb la inauguració institucional de la Catosfera per part de l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, i el director de la Catosfera, Joan Camp. L'acte anirà seguit per la taula rodona 'Jo sóc influencer. Guanyar-se la vida a través de les xarxes socials' on les influencers Marta Puig (Lyona Ivanova), Sònia Carmona (La Foodlovers) i Ariadna Padilla (Its Love Tourism) parlaran, en una conversa moderada per la periodista Mariola Dinarès, sobre la seva professió, les dificultats de treballar a Internet i la relació que mantenen amb les xarxes socials.\nPer acabar, dissabte al matí s'ha programat una proposta més especialitzada sobre posicionament web: el SEO Day. Un conjunt de xerrades per aprendre estratègies de posicionament SEO conduïdes per l'equip de Doble SEO, Xevi Sañé i Eva Olivares, i que comptaran amb la participació de professionals com Fran Murillo; Clara Soteras, encarregada del SEO a BTV; Jordi Ordóñez, especialista en SEO d'Amazon; Álvaro Peña, d'iSocialweb i Gisela Bravo, de NoCode. Aquest any, a diferència de les edicions anteriors, la Catosfera no només se celebrarà a l'Auditori Josep Irla. També s'estendrà a altres espais de la ciutat. La programació completa es farà pública en els dies vinents. Mentrestant, ja s'han obert les inscripcions per a totes les activitats que es faran des de l'Auditori Josep Irla. Totes les activitats són gratuïtes, però per accedir-hi cal inscriure's.\nGuanyem reclama que els aparcaments recuperats siguin de gestió municipal\nPremis Patronat: Vint-i-cinc anys fent créixer les vocacions tecnològiques\nAlerta per temperatures mínimes extremes a les comarques de Girona


Torna la més gran\nActualitzada 12/10/2021 a les 10:10\nChicho, amb Narciso Ibáñez Menta.\n© Chicho, amb Narciso Ibáñez Menta.\nProbablement no ens posaríem d’acord si Historias para no dormir (TVE, 1966) va ser la més gran de les sèries de producció pròpia emeses en aquest país. Per a nosaltres, sí. I el seu creador, Narciso Ibáñez Serrador (1935-2019), és una de les peces claus per entendre la televisió a Espanya.\nEls de la meua generació la vèiem, amb permís patern i amb els dos rombes (indicatiu que informava que allò no era per a menors) a la part superior dreta de la pantalla, sense parpellejar i després ens en anàvem al llit ben cagats de por.\nPer això, tot i que se’n poden recuperar els capítols als arxius de RTVE, ens ha alegrat un munt que al festival de Sitges s’hagi presentat oficialment l’homenatge a Historias para no dormir amb deu entregues dels originals, majoritàriament protagonitzats pel pare de Chicho, el tros d’actor Narciso Ibáñez Menta, mantenint les originals presentacions del responsable, respectant els guions i amb la direcció de Rodrigo Cortés, Paco Plaza, Paula Ortiz i Rodrigo Sorogoyen. D’aquí a sis mesos, en obert.


Oltra demana tenir cura de la diversitat de Compromís i cercar una solució que pugui satisfer a tothom a Compromís\nParla de l'encaix que ha de tenir Gent de Compromís, el grup format per militants del partit que no pertanyen a cap de les tres formacions fundadores, i que demanen més democràcia al partit\nLa coportaveu de Compromís Mónica Oltra creu que cal fer una reflexió conjunta en la coalició per buscar una solució que satisfaci a tothom en relació a l’encaix de Gent de Compromís, alhora que ha instat a tenir cura de la diversitat i no imposar cap criteri.\nAixí s’ha pronunciat Oltra en una entrevista després de ser preguntada per la petició de Gent de Compromís -grup format per militants del partit que no pertanyen a cap de les tres formacions que formen part de Compromís (Bloc, Iniciativa i Verds )- de major ‘democràcia i participació’ en els òrgans de la coalició.\nSegons que ha dit Oltra, hi ha batlles d’aquest corrent -com el de València, Joan Ribó- i diputats autonòmics que estan en les reunions de Compromís, persones que formen part de la coalició però que, segons diu Oltra, ‘estan en el seu dret’ de no estar en cap partit, de manera que la representació i visibilitat, ha remarcat, s’ha aconseguit mitjançant les primàries.\nHa indicat que entre els adherits hi ha persones que no volen tenir vida de partit sinó comprometre’s directament amb la coalició però hi ha una part que vol tenir una estructura similar a la d’un partit. ‘Estem veient com busquem una solució amb la qual tothom estigui content, perquè a ningú se li ha d’obligar a fer el que no vol fer ni a estar en una estructura de partit si no vol estar’, ha explicat.\nAixí, Oltra considera que hi ha diverses opcions, i n’ha exposat una: ‘La de constituir un partit i demanar el seu ingrés a Compromís, que és una opció, com un partit més, i que deixin fora els que no volen estar en cap partit’.\nEn qualsevol cas, ha incidit que s’ha de cercar una solució que acontenti a tots, no només a una part, intentant trobar l’equilibri que satisfaci a tothom: al grup de Gent de Compromís que vol funcionar com un partit i als centenars de persones que hi ha a Compromís que no volen estar en cap partit.\n‘Estem en una reflexió conjunta. Compromís sempre ha funcionat molt bé quan les decisions s’han pres així: que ningú imposa a un altre el seu criteri, perquè quan un altre es pensa que pot imposar-se les coses van malament’, ha subratllat.


Hotel Marigold- Sitapura Jaipur Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIT 20, Sitapura Industrial Area Near Jaipur Exhibition And Convention Centre and Chokhi Dhani, Tonk Road, Aeroport de Jaipur, Jaipur, Índia, 302022 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Hotel Marigold- Sitapura?\nBarri Aeroport de Jaipur Aeroport de Jaipur Kukas Aeroport de Jaipur Amer Ashok Nagar Aeroport de Jaipur Ashok Nagar Parc de Bani Aeroport de Jaipur\nRenovat l'any 2014, el Hotel Marigold- Sitapura garanteix els seus hostes una estada plaentera a Jaipur tant per negocis com per oci. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 16.05 Km, i normalment només es triga 15 minuts per arribar a l'aeroport. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Jaipur. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, fotocopiadora.\nL'hotel compta amb 75 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Jaipur, faci de Hotel Marigold- Sitapura la vostra llar.\nDistància des del centre de la ciutat: 16.05 Km\nTots els tipus de viatgers (26) Parelles (5) Viatgers en solitari (9) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (1) Grups (4)\nSanjiv, Regne Unit


Nova rèplica del terratrèmol de la Selva\nEl sisme, produït a les 13.04 hores, ha reaparegut a les 18.54 hores i les 21.03 hores\ndissabte, 15 d’abril 2017 - 21:35h\nNova rèplica del terratrèmol de la Selva. Després que un terratrèmol de 3,8 graus de magnitud a l'escala de Richter es deixés sentir aquest dissabte al migdia a la Selva, Gironès i nord del Maresme, tant a les 18.54 hores com a les 21.03 hores s'han produït noves rèpliques de 2,4 i 2,9 graus respectivament. Segons l'Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), el terratrèmol s’ha produït a les 13.04 hores i l'epicentre s’ha detectat a uns 5 quilòmetres de profunditat al sud de Santa Coloma de Farners i dins el terme municipal de Riudarenes (Selva).\nProtecció Civil ha informat que el telèfon d’emergències 112 ha atès unes 45 trucades de veïns. No hi ha danys personals ni materials coneguts. El petit terratrèmol ha estat àmpliament percebut al centre de la comarca de la Selva però la tremolor també ha estat percebuda parcialment a les comarques veïnes del Vallès Oriental, Maresme, Gironès, Pla de l'Estany, Garrotxa, Osona, Moianès, Baix Empordà i sud de l'Alt Empordà. L'últim sisme a la zona es va produir durant la matinada del passat 30 de març, amb un registre de 3 graus a l'escala de Richter.\nSegons ha detallat Protecció Civil, del prop de mig centenar de trucades al 112, dotze s'han fet des de Maçanet de la Selva, quatre des de Sant Celoni i quatre des de Vidreres. Les trucades alertant del terratrèmol també han estat força allunyades de l'epicentre i s'han rebut de Sant Joan Despí (quatre), Vilassar de Mar (una), Pineda de Mar (on el veí fins i tot apreciava una esquerda en una paret), Badalona (una) i Cervera (una). També s'ha percebut en nombrosos habitatges de Girona ciutat. No consten però cap tipus de dany personal ni tampoc danys materials. Per la seva banda, els Bombers de la Generalitat han rebut un total de deu trucades procedents del Maresme, la Selva i el Barcelonès, tot i que finalment no han hagut de fer cap sortida.


La Vitae Kombucha ja és una realitat a la carta de molts restaurants saludables\nA Vitae Kombucha estem molt contents amb l’excel·lent acollida que està tenint la nostra Vitae Kombucha en cada cop més restaurants repartits per tot el territori català. Molts consumidors ens pregunten en quins establiments poden consumir les nostres varietats 100% naturals i d’elaboració artesanal. És una evidència l’interès creixent per cuidar i ajudar al cos a sentir-se millor i cada dia coneixem a més gent que vol menjar sà fora de casa. I en aquest sentit, la Kombucha es torna una opció de beguda saludable cada cop més coneguda i present a la carta de més restaurants vegetarians i vegans. Per aquest motiu volem aprofitar aquesta entrada per donar a conèixer els restaurants que actualment ofereixen als seus clients la nostra Vitae Kombucha com una beguda sana per maridar i acompanyar els seus plats. A continuació, hem preparat un recopilatori actualitzat dels restaurants saludables on podràs trobar les nostres varietats de Kombucha:\nL’Organiq Sant Cugat Healthy Food és un restaurant vegetarià i vegà que trobaràs a Sant Cugat del Vallès i on podràs gaudir de plats gustosos i saludables amenitzats per les nostres Vitae Kombucha. L’Eli Flos, portaveu dels restaurants SOPA de Barcelona, ens explicava en aquesta entrevista com els clients de la seva botiga ecològica queden encantats quan la tasten i descobreixen els nombrosos beneficis per la salut associats a les seves propietats probiòtiques. The Loft Alba Niubó és un petit establiment localitzat a Terrassa que organitza càterings saludables i on també pots esmorzar i gaudir d’àpats ràpids i sans a migdia bevent una Kombucha. El Somewhere Café a Barcelona, inspirat en les cafeteries de Melbourne, Portland, Londres, Berlin o Copenhagen , és un espai que combina un cafè d’extrema qualitat amb una oferta gastronòmica atractiva i de temporada que comprèn la nostra Vitae Kombucha. El restaurant Ametller Origen a Sant Cugat és una proposta gastronòmica basada en menjar sà, assortiments d’amanides, plats complets i equilibrats, fets al moment, que pots acompanyar amb una Vitae Kombucha. Buenas Migas és una foccaceria que neix amb la il·lusió de portar la recepta original genovesa a la ciutat de Barcelona, i on també podràs gaudir del sabor d’una Vitae Kombucha combinat amb una bona focaccia. L’Hortet és un emblemàtic restaurant vegetarià localitzat al cor del raval, d’origen familiar i fundat als anys 90, que fa ús en la seva cuina de productes ecològics, de proximitat i artesanals com la nostra Vitae Kombucha.\nMés restaurants on pots trobar la nostra Vitae Kombucha\nBUENAVENTURA a Barcelona / BIONÈCTAR a Girona / Ca La Lola a Ullastret / ECOLÒGIC MAMI a Sant Cugat / Mogas a Barcelona / NOSTRUM / MUMBAL a Sant Cugat / OBBIO a Barcelona / VEGA RAW ORGANIC a Barcelona VÄCKA a Barcelona / THE SWEET OPHELIA a Barcelona / LA CAPELLA a Sabadell / L’AMAGATALL a Cambrils El BINDU a Igualada / EL BROT a Alp-Cerdanya / THE LAUNDRY BAR a Terrassa / KOH a Barcelona PANDAN a Barcelona / L’avern a Sant Celoni / BioBento a Barcelona / FIT KITCHEN a Barcelona / FitBar a Barcelona\nPots trobar quin d’aquests restaurant et queda més prop aquí\nA la nostra secció de punts de venda pots localitzar-los geogràficament, seleccionant per la categoria restaurants podràs veure quins et queden més prop de la teva ubicació actual.\nT’animes a oferir-la a la teva carta?\nSi vols unir-te a la xarxa de restaurants saludables que ofereixen la nostra Vitae Kombucha a la seva carta, des de Vitae Kombucha t’animem a escriure’ns des del formulari que trobaràs a la nostra secció web de punts de venda. A Vitae Kombucha estarem encantats de contactar amb tu perquè ens puguis parlar del teu negoci i dels motius que et mouen a oferir-la en la teva carta.\nrestaurants on pots trobar la Vitae Kombucha


You are here: Home ∼ Uns 600.000 catalans moriran abans de veure el suposat referèndum que vol impulsar el PSC\nCada any moren uns 60.000 catalans, una quantitat ingent de ciutadans que no presenciaran el desenllaç d’aquest convuls procés que ha de guiar Catalunya cap a una nova etapa de la seva història, ja sigui cap a l’autonomia màxima o cap a una altra relació amb l’Estat espanyol que, jutjant per la voluntat del poble a les successives eleccions, hauria de ser de més autogovern. Aquesta és una de les raons per les quals molta gent té pressa i el debat sobre la conveniència d’un RUI amb el perill que pugui allargar-ho tot està servit. Mentrestant, el PSC es despenja amb una proposta que, si en un món paral·lel es posés en marxa, podríem trigar fins a uns 10 anys a veure. És clar, qui hi arribi. Gairebé un 10% de la població, unes 600.000 persones, ja no hi seran.\nEls socialistes catalans estan preparant la ponència política pel congrés d’aquesta tardor en què continuaran apostant per la reforma de la Constitució, però la novetat és que si els catalans voten No a la nova Carta Magna, oferirien fer una llei com la del Canadà per habilitar referèndums d’autodeterminació si es donen certes condicions. Una idea que ja havia verbalitzat algun dirigent socialista i que ara es podria materialitzar. Però abans que la militància ho pugui arribar debatre, les federacions transcendents del partit a Catalunya com la del Baix Llobregat, ja ho han blocat. Així que difícilment la proposta arribarà al congrés. En cas que aquesta proposta de ‘referèndum’ s’acabés plasmant, no oblidin un petit detall més: perquè el pla del PSC es pogués posar en marxa, s’hauria de reformar la Constitució.\nI ningú voldrà fer-ho ara, perquè hi haurien d’estar d’acord dos terços del Congrés i del Senat i, quan ho votin, s’han de celebrar noves eleccions. Així, el tema es podria allargar els quatre anys de legislatura (fins el 2020), i una vegada les cambres tornessin a estar constituïdes, caldria de nou formar govern, i que els nous Congrés i Senat estiguessin d’acord a obrir la llauna, cosa que ens portaria fins el 2021. Seria l’hora de començar a debatre el nou text. Quants anys trigarien PP, PSOE, Podemos i Ciudadanos a posar-se d’acord? Posem-n’hi dos com a mínim, ens situem al 2023. El text, que forçosament seria de mínims i sense dret a l’autodeterminació, s’hauria de referendar, potser el 2024.\nLa realitat és que això és pràcticament inimaginable que succeeixi. Si les quatre formacions grans (incloent a Ciutadans encara com una de les grans) es posen mai d’acord, no serà a favor dels interessos de Catalunya. Però les formacions fraternals com CSQEP encara somien truites. Ahir Joan Coscubiela, portaveu de la formació lila, se’n reia obertament de la voluntat del poble català quan afirmava a Catalunya Ràdio que considerava que si el poble no tenia el referèndum que demana, era perquè no s’havia mobilitzat prou, i que calia treballar per eixamplar aquestes manifestacions. No, per començar, el poble duu quatre anys manifestant-se explícitament per la independència, no per un referèndum ni un pacte fiscal. I, en qualsevol dels casos, gairebé dos milions de persones (d’un total de set) per manifestació és, com a mínim, rècord absolut en tant per cent de manifestants en tota la història de la democràcia. Prou de frenar el país i d’intentar-nos aixecar la camisa. CSQEP i ECP se n’han adonat que les eleccions del 26J han accelerat el procés independentista a l’eliminar l’alternativa espanyola, i ara accionen els frens de mà. Trist paper.\nI parlant de tristos papers, el PSOE sembla abocat a consumar novament la vergonya del nou engany. La vella guàrdia s’ha anat activant durant els darrers dies per pressionar per l’abstenció socialista, l’única alternativa a unes ridícules terceres eleccions. Ahir ja s’hi va afegir el Sant Cristo Gros socialista, Felipe González, que reclamava l’abstenció de Sánchez, com li va demanar ja a Pujol el 1996. L’argument és tant caduc i gastat com alguns dels tòtems que ho defensen: “influir”. O sigui, abstenir-se a canvi d’una mica de peix al cove, les engrunes de sempre, i a seguir perpetuant el bipartidisme i la caspa, mentre faran el numeret opositori al Congrés. Aquest és el canvi que prometia el PSOE? “Nunca investiremos a Mariano Rajoy ni al PP”. I el pitjor de tot és que la militància socialista, després de defensar a capa i espasa l’argument del ‘No’ i del “cambio“, ja s’ha començat a empassar aquest enorme gripau i tornaran a enganyar la població venent-se els ideals una vegada més. A nosaltres només ens queda una solució per acabar amb tot això.\nPosted in El Dietari del Procés Tagged Coscubiela, csqep, Iceta, PSC