cultura | Cicle ContraBaix\nEntrevistes a Regidors de Cultura (i 2): Àlex Medrano (Sant Joan Despí) i Manel Martínez (Sant Feliu de Llobregat)\nPublicado en 6 noviembre, 2011 por ciclecontrabaix\nÀlex Medrano i Soler, Regidor de Cultura, Sant Joan Despí\nQuin creu que ha de ser el paper de la cultura en la societat actual i com veu la projecció de les noves tecnologies en aquesta previsió?\nEn aquests moments difícils que ens ha tocat viure a la nostra societat, el paper de la cultura hauria de ser rellevant. En aquests moments, més que mai, cal ser creatiu, innovador, i contrarestar la manca de recursos amb la imaginació; i alhora poder experimentar amb les noves eines de què disposem, com ara les noves tecnologies que encara tenen un ampli recorregut en el nostre sector.\nDins d’aquest panorama cultural general, quin paper creu que correspon a l’Administració local, la més propera al ciutadà i la que millor detecta els valors i les mancances del seu entorn?\nEn primer lloc, és la que té més eines per poder detectar les necessitats dels diferents sectors de la seva població, perquè és la que està més a prop i té un coneixement més exacte de les demandes dels ciutadans i ciutadanes. I en segon lloc, l’Administració local ha de vetllar per acostar a tots els sectors de població (i més concretament a aquells amb més dificultats) la possibilitat d’accedir al món cultural en totes les seves vessants, així com proporcionar les eines a aquells col•lectius o ciutadans i ciutadanes amb iniciatives creatives.\nCreu que la cultura ha de tenir un paper rellevant per ajudar-nos a sortir de la crisi o, en aquest sentit, veu altres prioritats en l’agenda de les administracions?\nNo crec que un sol sector pugui ajudar a sortir de la crisi. Ha de ser amb la suma de molts i l’esforç de tothom que ens n’hem de sortir. En tot cas si que és cert que el consum de cultura i tota la indústria que hi ha al darrere és un sector importantíssim que cal potenciar. De fet, en la història recent del món, en situacions de crisi, el consum de cultura sempre ha augmentat; per tant, cal aprofitar-ho.\nCom valora el panorama cultural a la seva població i quines accions creu que s’han d’emprendre de manera preferent?\nA Sant Joan Despí gaudim d’una bona oferta cultural, amb més de vuitanta entitats culturals i amb una programació estable de teatre, música i dansa. Amb la nova construcció del teatre Mercè Rodoreda s’obre un nou espai amb unes possibilitats que cal aprofitar; és per això que volem apostar per noves propostes en el marc de la música i continuar la bona tasca desenvolupada en els darrers anys amb la dansa i la seva promoció als infants i joves de la ciutat.\nCom valora la feina de difusió de la música que fa el circuit ContraBaix, tant en la seva dimensió local com en la comarcal?\nIndubtablement molt bona, la proximitat en què treballa ContraBaix li dóna un plus a l’hora de programar; el coneixement del món musical i la seva capacitat d’adaptació en els petits i mitjans formats és fonamental. A Sant Joan Despí fa poc que treballem plegats, però l’experiència fins ara ha estat molt positiva i la nostra idea es poder seguir treballant plegats per proporcionar nous espais musicals i noves propostes de qualitat.\nManel Martínez, Regidor de Cultura, Sant Feliu de Llobregat\nCultura i societat són indestriables, hi ha cultura en base a l’existència d’una realitat social que l’envolti i li doni contingut, i no és possible imaginar l’existència d’una realitat social que no s’expressi i es reconegui a través de les diverses facetes culturals.És així que ara, com sempre ho ha estat, la cultura és un aspecte fonamental en la vida de la nostra societat, que ens ajuda reconèixer-nos i a progressar com a societat i com a persones; dóna expressió als valors que com a col•lectivitat volem promoure; ens aporta energies per innovar i continuar construint futur, i pot esdevenir element determinant per a la cohesió social, si hi garantim l’accés de totes les persones.\nD’altra banda, les anomenades noves tecnologies són una realitat sense la qual ja no podríem explicar la societat actual, són vehicle per teixir la relació i la comunicació entre tots i totes, sense moltes de les limitacions que tenen altres canals de comunicació i informació, i esdevenen una eina de creació i innovació amb l’única limitació de la nostra imaginació.\nPer això, aquestes tecnologies cada cop tenen un paper més important en la creació, en la construcció de xarxes que ens permeten posar en comú experiències, idees i interessos, i en la generació de noves expressions culturals.\nLa proximitat és l’aspecte determinant a partir del qual actua l’Administració local. Per tant, aquesta ha de fonamentar la seva acció en la posada en valor de les energies culturals que existeixen en l’àmbit local, i a fer accessible la cultura a tots els sectors socials del seu entorn.\nÉs així que les administracions locals han de treballar per promoure les entitats i els agents locals existents en els municipis, impulsant la programació de les activitats amb l’acord i la participació d’aquests, ja que aquest és un paper més de dinamització i d’impuls que d’organització o de creació, que ha recaure en entitats i agents de manera fonamental. Aquest treball ha de passar per contribuir a la potenciació del teixit social existent, reforçant les entitats existents i impulsant-ne la creació de noves, tot facilitant el treball dels agents locals i creadors locals.\nLes administracions locals, alhora, han de garantir una acció cultural que tingui en compte les obligacions, en l’àmbit d’aquells serveis que marca la llei, que promogui el respecte i la difusió del patrimoni de la ciutat, i els diferents interessos i aficions existents en l’àmbit local, i que sigui capaç de generar nous públics per als diferents tipus d’expressions culturals.\nLa cultura és l’expressió de les capacitats de la societat i contribueix a dinamitzar i crear sinergies pròpies. Per tant, esdevé un agent que pot ser determinant per a la dinamització de les economies locals.\nCal tenir en compte que l’actual crisi econòmica afecta també la cultura, ja que els recursos econòmics, tan públics com privats, estan seriosament compromesos i cada cop són menors, i això afecta directament la dotació per a les activitats culturals. Però la cultura no pot valorar-se únicament per criteris econòmics, cal tenir molt present la importància de la cultura basant-se en criteris socials.\nPer aquest motiu, tenint en compte les dificultats, però alhora atenent al fet que l’impuls de l’activitat cultural pot contribuir a la dinamització econòmica, cal abordar un treball conjunt entre agents i entitats culturals, ciutadania i agents econòmics per posar en comú objectius i impulsar una acció cultural que pot tenir efectes positius en el teixit econòmic local.\nTot i així, l’agenda de les administracions, en el combat contra la crisi, ha d’incloure altres mesures urgents, més enllà de l’àmbit cultural, de suport als teixits econòmic i comercial locals, i de suport directe a les persones que estan patint els efectes d’aquesta crisi.\nSant Feliu de Llobregat té el privilegi de comptar amb un veritable “exèrcit” de voluntariat, a partir dels centenars de persones que s’integren en les diferents entitats locals, i a més, amb múltiples agents i creadors culturals locals.\nAquest fet ens possibilita generar una activitat cultural rica i diversa, i el manteniment d’un calendari de festes populars molt viu, el treball fonamental del qual descansa en la iniciativa i l’esforç de totes aquestes entitats, persones i agents.\nTot i així, cal abordar una reflexió global que ens permeti millorar la programació actual, completar l’agenda amb aquelles manifestacions culturals que encara calgui incloure, optimitzar els recursos existents i garantir la democratització de l’activitat, facilitant encara més l’accés a les activitats culturals de tots els sectors de la ciutat.\nÉs per això que un dels compromisos de l’equip de govern és abordar un gran debat per a l’elaboració del Pla estratègic de la cultura a Sant Feliu, que desenvoluparem en els propers mesos, i que ha de fixar les bases de l’acció cultural a la ciutat per als propers anys.\nEl circuit ContraBaix és un exemple del que es pot impulsar amb la concertació entre l’Administració i els agents culturals, a partir de la iniciativa d’aquests darrers. Una activitat cultural de prestigi, que es projecta com a referent, l’apropa a la ciutadania i fidelitza el seu públic.\nContraBaix ens posa a l’abast uns espectacles musicals a la ciutat i a la comarca que difícilment serien possibles sense l’esforç que fan els organitzadors, amb una programació coherent i sostinguda i amb un alt nivell de qualitat.\nA més, per a Sant Feliu de Llobregat aquest circuit és especialment important, ja que neix a la nostra ciutat, s’expandeix per altres municipis de la comarca i adquireix una projecció més enllà de la comarca, gràcies a la qualitat de la seva programació.\nPublicado en Opinió\t| Etiquetado baix llobregat, contrabaix, cultura, entrevista, jazz, regidor de cultura, sant feliu de llobregat, sant joan despí\t| Deja un comentario\nEntrevistes a Regidors de Cultura (1): Jaume Graells (l’Hospitalet) i David Vicioso (El Prat).\nPublicado en 31 octubre, 2011 por ciclecontrabaix\nCompartim en aquest blog la darrera sèrie d’entrevistes publicada a la nostra revista “ContraBaix de paper”, que segueix la línea d’obrir espais de reflexió i informació que creiem que poden ser interessants per als nostres lectors i lectores i per al públic que assisteix als concerts del cicle. Us acostem a diferents Regidors de Cultura de ciutats que formen part del cicle ContraBaix, perquè sapigueu qui són i què opinen; agafant com a base unes preguntes generals i disteses sobre cultura, difusió cultural i musical, i de com veuen ContraBaix al seu territori.\nEn aquesta primera entrega les entrevistes als regidors de l’Hospitalet de Llobregat i El Prat de Llobregat.\nJaume Graells Veguin; Regidor de Cultura; Ajuntament de l’Hospitalet de Llobregat\nLa societat actual ens convida a entendre la cultura de forma global, s’ha de superar la visió parcial d’entendre la cultura com només allò que s’ocupa de les arts. Diversitat, participació, creació, igualtat d’oportunitats i sentit crític són valors que afermen la salut democràtica d’una societat, i gestionar la cultura significa potenciar aquests valors. La cultura, sens dubte, forma part del desenvolupament de la persona, però alhora té un paper democratitzador en la societat, per això ha d’esdevenir un objectiu estratègic dins de les polítiques públiques. La cultura és una inversió de present que contribueix a generar un entorn de convivència urbana i de riquesa cultural, que afavoreix la qualitat de vida i el benestar del conjunt de les ciutadanes i ciutadans.\nLa cultura és un dret de tothom i les administracions hem d’establir els mecanismes d’accessibilitat i de creació d’oportunitats individuals i col·lectives. La irrupció de les noves tecnologies a la societat actual és una oportunitat que no podem deixar d’aprofitar. L’accés a la informació i sobretot a la immediatesa d’aquesta a través dels diferents mitjans tecnològics, les possibilitats de comunicar i accedir als públics, les xarxes socials, les possibilitats de difusió, fan de les noves tecnologies una eina imprescindible en les nostres vides quotidianes. Tenim el repte d’incorporar el paradigma tecnològic i digital en els equipaments, serveis i activitats culturals.\nTot i que les corporacions locals tenen poques competències en la matèria, les polítiques culturals, a partir dels ajuntaments democràtics, han tingut un protagonisme destacat. Segurament que en una primera època, encara constatable actualment, s’ha tingut un excés d’intervencionisme i això ha provocat que els ajuntaments siguem els principals agents de producció i difusió cultural. Això ha generat un cert desajust sobre el paper real que correspon a l’Administració local.\nLa proximitat dels ajuntaments davant les demandes socials ens situa en un posicionament immillorable, podem conèixer les necessitats de la ciutadania i donar-hi resposta, però en l’època actual i davant d’una conjuntura econòmica adversa, tenim la responsabilitat d’ajustar el rol de l’Administració local. Això no vol dir retallar, sinó cercar noves complicitats en la societat: entre els agents culturals, entre l’empresa privada, entre l’associacionisme cultural i, sobretot, aconseguir la disminució progressiva de la dependència de les subvencions públiques, que acaba encotillant les polítiques municipals en matèria de cultura. A l’Administració li correspon justament el que indica la paraula administrar, i això vol dir posar en contacte i mediar entre la ciutadania i els agents culturals. Tot alhora que estimular la iniciativa cultural privada, afavorir la relació entre la producció artística i els potencials, incrementar els nivells d’iniciativa, participació, formació, pràctica i consum cultural per part de la població, són alguns dels reptes futurs.\nSi mirem la part més material de la crisi, “la retallada dels recursos”, hauríem de dir que justament a la cultura li ha tocat de ple: d’una banda no hi ha una consciència generalitzada que la cultura i el consum cultural siguin importantíssims elements generadors de riquesa i que ajudin a generar molts llocs de treball. D’altra banda, la cultura aporta aquest element “intangible”, democratitzador i identitari, i, justament, a causa d’aquest efecte immaterial, sovint no es considera rellevant. I per últim, perquè els resultats i els objectius culturals no són immediats sinó a mitjà i a llarg terminis, i costen de veure i de mesurar.\nEn conseqüència, és fàcil retallar els ja escassos recursos, i si no es pot mantenir el volum d’activitat o la qualitat d’aquesta, dels serveis o de les prestacions, i es genera menys activitat, menys consum i menys oci cultural, doncs aparentment no passa res. El problema és que a mitjà termini això provocarà un efecte empobridor i un cert desencís en la població, i a poc a poc es perdrà “l’orgull” de pertinença i d’identitat local.\nL’escenari actual d’incertesa obliga les administracions a ser molt rigoroses i hem de cercar el màxim d’eficiència en les nostres propostes. Resulta prou evident que, en aquest camí cap a la societat del benestar i del coneixement, per impulsar la transformació del teixit productiu i per afermar la cohesió i la justícia social, cal que l’educació, la cultura i, en general, els serveis a les persones ocupin un lloc preeminent i estratègic.\nCrec que en el marc actual dominat per aquest efecte de la “crisi” el que cal és una revisió en profunditat de les relacions entre l’Administració local i els agents culturals locals, i impulsar noves estratègies que permetin una menor dependència del món associatiu respecte de l’Administració pública.\nD’altra banda, s’han d’impulsar encara més i dotar de recursos suficients els espais de difusió artística existents, perquè son un element molt important de l’aparador cultural de la ciutat envers el seu entorn metropolità.\nParticipar, i no intervenir –a través dels professionals competents que tenim en la vida cultural–, en les propostes i en les iniciatives culturals sorgides de les associacions, dels barris.\nHem de treballar perquè els esdeveniments culturals que formen part del calendari festiu i cultural esdevinguin cada cop més referents per a la ciutadania.\nAcabo d’arribar a la meva responsabilitat com a regidor de Cultura a l’Hospitalet i pel que he pogut observar considero que el circuit ContraBaix és un exemple de cooperació entre un agent cultural privat i l’Administració local, on cadascú posa la seva part i tots dos creixen. És el clar exemple d’un procés win and win, és a dir, on tothom guanya. Des del circuit s’aporta el coneixement en profunditat del sector musical, el rigor i la professionalitat, i des de l’Administració posem a disposició uns espais i uns recursos per a la difusió. Sens dubte, ContraBaix alimenta i complementa la programació musical local i l’Administració local alimenta un circuit i afavoreix la visualització d’un programa cultural en un determinat àmbit territorial del Baix Llobregat i l’Hospitalet.\nCrec que ContraBaix va més enllà de la pròpia idea inicial de quan va néixer, que era la voluntat de crear un circuit musical entre diversos municipis del Baix Llobregat. En aquest moment hi ha un circuit, que es tradueix en una programació musical d’un estil determinat a l’Hospitalet i a diversos municipis del Baix Llobregat, i alhora hi ha una marca, ContraBaix, amb la qual s’identifiquen determinats artistes i músics, que nodreix de propostes musicals altres equipaments i esdeveniments musicals al marge del marc més local del circuit.\nDavid Vicioso Adrià; Regidor de Cultura; El Prat de Llobregat\nLa cultura juga un paper central en la nostra societat. La cultura ens ajuda a interpretar el món, a relacionar-nos, a desenvolupar-nos com a persones en societat. Les noves tecnologies no són altra cosa que una eina més per afavorir aquests processos. La cultura surt de les interaccions i, per exemple, les xarxes socials són un gran suport per a la creació de continguts i l’aparició de noves oportunitats.\nCom bé dius, l’Administració local és la més propera al ciutadà i per això té la gran responsabilitat de conèixer les necessitats de la ciutadania i donar-hi resposta. També prioritzant les accions. No ho podem fer tot i per això cal triar i aquesta tria acaba configurant un mapa de relacions que ens permet treballar colze a colze amb la ciutadania per construir el projecte cultural de ciutat. L’Administració sola no té sentit que ho faci, ho hem de fer plegats, compartint també la responsabilitat.\nJo crec que les administracions públiques han de situar la política social com a prioritat per afrontar una sortida a la crisi econòmica més justa i més social. Les solucions als problemes de la societat actual són complexes i necessiten abordar-se des de diferents fronts. La cultura, evidentment, té un paper rellevant a conèixer les claus, aportar interpretacions, oferir alternatives o obrir reflexions crítiques. Em preocupa que s’entengui la cultura com un luxe prescindible.\nAl Prat hem entès sempre la cultura con una forma de relacionar-nos, amb un treball de proximitat i de construcció conjunta amb la ciutadania, les entitats, l’Administració… Des de la recuperació de la democràcia l’Ajuntament ha apostat per incorporar en un projecte cultural col·lectiu el màxim nombre possible d’agents culturals i hem intentat posar les condicions perquè la gent s’expressi lliurement i trobi la forma de desenvolupar-se personalment, però amb un compromís amb la seva ciutat. Ho hem fet des de Cultura, però també hem treballat així en els àmbits educatiu, esportiu o social.\nEm preocupen especialment les noves formes d’exclusió social que genera i generarà la crisi econòmica i per això treballarem durant aquesta legislatura per posar condicions perquè ningú es pugui sentir exclòs de formar part de la nostra comunitat.\nTreballar en xarxa és fonamental, bàsic, la vostra feina de difusió de la música em sembla molt positiva.\nPublicado en Opinió\t| Etiquetado contrabaix, cultura, el prat de llobregat, jazz, l'hospitalet, opinió, regidor de cultura\t| Deja un comentario


Les noves webquest… i la ràdio | Bitàcola de MestraTic\n← Treballant la ràdio a l’escola\nPer què es cremen les escoles? →\nAquest curs l’he començat fent webquest, i totes elles compartint el treball amb companyes de l’escola.\nLa primera que es va acabar va ser la Webquest sobre els contes de Hans Christian Andersen.\nLa segona, que està apunt, a punt, és la webquest Històries viscudes, històries de vida. Aquesta és la continuació de la webquest Moviments migratoris. La Pepa en el seu bloc va apuntant el dia a dia del procés. Allà aniré apuntant jo també els comentaris.\nLes dues webquest són diferents, una és per cicle inicial i l’altre pel superior, una va de contes i l’altre d’històries de vida, però les dues tenen alguna cosa en comú, i aquesta és la tasca: En les dues webquest els nens i nenes han d’elaborar un programa de ràdio, en el primer explicar contes i en el segon elaborar entrevistes.\nLa tercera webquest, l’estic fent amb les mateixes companyes de les webquest anteriors, estem refent la webquest Fem Ràdio. Ara ja, amb certa experiència amb el tema, ens veiem capaces de plantejar millor el treball de la ràdio. Quan la tinguem més dissenyada ja donarem notícies.\nCrec sincerament que són unes webquest molt bones, i és fruït del treball conjunt amb la Núria , la Pepa i la Mon, i amb el suport de la UAB.


Cerca totes les ofertes d'hotels a Nocchi Entrada:\n1 ComentarisVilla Montecatini...Habitacions per nit per només311 EUR Casa Teresa...Habitacions per nit per només Il Pettirosso...Habitacions per nit per només Il Querceto...Habitacions per nit per només Holiday home Camaiore -LU- 44...Habitacions per nit per només Villa Unis...Habitacions per nit per només Casa Fibi...Habitacions per nit per només Rustico Jolanda...Habitacions per nit per només La Fontanella Abete...Habitacions per nit per només Il Fienile di Corte...Habitacions per nit per només Casa del Rosmarino...Habitacions per nit per només La Madonnina 105963-11164...Habitacions per nit per només La Madonnina...Habitacions per nit per només Il Frantoio...Habitacions per nit per només Més zones a Camaiore\nMés de 1.175.000 propietats en tot el móns - cada dia n'afegim més Amb la confiança de més de 31.500.000 clients satisfets Garantia de preus més baixos 12 milions i més resenyes de clients d'Agoda Amb disponibilitat a més de 58.000 ciutats en tot el món Llocs històrics de Nocchi Restaurants i cafeteries\nNocchi és el lloc perfecte per explorar les fascinants atraccions i llocs culutrals de Camaiore. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Amb calor i comfort, Nocchi és un lloc per a vacances relaxades després d'una setmana de feina. Quan és hora de reservar l'hotel adequat a Nocchi o a qualsevol lloc a Camaiore, Agoda.com ofereix els millors preus. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Simplement entri les seves dates d'estada a la nostra pestanya de recerca per a trobar les millors ofertes d'hotels a Nocchi.\nHotels destacats a Nocchi, Camaiore\nAl visitar Camaiore, vosté es sentirà com a casa a Villa Montecatini, què li ofereix un allotjament...\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Gombitelli, no busqui més enllà de Casa Teresa....\nDissenyat tant per oci com per negoci, Il Pettirosso està situat idealment a Gombitelli; una de les...\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Gombitelli, no busqui més enllà de Il Querceto....\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Camaiore -LU- 44 està situat idealment a...\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Camaiore, Villa Unis és l'el·lecció...\nHotels a Nocchi: Casa del RosmarinoCasa FibiCasa TeresaHoliday home Camaiore -LU- 44\nLlocs d'interès a Nocchi: Bernardone


Les funcions principals són: • Planificar i realitzar activitats esportives amb els i les joves del barri. • Controlar l'assistència diària l'activitat. • Realitzar el seguiment i valoració de les sessions. Dia: Dijous i divendres, del 9 de setembre al 17 de desembre. Horari: de 19 a 23 hores els mesos de setembre i octubre i de 17:30 a 21:30 els mesos de novembre i desembre. Es contempla una hora diària en concepte de preparació.


Un monoplaza Formula Indy\nEl monoplaça és un automòbil la cabina del qual està dissenyat només per allotjar el conductor.\nEls monoplaces solen ser automòbils destinats a competicions de circuit tancat, on només un conductor els condueix.\nEncara que no tots els cotxes de carreres siguin monoplaces, amb l’inici de les carreres de circuit tancat, el Gran Premi de motor , la necessitat de tenir el mecànic a bord va desaparèixer i, per tant, la necessitat de tenir més seients al cotxe, el cotxe amb un sol seient situat a l’eix longitudinal de la màquina va permetre reduir la secció davantera i centrar el pes del conductor evitant desequilibrar la màquina, amb avantatges competitius evidents. Aquests motius han fet que els monoplaces siguin els cotxes de competició per excel·lència, entre els quals hi ha, en particular, els de Fórmula 1 , fins i tot els fets a mida del conductor. Conduir una fórmula monoplaza, fins i tot en les categories inferiors, representa l’expressió més sincera de l’esportivitat de l’automobilisme, ja sigui per l’espectacularitat i la imatge de les carreres que s’ofereix al públic, o pel rendiment superior absolutament no comparable amb les portades de rodes. En un circuit com Monza, una Fórmula 3 triga un temps de 25 a 30 segons menys que un turisme de carreres i això dóna la idea del rendiment dels cotxes de rodes obertes. Tot i això, també hi ha algunes versions per carretera de monoplaces com el Bac Mono.\nProbablement, a la història de l’ automòbil , el primer monoplaza de carreres va ser el record Jamais Contente que el 1899 va superar el llindar de 100 km / h de velocitat màxima . Pel que fa a les curses de circuit, el rècord correspon a la Marmon Wasp de 1911, que va guanyar l’edició inaugural de l’Indianapolis 500 , mentre que el primer Gran Premi monoplaça va ser el Fiat 806 Spinto Corsa de 1927 , amb el qual només una carrera i victòria, el fabricant de Torí va tancar definitivament la seva participació a les competicions del Gran Premi .\nFamosos i emblemàtics són algunes afirmacions de pilots formulistes que han provat cotxes de carreres amb rodes cobertes. Niki Lauda va definir el Bmw Procar del 1979 com "un clau", amb el qual havia guanyat el relatiu campionat de suport al Gran Premi. Entre els pilots de segon nivell, Alberto Lenti , talentós pilot de Fórmula 3000 de mitjans dels vuitanta, en relació amb la Porsche Carrera Cup, després d’una prova a Monza, va declarar amb franquesa que va trobar conduir el turisme "un avorriment mortal". El 2012 es va construir el primer monoplaça elèctric, el Formulec ef01, que va assolir una velocitat de 260 km / h i 220 kW de potència, però que mai va participar en una cursa. El primer a competir en un campionat, la Fórmula E que va començar el 2014 , va ser l’ Spark-Renault SRT_01E , de 200 kW, que oferia un rendiment similar al d’una Fórmula 3 .\nWikimedia Commons conté imatges o altres fitxers en monoplaces\nObtingut de " https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Monoposto&oldid=122326358 "


El Concert d’Hivern donarà el tret de sortida al Projecte Anual\nPublicat per EMM El Faristol el dijous, 26 gener 2017\nL’Escola Municipal de Música “El Faristol” de Roda de Ter i l’Esquirol dóna el tret de sortida al Projecte Anual “ENSEMBLATGES”® al Pavelló Municipal de l’Esquirol el proper 4 de febrer a les sis de la tarda.\nL’any passat, l’eix del Projecte Anual va girar entorn quatre paraules (Territoris, Patrimoni, Transferència, Memòria) que ens van servir de pretext per vertebrar un projecte on hi tenien cabuda moltes de les nostres inquietuds, i per donar pas a una mirada interna que ens fes qüestionar els perquès de les nostres històries musicals i com aquestes s’inserien en el nostre dia a dia.\nAquest any deixem de banda aquesta mirada personal i aprofitem per treballar des d’una òptica més global, tot focalitzant-nos en un dels aspectes més socials de la música: l’evolució de les agrupacions musicals o “ensembles” que s’han donat al llarg de la història de la música occidental (corals, orquestres, quartets de corda, bandes, batucades…). Ens preparem per fer un salt al temps i descobrir com ens ha influït les interaccions musicals, els matisos i els usos socials de la música dels nostres predecessors, i com el seu llegat ha evolucionat i ha arribat als nostres dies.\nAixí, el proper 4 de febrer podreu veure els diferents “ensembles” de l’escola en acció. Combos, cambres, orquestres, batucada i cors interpretaran repertori històric propi de cada agrupació musical. En aquest cas, el repertori triat està relacionat amb espais interiors (l’estudi on s’enregistra una banda sonora, l’auditori on s’interpreta una peça creada per a banda simfònica, la sala íntima de concert on el quartet de corda interpreta per a la reialesa una sonata…).\nEls dos escenaris on es materialitzarà aquest projecte seran el Pavelló Municipal de L’Esquirol, el proper 4 de febrer a les 18h, i el teatre Eliseu de Roda de Ter, el 17 de juny.\nEntrada prèvia L’EMM El Faristol signa un conveni de col·laboració amb l’ESMUC.\nEntrada següent Arriba la Setmana de la Música a les Escoles


Vilalta (ERC) sobre la qüestió de confiança: El veto de la CUP als comptes "ja denota pèrdua de confiança"\nPublicat 05/12/2021 11:27CET\nAfirma que és una potestat d'Aragonès però volen consensuar amb la CUP si "té o no sentit"\nLa secretària general adjunta i portaveu d'ERC, Marta Vilalta, ha defensat revisar l'acord d'investidura amb la CUP després que els anticapitalistes vetessin els Pressupostos catalans del 2022 i, en ser preguntada si té sentit mantenir la qüestió de confiança del president de la Generalitat, Pere Aragonès, a mig mandat, ha avisat que el rebuig als comptes "ja denota una pèrdua de confiança".\n"És cert que els Pressupostos, en no haver aconseguit cristal·litzar aquesta majoria que sí va ser possible en la investidura, ja denota una pèrdua de confiança en aquest punt", ha afirmat en una entrevista d'Europa Press per la pregunta si ERC està d'acord amb mantenir la qüestió de confiança a mig mandat.\nPer a ella, l'acord d'investidura amb la CUP continua vigent i no creu que s'hagi de trencar, malgrat la "sacsejada" que suposa el rebuig als Pressupostos, però si que veu necessari revisar-lo i analitzar què s'ha complert, què està en tràmit de complir-se i què no s'ha executat, i decidir conjuntament com queda i què té sentit mantenir i què no, tant el punt de la qüestió de confiança com la resta del pacte.\n"Ho volem valorar conjuntament amb la CUP. No és qüestió que haguem trencat o que quedi en paper mullat aquell acord. L'acord en la majoria de punts continua vigent perquè ens creiem que totes les accions que acordem són positives per al país", i ha recordat que moltes s'han incorporat als Pressupostos.\nAquesta voluntat de decidir conjuntament com s'actualitza l'acord també inclou la qüestió de confiança, tot i que ha assenyalat que és competència d'Aragonès decidir si s'hi sotmet o no: "Malgrat ser una qüestió que només el president pot decidir si se sotmet o no el Parlament, voldríem que acabés sent un consens debatent-lo amb la CUP de com això té o no sentit en un futur".\nAixí, Vilalta ha insistit en la necessitat de "refer" l'acord amb la CUP per a la resta de legislatura, perquè creu que la majoria de la investidura i la seva relació amb els cupaires no s'ha trencat malgrat la falta d'acord en els Pressupostos.\nLa portaveu republicana ha subratllat que l'important era tenir Pressupostos i que no podien quedar-se "bloquejats a l'espera d'uns suports que no tenien" --en al·lusió a la CUP--, motiu pel qual ha celebrat que finalment hagin arribat a un acord amb els comuns per desbloquejar els comptes.\n"Que no haguem coincidit les forces independentistes en aquesta votació no suposa que s'hagi trencat la majoria independentista. Vol dir que en una votació determinada, no menor com són els Pressupostos, no ens hem trobat", però confia que continuaran treballant conjuntament per anar a junts en la majoria de les votacions i per teixir una estratègia independentista.\n"CÒMODES" AMB ELS COMUNS\nSobre si els comuns seran un soci estable del Govern després de l'acord en els comptes, Vilalta ha destacat que amb ells es troben "còmodes" perquè comparteixen qüestions com el dret a decidir i una voluntat transformadora i d'esquerres, tot i que no coincideixen en l'objectiu de la independència.\n"Voldríem que a aquesta majoria que forma l'independentisme del 52% es puguin sumar també els comuns i aconseguir aquesta via més àmplia, unes majories encara més fortes per fer funcionar el país", ha manifestat.\nPRESSUPOSTOS DE COLAU\nA més, ha dit que una de les condicions que van posar els comuns per tramitar els Pressupostos va ser que ERC retirés el seu rebuig als comptes de l'Ajuntament de Barcelona, tot i que els republicans volien desvincular-les perquè no estan d'acord amb el projecte d'Ada Colau a la capital catalana.\nEn aquest sentit, ha reivindicat el "exercici de generositat" que va fer ERC, perquè considera que amb aquest gest han demostrat que posen per davant l'interès col·lectiu en comptes dels interessos partidistes.


PEC revisat febrer 2017.pdf - PDFKUL.COM\nGeneralitat de Catalunya Departament d’Ensenyament Escola SANT MIQUEL c) Renaixença, s/n 08297 Castellgalí Tel 938330500 / 93875 60 55\n[email protected] agora.xtec.cat/esc-santmiquel-castellgali\nEscola Sant Miquel Castellgalí Revisat 2016/2017 1 Projecte Educatiu\nINDEX 1.Introducció...............................................................................................................pàg.3 1.2 Definició del PEC..................................................................................................pàg.3 1.2.1 Història del centre..............................................................................................pàg.3 1.2.2 Distribució en plantes dels serveis i aules.........................................................pàg.4 1.2.3 Context sociocultural..........................................................................................pàg.5 1.2.4 Oferta educativa.................................................................................................pàg.5 2. Continguts del Projecte...........................................................................................pàg.5 2.1 Caràcter propi del centre......................................................................................pàg.5 2.1.1 Trets d’identitat...................................................................................................pàg.6 2.2 Aplicació de criteris d’organització pedagògica, plantejaments educatius, procediments d’inclusió i altres actuacions pròpies del centre.....................................................................................................................pàg.7 2.2.1 Línia metodològica.............................................................................................pàg.7 2.3 Indicadors de progrés............................................................................................pàg.8 2.4 Concreció i desenvolupament dels currículums....................................................pàg.10 2.5 Criteris que defineixen l’estructura organitzativa pròpia........................................pàg.10 2.6 Els principis, valors, objectius i criteris que orienten, en el centre l’acció tutorial..............................................................................................................pàg.11 Altres documents que formen part del PEC i estan en documents annexes són: -Projecte Lingüístic de centre. -NOFC (Normativa d’organització i funcionament del centre). -Pla d’acollida. -Carta de compromís educatiu. -Protocol d’actuació en cas de nevades. -Projecte de direcció 2016-2020\n2 Projecte Educatiu\n1. INTRODUCCIÓ 1.1 Definició del PEC\nEl Projecte Educatiu de l'escola Sant Miquel de Castellgalí, és el document que aprovat pel Consell Escolar ha de guiar les activitats educatives, organitzatives, administratives i de gestió del centre. Ha d'afavorir l'acció coordinada de tots els seus membres, ha d'estar vinculat amb la comunitat educativa, amb la realitat del centre i adequat al marc legislatiu vigent.\nTambé entenem el Projecte Educatiu de Centre com el document que especifica les finalitats i les opcions educatives bàsiques que es pretenen per al conjunt de l'alumnat, tenint en compte la diversitat de condicions personals, necessitats i interessos que inclou. El nostre PEC està format per diversos apartats, els quals s’adapten al marc legislatiu que defineix el projecte general del sistema educatiu.\n1.2.1 Història del centre\nL'escola Sant Miquel, és un centre públic depenent del Departament d'Ensenyament. Aquest centre antigament estava ubicat al c) Manresa, en el nucli antic del municipi. L'any 1965 va ser construït un edifici de planta baixa amb dues aules a l'Avinguda Montserrat s/n. A l'any 1979 es va ampliar l'edifici construint una planta superior, amb dues aules més i un espai multiusos. Posteriorment en els anys 90 es va fer un porxo, per poder ampliar la 1era planta i ubicar-hi la sala d'ordinadors. L'any 2003 es va col·locar una aula prefabricada i a l'any 2005 ja n'hi havia dues més. En aquests darrers anys l'escola formava part de la ZER Bages. Degut al fort creixement del centre el curs 2007-2008 l'escola va deixar de formar part de la ZER Bages, en aquells moment ja s'estava construint un edifici nou per tal de donar cabuda al fort increment de l'alumnat. El curs 2007-2008 es va fer un concurs per confeccionar el logo del centre. En aquest van participar-hi les famílies i els alumnes. El dia 19 de juny de 2008 es va inaugurar l'edifici nou , amb una nova ubicació al c) Renaixença s/n. L'activitat lectiva en el nou edifici escolar va començar el curs 2008-2009. 3 Projecte Educatiu\n1.2.2 Distribució en plantes dels serveis i aules El centre està dividit en dues plantes. La primera on està situada l'entrada principal del centre s’hi troben les següents dependències:  Despatx de consergeria.  Despatx de l'equip directiu  Secretaria del centre.  Secretaria de l'Ampa.  Menjador escolar  Cuina.  Biblioteca.  Sala de mestres.  Sala de màquines i calderes.  WC mestres i alumnes  WC disminuïts  Sector sud hi trobem les aules d'educació infantil, totes les aules tenen els lavabos a l'interior, la sala de psicomotricitat, aula de desdoblament,un petit magatzem i la tutoria d'educació infantil.  Sector nord hi trobem les tutories de primària, les aules de 1r a 4t, una aula de desdoblament i l'aula d'educació especial.  Pati d'educació infantil. Amb sorral i jocs de pati. En la planta baixa s’hi troben:  Aules de 5è i 6è de primària.  Aula de música i plàstica.  Aula d'ordinadors.  Aula de llengües estrangeres.  WC alumnes i mestres.  Pati de primària amb diferents espais: WC, vestidors pista poliesportiva, sorral,.i zona de sorra.  WC  Gimnàs, teatre.\n4 Projecte Educatiu\n1.2.3 Context sociocultural\nAnàlisi L’alumnat del centre prové de la zona geogràfica d’influència de l’escola. Majoritàriament l’alumnat de l’escola pertany a famílies de parla castellana, amb un nivell sociocultural mig-baix. El municipi de Castellgalí és força dispers i es troba ubicat en els barris següents: Nucli Antic, la Fàbrica, el Mas Planoi (d'on procedeixen la majoria dels alumnes), Boades, La Torre del Breny, el Raval de Can Font, el Raval dels Torrents i algunes masies aïllades La població del municipi s'ha doblat en els darrers anys, venint moltes famílies de l'àrea metropolitana de Barcelona. Dins d'aquest increment d'alumnat no tenim un percentatge gaire elevat d'alumnes nouvinguts. La llengua vehicular\nde la majoria dels nostres\nalumnes és el castellà. La majoria de les famílies treballen fora del municipi, tot i que al costat del centre hi ha un polígon industrial.\n1.2.4 Oferta educativa.\nL'escola és d'una sola línia. Els alumnes del centre procedeixen en la seva majoria de la Llar d'infants municipal “Castellnins”. Els alumnes de 6è tenen com a institut adscrit l'Institut Castellet, ubicat al municipi de Sant Vicenç de Castellet. L'escola té 12 aules amb una ràtio de 20 / 25 alumnes/aula. La majoria dels mestres de l’escola tenen les oposicions superades i la majoria són propietaris definitius en el centre.\n2. CONTINGUTS DEL PROJECTE\n2.1 CARÀCTER PROPI DEL CENTRE (LEC art. 93) L’escola pública Sant Miquel és un centre públic, català que té com a objectiu l’ensenyament integral dels nens i de les nenes de 3 a 12 anys del municipi de Castellgalí, en els aspectes de creixement intel·lectual i en el desenvolupament personal perquè, quan acabin l’etapa de Primària a l’escola esdevinguin nois i noies autònoms amb una bona formació acadèmica i amb recursos per a aprendre, amb esperit crític i amb uns criteris de valors ben fonamentats. 5 Projecte Educatiu\nEls principis del centre es basen en una escola inclusiva, laica i respectuosa amb la pluralitat. On es tenen presents uns principis de qualitat pedagògica, de direcció responsable, de dedicació i professionalitat docent, d'avaluació, d'implicació de les famílies, de preservació de l'equitat i de cerca de l'excel·lència. L’aprenentatge de la llengua catalana és essencial ja que té com a finalitat que el seu ús i domini, tant a nivell oral com a nivell escrit, esdevingui un mitjà de comunicació i de creació i els serveixi per a prosseguir els aprenentatges escolars posteriors.\n2.1.1 Trets d'identitat Els trets d’identitat que ens defineixen són:  L’escola, pel fet de ser pública, es regeix per la Constitució i l’Estatut de Catalunya i forma part d'un sistema juridicopolític basat en el pluralisme, la llibertat ideològica i religiosa i l'aconfessional de l'Estat. Per aquestes raons creiem que ha de ser laica i ha d'optar pel respecte a totes les confessions religioses del professorat, pares i mares i alumnat.  La llengua d'aprenentatge i comunicació de l'escola és el català. Entenem la catalanitat com el dret que té tot individu a la cultura d'aquest país (llengua, art, història, costums,etc.), tant del punt de vista de coneixements com d'arrelament al medi.  En aquest sentit l'aprenentatge de totes les matèries tindrà com a bases culturals, socials i físiques les del nostre país. En el document Projecte Lingüístic de centre és on s'especifiquen el tractament i els ritmes d'aprenentatge de les diferents llengües que intervenen en el procés educatiu dels alumnes.  Entenem la coeducació com la condició necessària per a desenvolupar la igualtat entre l'alumnat en tots els àmbits.  L’escola té el compromís de fomentar en l’alumne una actitud activa, curiosa, investigadora i crítica, que mitjançant la comunicació i el treball, serà la base de la seva formació, de la seva adquisició dels aprenentatges i dels coneixements.  L’escola promou la resolució de conflictes a partir de la reflexió per part de les parts afectades i buscant una solució pacífica mitjançant el diàleg.  L’escola fomenta la participació dels alumnes en activitats promogudes pel Pla Educatiu d’ Entorn del Bages Sud, així com aquelles de caire municipal. 6 Projecte Educatiu\n El nostre centre\npretén ajudar als alumnes a descobrir i potenciar les seves\npossibilitats físiques, intel·lectuals i afectives. Així com a acceptar-se a si mateix i prenent consciència de les pròpies limitacions.  Fomenta l’educació per a la salut i el benestar propi.  Acollim la diversitat cultural com un valor positiu, sobretot fomentant i facilitant la convivència dels alumnes. L’escola mostra un interès i voluntat per fomentar el respecte al medi ambient, promovent l’educació del consum responsable, accions com el reciclatge, minimització del nombre de residus, la reutilització de llibres de text, etc. També donant a conèixer el nostre entorn més proper per procurar preservar-lo.\n2.3 APLICACIÓ DE CRITERIS D'ORGANITZACIÓ PEDAGÒGICA, PLANTEJAMENTS EDUCATIUS, PROCEDIMENTS D'INCLUSIÓ I ALTRES ACTUACIONS PRÒPIES DEL CENTRE.\n2.3.1. Línia metodològica. 1. Potenciar i afavorir l’aprenentatge significatiu, partint dels coneixements previs dels alumnes, ajudant-los a aprofundir en el raonament. 2. Adequar les propostes educatives a les necessitats particulars de l’alumnat, mitjançant les adaptacions curriculars i metodològiques que siguin convenients. 3. Orientar l’organització del grup-classe de cada cicle a partir de les tècniques més convenients per aconseguir el màxim rendiment de l’alumnat en la mesura que ho permetin els recursos materials i humans. Es concreta mitjançant desdoblaments, tallers internivells, dos mestres a l’aula en els diferents cicles i nivells. 4. Potenciar l'ús de les noves tecnologies, com a recurs pedagògic habitual, afavorint així el coneixement d'aquestes per part de l'alumnat. Es treballa amb racons d'ordinadors a l'aula, sessions en petit grup a l'aula d'informàtica, ús de les pissarres digitals interactives. 5. Potenciar alguns dels continguts donats amb activitats complementàries de caràcter cultural, fora del recinte escolar (música, dansa, teatre, cinema, visites museus,...) que poden tenir diferent durada (sortides i/o colònies). 6. Potenciar l'anglès oral a Educació Infantil i Primària, continuant la introducció d’aquesta llengua a l’etapa d’educació infantil i seguint la programació curricular 7 Projecte Educatiu\nque havíem establert en els tres anys d’implementació del PELE. Introduir l’anglès en l'àrea de coneixement del medi a C.S., mitjançant el tractament de textos, i a l'àrea d'educació artística a tota la primària (plàstica). Fomentar la comprensió oral mitjançant un teatre en anglès per a tot al centre. 7. Es realitzen altres activitats complementàries dins del recinte escolar en horari lectiu (tallers de salut, visita d’autors, festes tradicionals,..) 8. Orientar el treball escolar cap a la reflexió per una societat més sostenible, potenciant l'ús racional dels recursos, el seu reciclatge i el seu consum. 9. Potenciar el coneixement de l'entorn més immediat, sistematitzant activitats graduals en els diferents cicles que ajudin a aprofitar els recursos. 10. Participar en les activitats proposades en el Pla Educatiu d’Entorn del Bages Sud, tals com el Pla Lector, Itineraris pel Bages-Sud..... 11. Participar en les activitats proposades en el Pla Català de l'Esport.\n2.4 INDICADORS DE PROGRÉS En el nostre centre per tal de marcar uns objectius a treballar al llarg del curs i les pautes per aconseguir-los, ens centrem en l’estudi i la reflexió dels següents indicadors presents en el dia a dia de l’escola: Indicadors de context Nº de grups-classe assignats en un curs escolar. Index d'alumnat amb Necessitats Educatives Especials (motrius, físiques, psíquiques i sensorials). Index d'alumnes amb Necessitats Educatives Específiques (situació socioeconòmiques desfavorides). Index d'alumnes de nova incorporació al sistema educatiu (menys de 2 anys). Index de mobilitat de\nincorporat/professorat centre).Index de demanda d'escolarització a P3 (places sol·licitades a P3/places ofertades). Indicadors de recursos humans \npersonal de suport socioeducatiu\n8 Projecte Educatiu\nIndicadors de control de procés Relatius a l’organització i al funcionament del centre, principalment pel que fa a processos d’ensenyament-aprenentatge.\nIndicadors de resultats \nIndex d’alumnes que superen el cicle\nIndex d’alumnes que superen les àrees en acabar el cicle\nIndex d’alumnes que superen les competències: prova de 6è de primària\nIndex d’alumnes que superen les competències. Avaluació diagnòstica\nA nivell d’alumnat Per aquest motiu a nivell de coneixements passem les següents proves :\n-Educació Infantil: Proves de lectoescriptura segons Teverosky, resolució de problemes del quinzet, proves de matemàtiques (numeració, geometria, relacions espacials, colors,....) Sessions d'avaluació del cicle -Educació Primària: Proves ACL, proves de rapidesa lectora, el quinzet. Resultats de les proves de sisè i de 3r. Sessions d'avaluació del cicle\nA nivell de professorat Al final de cada curs escolar, es passen dues enquestes anònimes on cada mestre pot avaluar i fer una crítica constructiva del curs que acabem, sobre el funcionament de les aules, distribució de recursos, propostes de millora, necessitats de formació, etc., per poder ajudar a l’equip directiu a marcar i organitzar el curs vinent.\n9 Projecte Educatiu\n2.5 CONCRECIÓ I DESENVOLUPAMENT DELS CURRÍCULUMS\nLa finalitat del nostre centre és proporcionar a tots els alumnes una educació que els permeti assolir els següents objectius: a) Desenvolupar les capacitats personals i les habilitats socials per aprendre a conviure en societat, com ara l’estabilitat, l’autoestima, un esperit crític, una actitud activa i participativa. b) Proporcionar als alumnes una formació plena que els ajudi a formar la seva pròpia identitat i a desenvolupar la seva capacitat per a exercir la llibertat amb tolerància i solidaritat. c) Facilitar que els nens i les nenes elaborin una imatge de si mateix positiva i equilibrada, que adquireixin autonomia personal, la igualtat de drets i oportunitats entre homes i dones. Adquirir habilitats per mantenir i millorar el clima de convivència, i per prevenir i resoldre conflictes de manera pacífica. d) Adquirir i desenvolupar les habilitats i les competències relatives a l’expressió i la comprensió oral, l’expressió escrita i la comprensió lectora, les competències en matemàtiques i les competències necessàries per a l’ús de les noves tecnologies i de la comunicació audiovisual. e) Desenvolupar la capacitat d’esforç, de treball , d’estudi, i fomentar el plaer pel treball, en definitiva promoure la cultura de l’esforç i aprendre a aprendre. f) Potenciar i afavorir el desenvolupament i l’expressió dels sentit artístic, la creativitat i l’afectivitat. g) Prendre consciència de la importància del medi ambient, de la seva fragilitat i de la necessitat de preservar-lo, afavorint conductes positives envers aquest, sigui per la seva utilització, la seva conservació promovent el reciclatge i una educació del consum. h) Afavorir el respecte a l’entorn material tant a dins com fora de l’escola, per a tot tipus de béns individuals i col·lectius. i) Potenciar la llengua catalana com a llengua d’ús del nostre centre,afavorint així també el coneixement dels elements bàsics de la història, la geografia i les tradicions pròpies de Catalunya per poder facilitar-ne l’arrelament. Conèixer i utilitzar de manera apropiada la llengua castellana. j) Potenciar l’ús de la llengua anglesa, sobretot en la vessant oral, una vegada acabat el Projecte Educatiu de Llengües estrangeres, tot donant-li la continuïtat del treball iniciada 10 Projecte Educatiu\namb el PELE i la proposta de formació del claustre. Fem treball de textos en l'àrea d'anglès relacionats amb l'àrea de medi a cicle superior. k) Valorar la importància de la higiene i de la salut, acceptar el propi cos i el dels altres, respectar les diferències i utilitzar l’educació física i l’esport per afavorir el desenvolupament personal i social. l) Prendre consciència de la importància de l’ús de la biblioteca escolar tant per completar els objectius de les diferents àrees com per augmentar el gust per la lectura.\n2.6 CRITERIS QUE DEFINEIXEN L'ESTRUCTURA ORGANITZATIVA PRÒPIA Per tal d’aconseguir els objectius proposats pel centre i per tal de garantir la identitat de la nostra escola, establim una sèrie de principis que ens ajudin a definir l’estructura organitzativa del centre. Els criteris d’organització pedagògica del centre es creen en funció de com organitzem l’alumnat, de com s’ha d’atendre la diversitat, i també de com organitzem el professorat per tal d'aconseguir un millor rendiment acadèmic. Per establir aquests criteris cal tenir presents sempre els indicadors de progrés en el centre. Organització de l’alumnat -\nEls alumnes són agrupats per edats , és a dir per la seva data de naixement.\nTal i com estableix el Departament d’Ensenyament els cursos estan agrupats per cicles.\nSi és el cas que cal dividir un nivell en dos grups-classe, busquem el màxim de semblances possibles amb el màxim possible d’equitat.\nOferim el màxim nombre de recursos organitzatius a l’alumnat nouvingut, i/o amb NEE (tant especials com específiques), mitjançant l’atenció individualitzada, grups de reforç, mestre de suport a l’aula, etc. per tal de facilitar el procés d’aprenentatge i d’inclusió de cada alumne.\nL’organització del centre és flexible i adaptable a les necessitats que es van generant al llarg del curs, degudes a canvis socials, metodològics, etc. els quals garantiran obtenir al màxim uns bons resultats acadèmics.\n11 Projecte Educatiu\nEn el nostre centre per tal de vetllar l'atenció a la diversitat i la inclusió, i d'aquesta manera maximitzar els resultats acadèmics i l'atenció individualitzada de cada alumne /a, es crearan situacions organitzatives on els grups de treball seran més reduïts, algunes d’aquestes estratègies de treball són: - Tallers a Educació Infantil. - Mestres de suport per treballar a l'aula o en grups reduïts en llengua catalana, matemàtiques, anglès, coneixement del medi. - Atenció individualitzada pel que fa a la lectura. Padrins de Lectura a C.I. - Obertura de la biblioteca a l’hora del pati.\nOrganització del professorat -\nEls centre està organitzat en òrgans unipersonals (Equip Directiu) o col·legiats (Claustre de Mestres i Consell Escolar).\nEl professorat o el conjunt d’educadors/es del centre, és el responsable de programar, dur a terme i avaluar les accions docents i totes les\nformatives que tenen lloc en el centre. -\nEl claustre és l’òrgan tècnic-professional i de participació del professorat en el govern del centre. Formen part d’ell la totalitat dels/de les mestres que presten serveis al centre.\nEl equips docents, formats pels mestres responsables d’un mateix cicle, s’encarreguen de garantir un treball en equip per assegurar una acció educativa coherent, coordinada i eficaç, ja sigui entre els/les tutors/es o bé amb els especialistes que hi intervenen a cada cicle. A cada cicle hi ha un/a coordinador/a que és qui assumeix la responsabilitat d’assegurar la coherència i la complementarietat de les unitats de programació preparades per l’equip de mestres del cicle i la continuïtat de la proposta educativa al llarg de l’etapa.\nEls/les mestres s’organitzen també en comissions per treballar diversos aspectes de la vida del centre, les comissions que hi ha establertes en el centre són: comissió Pedagògica, comissió TAC, comissió LIC, comissió de Biblioteca, comissió de Convivència (integrada dins de la Pedagògica). Cada grup està format per mestres dels diferents cicles per tenir una visió global dels temes que es tracten. En les comissions de treball es revisen i s’actualitzen diferents temes curriculars i organitzatius del centre. Després cada mestre traspassa la informació de la seva comissió als membres del seu cicle per assegurar que tothom tingui tota la informació. 12 Projecte Educatiu\nCada grup classe té un mestre tutor/a.\nCada cicle disposa d’un/a coordinador/a.\nPer tal d’adjudicar les tutories als/les mestres corresponents s’haurà de tenir en compte: \nL’experiència anterior, ja sigui en altres centres o en el propi, per\npart del/la mestre/a. \nLa disposició de la persona en relació amb l’autoconcepte i les capacitats de les quals disposa per atendre un determinat grup.\nBuscar la màxima estabilitat en el cicle. Cercant l ’equilibri\nprofessorat amb experiència i el nouvingut. \nA Educació Primària s’intentarà que l’alumnat romangui un cicle complert amb el mateix tutor/a en la mesura del possible.\nA Educació Infantil s'intentarà que l’alumnat romangui tot el cicle amb el mateix tutor/a, tot i que es revisarà anualment en funció de l'organització interna del cicle.\nAltres aspectes a tenir en compte serà la comunicació entre el centre educatiu i les famílies a propòsit del progrés i del desenvolupament personal dels seus fills/es, estipulant\nunes reunions per a tot el centre a inici de curs, unes entrevistes\npersonals durant el segon trimestre per a Educació Primària i Educació Infantil. En el cas d’educació Infantil 3 anys es realitzarà una entrevista inicial durant el mes de setembre per poder conèixer millor l’infant. Pel que fa al tercer trimestre tots els mestres tindran una entrevista personal a finals de juny amb les famílies per a lliurar l’informe. A part d’aquestes entrevistes es realitzaran totes aquelles que el tutor/a consideri necessàries o bé que la família sol·liciti. -\nEs lliuraran dos informes a Educació Infantil, un en el primer trimestre i l’altre en el tercer trimestre. A Educació Primària es lliurarà un informe per trimestre.\nEls òrgans que formen el centre, ja siguin unipersonals o col·legiats, amb la seva formació,\n13 Projecte Educatiu\nDIRECTOR/A CAP D’ESTUDIS SECRETÀRIA\nReutilització,Festes, Menjador,Extraescolars llibres\nSecretari/a Educació Infantil\nDirector/a Rep. Pares Rep. PAS Secretari/a\nRepresentant Mestres Representant Pares\nCicle Mitjà COMISSIÓ PERMANENT\nRepresentant AMPA Representant Ajuntament Representant PAS\nDirector/a Rep. Pares Rep. Ajuntament Cap d’Estudis Secretari/a\nCicle Superior Coordina Comissions Pedagògica\nDirector/a Cap d’Estudis Mestra EE Secretari/a Rep. Pares\n2.7 ELS PRINCIPIS, VALORS, OBJECTIUS I CRITERIS QUE ORIENTEN, EN EL CENTRE, L'ACCIÓ TUTORIAL. La tutoria i l’orientació dels alumnes formarà part de la funció docent. Tots els/les mestres que formen part del Claustre del centre poden exercir les funcions de mestre/a tutor/a quan correspongui. Cada grup-classe té un mestre/a tutor/a, amb les funcions següents: -\nConèixer la situació real de cada alumne i el seu medi familiar i social.\nCoordinar la coherència de les activitats d'ensenyament-aprenentatge i les activitats d’avaluació de tots els docents en el procés d’ensenyament del seu grup d’alumnes.\nResponsabilitzar-se de l’avaluació del seu grup-classe en les sessions d’avaluació.\nTenir cura, juntament amb el/la secretari/ària, quan correspongui, de vetllar per l’elaboració de documents acreditatius dels resultats de l’avaluació i de la comunicació d’aquests als pares o representants legals dels alumnes.\nMantenir una relació suficient i periòdica amb els pares dels alumnes o representants legals per a informar-los del seu procés d’aprenentatge i de la seva participació en les activitats escolars\nInformar a les famílies del progrés en l’adquisició de les competències bàsiques treballades, i del seu procés d’aprenentatge. Aquesta comunicació entre el/la tutor/a i la família o tutor legal es realitzarà mitjançant dues vies: - Tres informes avaluadors al finalitzar cada un dels trimestres. - Una entrevista, com a mínim, amb el pare i/o mare, i/o tutors legals de l’alumne. -\nVetllar per la convivència del grup d’alumnes i la seva participació en les\nactivitats d’escola incidint especialment en les sessions de tutoria. -\nEls/les tutors/es es faran càrrec dels seus alumnes fins que els seus pares o persones en les quals han delegat la seva vigilància els vinguin a buscar. Exceptuant aquells casos on la família hagi donat l’autorització perquè l’alumne de C.M. o C.S. marxi sol. En el supòsit que no apareguin es trucarà als Mossos d’Esquadra, tal i com indica la normativa d’organització i funcionament dels centres docents públics depenents del Departament d’Ensenyament.\n2.8 EL PROJECTE LINGÜÍSTIC. 2.9 NOF 2.10 PLA D’ACOLLIDA\n2.11 CARTA DE COMPROMÍS EDUCATIU\nFebrer - Suris Basal.pdf\nla vall febrer 2017.pdf\nla vall febrer 2014.pdf\nTambÃ© entenem el Projecte Educatiu de Centre com el document que especifica les. finalitats i les opcions educatives bÃ siques que es pretenen per al conjunt ...\n632KB Sizes 3 Downloads 63 Views\nFruita i pa. DILLUNS DIMARTS DIMECRES DIJOUS DIVENDRES. Page 1 of 1. Febrer - Suris Basal.pdf. Febrer - Suris Basal.pdf. Open. Extract. Open with.\nReport PEC revisat febrer 2017.pdf