I Jornada infermera dels hospitals terciaris de Barcelona - Notícies - CAPSBE\nLa iniciativa obre la possibilitat de tenir un espai on intercanviar experiències en els àmbits de la professió infermera coneixent les diferents realitats dels grans hospitals de Barcelona i compartint els projectes més propers i rellevants per a la pràctica en els diferents centres.\nEn aquesta primera edició es presentaran, durant tota una jornada, un total de 15 propostes en els àmbits assistencials, d’innovació i de recerca en l’entorn de la infermeria hospitalària de les que en destaquen les següents:\nEstudi pilot experimental de l’Hospital Universitari Vall d’Hebron d’aplicació de música en la retirada de la sedació a l’UCI\nL’Hospital Universitari Vall d’Hebron presentarà, durant la jornada, un estudi pilot experimental realitzat amb pacients de l’UCI que demostra que aplicar música en el moment de la retirada de la sedació ajuda que el seu despertar no sigui tan traumàtic, ja que aquests pacients connecten de nou amb el medi extern i poden patir estats d’ansietat que alteren el seu pla emocional i fisiològic. L’objectiu de l’estudi, que es va fer amb una mostra de 16 pacients i que ara s’ampliarà en un estudi més exhaustiu després dels bons resultats aconseguits (el 75% dels pacients als quals se’ls va aplicar música van verbalitzar que els havia ajudat a despertar-se de forma menys traumàtica), és implantar aquesta mesura com a teràpia habitual en la retirada de la sedació en pacients que compleixin els criteris adequats. Una tasca que desenvolupen els professionals d’infermeria.\nL’estada en una unitat de cures intensives enfronta el pacient amb una gran quantitat de factors d’estrès, com són la situació de risc vital, manca de control del medi, aïllament, alteració de la comunicació, sobreestimulació sensorial, disconfort, i l’alteració del ritme de vigília i son. Aquesta situació pot provocar una elevada incidència de trastorns ansiosos en els pacients ingressats en unitats de crítics, sobretot en el moment de la retirada de la sedació. L’estudi de l’HUVH ha demostrat que escoltar música relaxant, mentre que el pacient es desperta de la sedació, redueix els nivells d’ansietat dels pacients.\nPrograma Integral d’Insuficiència Cardíaca de l’Hospital del Mar: el rol de la infermeria especialitzada en insuficiència cardíaca és clau en la disminució de la mortalitat per aquesta patologia\nLa Insuficiència Cardíaca (IC) és un autèntic problema de salut pública. És la tercera causa de mort de tipus cardiovascular i suposa la primera causa d’ingrés hospitalari en pacients majors de 65 anys. Tot i que es disposa de tractaments que han disminuït la mortalitat i el risc d’ingrés hospitalari, diferents factors han incidit en un seguiment baix d’aquests tractaments (edat avançada dels pacients, comorbilitats o patologies afegides, tractaments complexes, etc.). Aquestes circumstancies han motivat la creació de programes i unitats específiques per al maneig de la IC que s’han convertit en estructures assistencials capaces de reduir la mortalitat, la hospitalització i millorar la qualitat de vida dels pacients. Els estudis evidencien que la mortalitat dels pacients seguits en les Unitats de Insuficiència Cardíaca (UIC) és del 10%, mentre que en aquells malalts d’IC que segueixen un altre tipus de control la mortalitat augmenta fins el 45%.\nUna gran part de l’èxit d’aquests programes i unitats, a més de l’ús dels fàrmacs, es deu a la responsabilitat que desenvolupa la infermera que, gràcies als seus coneixements, a la seva capacitat d’avaluació integral i a la proximitat amb els malalts, detecta de forma precoç al pacient fràgil, coordina la intervenció d’altres equips de professionals, educa a pacients i cuidadors, activa els serveis de suport que permeten reduir les barreres i potenciar la continuïtat assistencial a l’alta tant amb Atenció Primària com amb l’hospital de dia de la UIC, i actualment participa en un assaig clínic sobre la telemedicina en el seguiment clínic dels pacients.\nAixí doncs, aquesta iniciativa pionera de l’Hospital del Mar és un dels pocs programes de salut coordinat totalment per una infermera, que abasta gran quantitat de línies assistencials i que s’ha convertit en un referent per altres hospitals tant d’arreu de Catalunya com de l’Estat Espanyol.\nL’Hospital Sant Joan de Déu promou i facilita la formació continuada on line dels professionals d’infermeria del centre amb el Programa 5 minuts\nEl programa supera gràcies a les noves tecnologies les limitacions geogràfiques i temporals d’aquest col·lectiu, distribuïts en diferents torns, perquè permet als professionals d’infermeria seguir una sessió formativa on line des del seu lloc de treball o des de casa.\nLes conferències, que es poden seguir en directe o veure en diferit a la intranet de l’Hospital, tracten sobre nous avenços que s’han d’implantar al centre, aspectes d’interès estratègic de les diferents àrees i altres temes que proposen els professionals. Les conferències s’emeten amb una periodicitat setmanal, tenen una durada de cinc minuts i permeten que les persones que la veuen en directe hi puguin intervenir i fer preguntes.\nDes del novembre fins ara, s’han emès 26 sessions que han estat vistes per més de 6.000 professionals. La valoració ha estat molt positiva atès que la puntuació mitjana rebuda ha estat, en una escala d’1 a 5, de 4,35. Entre els temes que s’han abordat fins ara hi ha el programa MARE –maternitat respectada-, instauració de l’alt flux, acte transfusional i comprovació; el nen i el joc; i seguretat del pacient .\nPrograma d’intercanvi de professionals entre els Hospitals d’alta tecnologia de la ciutat de Barcelona: Programa pilot Clínic – Sant Pau\nDins el marc d’aquesta jornada, les direccions d’infermeria dels hospitals terciaris de Barcelona presentaran també el Programa d’intercanvi de professionals d’infermeria entre aquests hospitals promogut per la Xarxa Infermera Interhospitalària de la ciutat.\nEl programa, impulsat per les direccions d’infermeria d’aquests centres, vol donar a conèixer la manera de treballar en una altre organització d’alta complexitat als professionals d’infermeria que desitgin formar-se mitjançant la realització del seu treball diari en un altre centre terciari.\nL’objectiu principal del programa és compartir i millorar els coneixements, habilitats i actituds dels professionals sanitaris davant l’evolució científica i tecnològica, les demandes i necessitats del sistema sanitari.\nEl Clínic, a través de la Dra. Adela Zabalegui, i Sant Pau comencen aquest mes de juny un programa pilot d’intercanvi d’infermers/es en els seus serveis de Diagnòstic per la Imatge. Serà el tret de sortida al programa d’intercanvi de professionals que s’ampliarà als altres hospitals terciaris de Barcelona a partir de l’octubre.\n(s’adjunta programa de la jornada) (PDF 202 Kb)\n© CAPs Les Corts · Casanova · Comte Borrell · Data d'actualització: 15/06/2011


Estiu amb seny • Ràdio Capital de l'Empordà\nSé que hi haurà gent que no compartirà el meu entusiasme per l’estiu, la calor, que el dia s’allargui i gairebé no sigui mai fosc. Però jo m’adreço a aquells que sí que estan de celebració com jo. Ja som a l’estiu i vulguis o no, després d’aquests mesos ens mereixem una bona temporada.\nAixò sí, aquests últims mesos han estat intensos, però els que vindran també ho seran. Si la gent no segueix les mesures de seguretat establertes, el rebrot arribarà abans del previst. L’altre dia, aquest cap de setmana, estava a la platja de Sa Tuna, hi vaig arribar dissabte al voltant de les 11-12 del matí.\nA aquella hora, tenint en compte la distància de seguretat ja hi cabia poca gent a la platja. Era només el primer dissabte sense restriccions de mobilitat a tot el territori català i la platja ja estava així. Em preocupa com serà més endavant l’estiu durant la “represa”. La gent començarà a oblidar tot el que hem viscut aquests mesos? Doncs malauradament, jo diria que la gent ja ho ha oblidat.\nAhir al vespre vaig anar a fer unes braves a la Barceloneta, sí a lo turista, però com jo, molta més gent i molts turistes i dubto jo que tots haguessin arribat diumenge al matí amb l’aixecament de les restriccions aèries. La situació a la Barceloneta em va escandalitzar, i no per ser la pitjor platja del món, sinó perquè dels milers de persones que vaig veure, devia comptar menys de 10 mascaretes.\nPreocupant, per mi sí. I espero que per vosaltres també i compartiu amb mi, la necessitat de respectar totes les mesures de seguretat.\nArticle anteriorSupermatí – 22 juny 2020\nArticle següentGoogle inclou Ràdio Capital en un programa d’ajut als mitjans locals\nOpinió Ada Klein - 7 de juny de 2022\nPortada Redacció Ràdio Capital - 28 de febrer de 2022\nPortada Redacció Ràdio Capital - 5 d'octubre de 2021\nPortada Redacció Ràdio Capital - 16 de setembre de 2021


Fotos: NOVES AULES A INFANTIL!\nEns alegra explicar-vos que els alumnes de P3 i P4 han fet estrena de noves aules. S'ha treballat de valent per oferir unes classes que han estat pensades per ser un espai acollidor, motivador, alegre, confortable i adaptat al dia a dia dels alumnes. Aquesta renovació es farà extensible a la resta d'infantil. Nens i nenes feliços, nens i nenes que aprenen!


Els tarragonins es mullen diumenge per l’esclerosi múltiple | Diari de Tarragona\nGairebé 200 piscines de tota la demarcació estan a punt per fer el salt a les 12 del migdia. A les instal·lacions es podrà adquirir el marxandatge d’enguany per lluir aquests dies d’estiu\n12/07/2019 11:36 | Actualizado a 12/07/2019 11:36\nImatge d’una edició anterior del Mulla’t celebrada a la Piscina d’Altafulla. FOTO: Carla Gómez/Cedida\n‘Mulla’t per l’esclerosi múltiple’ torna a fer una crida a la solidaritat aquest diumenge 14 de juliol per participar d’aquesta jornada solidària amb les persones afectades per aquesta malaltia. A la província, pràcticament tots els municipis s’adhereixen a una campanya, la 26a, que és la més important de la Fundació Esclerosi Múltiple pel que fa a la recaptació de fons amb l’objectiu de lluitar contra la patologia, visibilitzar-la i millorar la qualitat de vida dels pacients. Aquest any, la Fundació dedica els seus esforços a remarcar la importància dels símptomes invisibles de la malaltia que afecten la qualitat de vida, com la fatiga, el dolor, la tristesa o els problemes sexuals.\nEl Mulla’t és un salt multitudinari en el qual participen els banyistes que hi ha a la piscina. És un gest solidari amb les persones amb esclerosi múltiple perquè un dia a l’any ens mullem per a elles. L’acte central de la jornada es fa enguany al Gimnàstic de Tarragona. No obstant això, totes les piscines de la demarcació esperen.\nCambrils, Altafulla, El Perelló, Masdenverge, El Pinell de Brai, Cunit, Amposta, Salou, Móra d’Ebre, Roda de Berà, Reus, Tortosa, L’Aldea, Pratdip... Tots els municipis estan preparats per fer el salt a les 12 del migdia del pròxim diumenge, amb gairebé 200 piscines col·laborant, a la disposició dels banyistes solidaris. A les instal·lacions es podran fer donatius i a més, s’ubicarà un punt de venda d’articles i material promocional de la campanya. Aquests articles són samarretes, tovallola, barret, ampolla tèrmica i bossa de platja.\nEnguany, l’il·lustrador encarregat del disseny ha estat el roquetenc Ignasi Blanch. Per a l’ocasió ha creat una sèrie de personatges, nedadors, nens, homes i dones que donaran vida al Mulla’t 2019 i que representen una societat solidària.\nCom és habitual, una de les que hi participarà a la campanya és la Piscina Municipal de Constantí, en l’horari habitual, de 12 a 20 hores. I un any més, el Club Esplai Constantí organitzarà una jornada d’activitats lúdiques i esportives a les seves instal·lacions. Des de fa molts anys, el club Esplai Constantí és considerat un dels més solidaris de Catalunya durant la jornada del ‘Mulla’t’. Al llarg del dia s’han organitzat campionats de futbol sala, i tenis, a banda de curses de natació. Des de les 11 a les 14 hores també hi haurà Inflables i jocs infantils. Ja a la tarda, tindran lloc les habituals simultànies d’escacs amb la presència d’Aaron Alfonso i amb la col·laboració del Club d’Escacs Constantí. També a la tarda es farà el tradicional concurs de dibuix i seguidament tindrà lloc una exhibició de Country a càrrec de l’Associació Crazy Boots.\nA les 20 h tindrà lloc la tradicional Ballada de sardanes, amb la col·laboració de la Colla infantil Floquets de Constantí i la Colla del Lledó de la Pobla de Mafumet. La jornada finalitzarà amb l’entrega dels trofeus. Tanmateix, també Torredembarra se suma a la festa amb inflables aquàtics.\nA Catalunya més de 600 piscines participen al ‘Mulla’t per l’esclerosi múltiple’ en solidaritat amb les 11.000 persones que la pateixen i que a Espanya sumen 55.000. Es tracta d’una malaltia autoimmune que actualment no té cura i que es dóna normalment entre els 25 i els 35 anys però que cada vegada més afecta els nens de tal manera que ja suposen un 10% de la població diagnosticada.\nTota la informació a https://mullat.fem.es/es/activitats/


Educació visual i plàstica: 2n d'ESO. Ombrejat d'una esfera\n2n d'ESO. Ombrejat d'una esfera\nPer conseguir la sensació visual de volum utilitzem els degradats: una superfície amb un to degradat no és uniforme, passa progressivament d'una intensitat a una altra, depenent de com la llum incideix sobre el volum.\nA 2n d'ESO hem comprovat quin tipus de degradats es poden utilitzar amb llapis de dureses diferents: amb el llapis HB com que és més tou aconseguim tons més foscos, i el llapis 2H ens permet aconseguir una gamma de gris més clara. Per practicar el treball de volum hem dibuixat una esfera a través de la tècnica del clarobscur, utilitzant només ombres, sense línies de contorn i aplicant degradats. També hem aprés a diferenciar entre l'ombra pròpia i l'ombra projectada dels ombjectes.


Villa Dracevica 3540 Brac Island Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVilla Dracevica 3540Donji Humac, Brac Island, Croàcia - Veure al mapaVilla Dracevica 3540Veure més fotosplatjaVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Villa Dracevica 3540 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Donji Humac. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Villa Dracevica 3540 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara piscina privada, aire condicionat, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Villa Dracevica 3540 no troba competidors en cap categoria.\nVilla Dracevica 3540


Detinguts in fraganti dos joves a Tarragona quan intentaven retirar diners d’un banc provinents d’una estafa | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nDetinguts in fraganti dos joves a Tarragona quan intentaven retirar diners d’un banc provinents d’una estafa\nEl jutge va decretar la llibertat amb càrrecs dels detinguts.\nAgents dels Mossos d’Esquadra de la Unitat de Seguretat Ciutadana de la comissaria de Tarragona van detenir el passat dimarts dos homes, de 18 i 19 anys, com a presumptes autors d’un delicte d’estafa.\nEls fets van tenir lloc al migdia quan els agents va ser alertats que en una entitat bancària de Tarragona hi havia dos homes que intentaven retirar diners provinents d’una estafa denunciada a Madrid.\nEn arribar, els mossos van comprovar que en el compte bancari hi havia un ingrés de 1.750 euros provinent d’un traspàs bancari d’una dona que havia estat enganyada per un d’ells dies abans.\nAixí mateix, també van comprovar que l’acompanyant havia intentat retirar 1.900 euros d’una altra entitat bancària mitjançant el mateix modus operandi.\nEls detinguts van enviar aleatòriament missatges massius a través de missatgeria instantània i, fent-se passar per un familiar al qual suposadament li havien sostret el telèfon mòbil, van convèncer les víctimes perquè fessin un ingrés al compte bancari a nom dels detinguts.\nUn cop les víctimes van localitzar els familiar van adonar-se’n que havien patit una estafa motiu pel qual van denunciar-ho.\nPer tot això, els Mossos d’Esquadra van detenir els dos homes per un delicte d’estafa.\nCal recordar que l’àmbit digital és cada vegada més utilitzat pels delinqüents per dur a termes tot tipus de frau. Per aquest motiu, des dels Mossos d’Esquadra es recomana prendre una sèrie de mesures per evitar ser víctima d’aquest tipus d’estafa.\n09/12/2021 Detingudes in fraganti cinc persones per diferents robatoris amb força a Tarragona i Salou\n04/02/2021 Detingut a Tarragona per robar a l’interior de dos vehicles i utilitzar les targetes de crèdit sostretes\n27/04/2022 Denunciades dues empreses de Tarragona per intrusisme en el sector de la seguretat privada


Turisme - General | Navàs | Page 2\nLa 86a Fira de Primavera de Navàs, que se celebrarà els dies 14 i 15 d’abril, es presenta amb novetats importants, com una gran carpa de 500 m2 a la zona nord del passeig de Ramon Vall, que ha de servir per projectar diferents iniciatives d’emprenedoria local, mercat del llibre, experiències de sobirania alimentària i projectes cooperatius i de consum ètic i crític.\n28Feb 13 March, 2018\nCaminada popular de Palà\nEl diumenge, 25 de febrer, es farà la XXIV Caminada Popular de Palà de Torroella, en aquesta ocasió orientada cap al pantà de Vallbona, a l’oest del municipi. En aquesta caminada s’hi farà coincidir la Caminada de la Dona, que des de fa anys organitza la regidoria de Drets Socials de l’Ajuntament de Navàs. Els que hi vulguin participar s’hauran d’inscriure a l’OAC. Un autobús els recollirà a les 7 del matí de l’estació de busos i els retornarà a Navàs a migdia. El transport és gratuït. Els veïns de Navàs que hi vagin només hauran de pagar els 5 € de la inscripció.\n17Jan 18 January, 2018\n14Dec 28 December, 2017\n24Nov 5 February, 2018\nAquest estiu refresca’t a Navàs\nAmb l’arribada de l’estiu convida a fer sortidetes en família, amics,… els diferents indrets del municipi de Navàs, on la gastronomia, els vins, el patrimoni i la cultura et permetran redescobrir-lo des de diferents punts de vista. Sortides per descansar i relaxar-se, rutes per fer esport, el circuit d’orientació de Castelladral, l’antiga colònia de Palà de Torroella.


Anem a l’hort! – Mainada\nDurant aquesta setmana els nens i nenes de P2 hem visitat un hort urbà dins de la nostra ciutat, Barcelona. Al matí hem agafat l’autocar que ens ha dut a l’apassionant món de l’agricultura. Estàvem tots molt contents i engrescats! Quan hem arriba allà ens hem quedat amb la boca oberta de com estava de florit tot. Hem pogut passejar per l’hort observant les diferents plantes aromàtiques com la menta i l’espígol que tenen per que quan hi van nens ho puguin olorar.\nGràcies al treball previ que hem fet a l’escola mirant bits de l’hort els nens i nenes han trobat les pastanagues, els enciam, els pebrots , els tomàquets etc…\nEl que més ens ha sorprès ha sigut quan hem vist que tenen diferents animals dins de l’hort: cabres, ovelles, oques, ànecs, gallines i conills. Hem sigut tosa molt valents i els hi hem donat de menjar alfals i fulles d’enciam i de col.\nPer finalitzar aquesta excursió i per poder-nos endur a casa un record de la nostra experiència a l’hort, hem portat un pot de iogurt, l’hem omplert de terra i llavors i finalment l’hem regat.\nQue sortirà??? Ens ho haureu d’explicar eh?\nFins a la pròxima aventura dins de la classe del vermells…\nParlem amb l'oca!


M Citi Suites Cebu Filipines - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA AGODA\nJ. Llorente St., Capitol Site, Ciutat de Cebu, Cebu, Filipines 6000 (Mostra el mapa)\nHo sentim, no hi ha habitacions disponibles al M Citi Suites per les dates escollides.\nSituat a l'encantadora àrea de Ciutat de Cebu, M Citi Suites gaudeix d'una posició excepcional a la compres, els negocis, els paisatges de Cebu. Amb aquesta situació a només 0 km del centre de la ciutat i a 15 km de l'aeroport, aquest hotel de 3-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Museu i Biblioteca Memorial Rizal, Fuente Osmena, Hospital Chong Hua. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, M Citi Suites és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen centre de negocis, restaurant, bugaderia, conserge, transport hotel/aeroport. L'ambient de M Citi Suites es reflexa en cada habitació. servei de planxa, escriptori, empolles d'aigua de cortesia, connexió a internet (cortesia), plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de massatge. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Cebu, el M Citi Suites és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


'Dona i poder' de Jenn Díaz, publicat per Ara llibres\nSi la Frederica Montseny aixequés el cap ACN\nDes de la poderosa Cleòpatra o la totpoderosa Isabel la Catòlica ha plogut molt, i pel camí els que han manat han sigut bàsicament ells, amb glorioses excepcions con Indira Gandhi o Margaret Thatcher. Per a la resta, ara en plena pandèmia només hi ha deu països governats per dones, que en bona part estan fent una millor gestió de la crisi, com és el cas de Nova Zelanda amb Jacinda Ardern al capdavant. No els venen ganes d’exiliar-s’hi? Excepcions al marge, que un 75% de parlamentaris arreu del món siguin homes tampoc permet albirar gaires esperances d’èxit, partint de la base que el balanç mundial no es pot dir que sigui gaire positiu: capitalisme salvatge, guerres, terrorisme, refugiats tractats com bestiar i un cúmul d’atemptats contra els drets humans.\nÉs en aquest moment de conquesta creixent dels espais de representació política per part de les membres de l’anomenat sexe dèbil -tot i que aquí només comptem amb un 25% d’alcaldesses- que l’escriptora Jenn Díaz (Barcelona, 1988), novel·lista i diputada al Parlament de Catalunya per Esquerra Republicana, ha volgut obrir el meló de quin lloc ocupen ella i les seves congèneres en aquest espai tradicionalment ocupat per homes. La conclusió és amb les llistes cremallera que ens han allunyat d’aquella imatge tan testosterònica dels Pares de la Constitució no n’hi ha hagut prou per canviar les dinàmiques patriarcals. Com afirma Tània Verge a l’epíleg de Dona i poder, “que les dones entrin en la política institucional o fins i tot que s’assoleixi la paritat, no comporta pas la presa de la Bastilla”. I com deia amb coneixement de causa Eleanor Roosevelt, una dona ha de ser molt insistent si vol assumir la responsabilitat del seu càrrec polític.\n“Ningú no va preparar les estructures dels partits i de la política institucional per a la seva arribada”, es dol Díaz en aquest breu assaig escrit amb paraula planera i claredat expositiva. I té raó: després del llarg franquisme i d’aquelles valuoses excepcions que van ser en temps de la Segona República les primeres diputades -així com la nostra Montseny, ministra de Sanitat i primera dona ministra d’Europa-, ningú no va pensar que obrir la porta a les representants d’aquest 50% de la població fins llavors negligit requerís un nou marc alliberat de les pernicioses inèrcies que fins llavors el llastaven.\nEstructurat en capítols temàtics, com ara el lideratge femení o la comunicació feminista, el llibre parteix de l’experiència personal per diagnosticar carències serioses com ara la impossibilitat de mostrar la feminitat i el preu que es paga si es fa: “Les dones han de modificar el to de la seva veu per no semblar massa estridents. Han de canviar la seva roba en funció de qui hi ha a l’altra banda de la taula negociadora, per no enviar missatges equívocs. Les emocions, com més amagades, millor”. I mimetitzant-se amb els polítics per no ser rebutjades i menyspreades, està vist que les dones tenen les mans lligades per transformar.\nQueda molta feina per fer per arribar a exercir el poder en femení: cal desactivar els mecanismes androcèntrics, cal despatriarcalitzar la política. I els partits, caus de pèssimes pràctiques que els recents casos d’assetjament sexual han posat sobre la taula. És la impossibilitat d’exercir la política sense fer-li trampes a la feminitat el que impedeix que triomfin als hemicicles i en la gestió els valors femenins, que a aquestes alçades està vist que són els únics que ens serviran per construir un món millor. I no ho dic jo ni ho diu Jenn Díaz, ho diu la constatació que els valors masculins elevats a la màxima potència no ens han servit.\nCrítica literària Jenn Díaz


Tornen "El Bigotes", "Don Vito" i Francisco Camps | Valencia Extra\nJa està ací de nou. La trama ‘Gürtel’ torna a la palestra i als jutjats. Hui comença el judici de la peça principal d’aquest cas en l’Audiència Nacional, que s’allargarà fins al 6 d’abril en un calendari de 22 sessions. Tres mesos en els quals es jutjarà, no solament el presumpte finançament irregular del PP valencià, sinó una forma d’entendre la política i de governar. Resumim breument la història de ‘la Gürtel valenciana’.\nEls principals personatges\nFrancisco Correa, sobrenomenat “Don Vito” per ell mateix (en referència a Vito Corleone, El Padrí cinematogràfic de la màfia italiana), és un dels responsables d’Orange Market, l’empresa contractada pel PP en multitud d’ocasions. Fa poc va admetre que el PP valencià li havia pagat en ‘B’ i havia emès factures falses a favor de la trama. Actualment es troba complint una condemna de 13 anys de presó després que el Tribunal Superior de la Comunitat (TSJCV) el declarara culpable per una altra peça de Gürtel.\nÁlvaro Pérez, àlies “el Bigotes”, el president de l’empresa Orange Market i amic proper de Francisco Camps. Presumptament, és el que rebia els diners negres a Madrid després de les gestions a la Comunitat. Ell, a més, era el que organitzava els actes encarregats pel PP. També el TSJCV el va condemnar a 12 anys de presó.\nPablo Crespo, exsecretari d’organització del Partit Popular gallec i dirigent de l’empresa Special Events, suposadament també va participar en l’organització dels actes a València. El TSJCV el va enviar a presó, junt amb els altres dos, i el va condemnar a 13 anys.\nEls polítics imputats en aquest cas són l’ex secretari general del PP valencià Ricardo Costa, l’ex vicepresident de la Generalitat Vicente Rambla, i l’ex diputat David Serra. Destacable és l’absència de Francisco Camps, el president de la Generalitat Valenciana i dirigent del PP mentre se signaven tots els contractes amb la trama. Això sí, ell acudirà a declarar en qualitat de testimoni.\nAixí funcionava ‘la Gürtel valenciana’\nLa trama s’organitzava així, almenys presumptament. Segons la Fiscalia, “el Bigotes”, “Don Vito” i Pablo Crespo van articular les seues empreses a la Comunitat amb la “finalitat d’aprofitar les possibilitats de negoci mitjançant l’accés a determinades persones que desenvolupaven la seua activitat política” i per a “aconseguir una posició avantatjosa en la convocatòria i adjudicació de contractes relatius a esdeveniments que pogueren ser organitzats pel propi partit polític, per òrgans de l’Administració autonòmica valenciana”.\nAixí, suposadament, el Partit Popular de la Comunitat li va encarregar a Gürtel, almenys, els actes de campanya de les eleccions municipals i autonòmiques de 2007 i de les generals de 2008. I tal com va confessar Correa, li va pagar de tres formes: de forma legal, amb factures en ‘B’, i mitjançant factures falses. Si aquest testimoni és cert, es confirmaria el finançament irregular de la formació valenciana.\nS’acusa a Ricardo Costa, Vicente Rambla, David Serra d’haver participat en aquests fets, i també a l’exgerent del partit, Cristina Ibáñez, encara que ella no està imputada en el cas.\nEls beneficis de la Gürtel\nI tot açò amb quina fi? En primer lloc, perquè el PP es dopara de cara als comicis. És a dir, per a saltar-se el límit de despesa establida per a les campanyes electorals dels partits polítics. Es pagava una part, i l’altra s’ocultava per a no depassar el límit. A més, per a saldar els deutes que el PP contreia amb les empreses de la trama, s’emetien factures falses, i de pas, s’ocultaven aquestes despeses.\nI finalment, per a afavorir als coneguts dels imputats. I això, en aquesta peça, no s’investiga, però com resa l’acusació de la Fiscalia, se buscava una “posició avantatjosa” per a aconseguir contractes. D’aquesta forma, les institucions valencianes governades pel PP adjudicaven a dit contractes públics a les societats relacionades amb Orange Market. I tots contents.


IB3 | GENT DE LA MAR: Pesca d’altura i recuperació de xarxes\nPesca d’altura i recuperació de xarxes\nAl programa d’aquest diumenge veurem la pesca d’altura i viurem moments emocionants amb Pedro Carbonell. A més sortirem a navegar amb el Marigan, un vaixell d’època del 1898. Navegació espectacular i trempó a coberta!\nAna Alonso col·laborarà en la recuperació d’una xarxa enrocada a Cala Castell. Coneixerà la feina desinteressada d’un grup de bussejadors amants de la mar i passaran una bona jornada de treball en equip. També aprendrem a fer un arròs de gató i veurem futurs mariners en pràctiques al port.\nGent de la mar s’emet aquest diumenge, 2 de juliol, a les 21.40 h a IB3 Televisió.


L'horror de Verdun: més de 700.000 baixes per només 10 quilòmetres\nInici Època històrica Història contemporània Primera guerra mundial L'horror de la batalla de Verdun: més de 700.000 baixes per només 10 quilòmetres\nVerdun (França) s’aixeca damunt d’uns turons des d’on es domina el riu Mosa. Des d’aquest indret i fins allà on arriba la vista va ser terra de combat i de mort fa un segle. Entre el febrer i el desembre del 1916, s’hi va produir una de les batalles més dures de la història contemporània. Era un dels principals focus de combat en el sector occidental d’Europa durant la Primera Guerra Mundial. Verdun passarà a la història com l’escenari on, en deu mesos, uns set-cents mil soldats francesos i alemanys hi van deixar la vida per mirar d’avançar poc més de deu quilòmetres.


La façana es troba coberta de pintades en què es qualifica la formació de ‘botiflers, traïdors’ i ‘còmplices de la repressió’\nFaçana de la seu republicana de la Selva del Camp ERC LA SELVA DEL CAMP\nSuccessos Tots 21 / GDDCT\nDiumenge, 21 Febrer 2021 20:58\nLa seu d’Esquerra Republicana de Catalunya a la Selva del Camp ha estat atacada la nit passada. La façana es troba coberta de pintades en què es qualifica la formació de ‘botiflers, traïdors’ i ‘còmplices de la repressió’. ‘Pel Hasél’, s’afirma en una altra pintada, junt amb dues imatges de la falç i el martell comunista i una estelada.\n‘Avui a la Selva ens hem llevat amb un dia gris i trist, un dia més en que la malentesa llibertat traspassa la foscor i surt de casa per anar a joca’, afirma ERC de La Selva en un tuit. ‘Ningú ni cap lloc, estimi a qui estimi, ha de patir cap tipus d’atac, aquestes no son armes per defensar els canvis que anhelem’.\nPodeu llegir la noticia completa en aquest enllaç.


Evolució de la política catalana. Aprovat l’Estatut d’Autonomia a Madrid es tancava l’etapa de provisionalitat del govern català. Políticament, la Generalitat republicana va estar marcada per l’hegemonia de l’Esquerra Republicana de Catalunya i pel domini del seu líder carismàtic, Francesc Macià, “l’Avi”. Així, les eleccions al Parlament de Catalunya del 20 de novembre de 1932 van suposar una nova victòria d’ERC aconseguint 56 escons dels 85 de la cambra, mentre que la Lliga es consolidava com el primer partit de l’oposició amb 16 diputats. Lluís Companys era escollit com a president del Parlament i Macià ocupava novament la presidència de la Generalitat.\nNo obstant això, l’ambient laïcitzant de la República, la creixent inestabilitat social, l’absentisme polític del moviment obrer liderat per la CNT i l’ambient internacional favorable a la puixança del feixisme van provocar que en les eleccions generals de 1933 les forces dretanes s’imposessin a les urnes, obrint un període de retrocés polític conegut com el Bienni Negre. També a Catalunya les dretes van imposar-se i la Lliga va vèncer ERC. Era el preludi d’un canvi que va veure’s accelerat per la mort de Macià el dia de Nadal de 1933.\nLa mort del president Macià va portar a l’elecció d’un nou president de la Generalitat per part del Parlament de Catalunya, elecció que va recaure en la figura de Lluís Companys, que es mantindria en el càrrec fins el 1940. Aquest, davant del tomb conservador que s’havia produït arreu de l’Estat després de les eleccions de 1933, va formar un govern de centreesquerra integrat per Esquerra Republicana (la força majoritària al Parlament), el Partit Nacionalista Republicà d’Esquerra, la Unió Socialista de Catalunya i Acció Catalana.\nLes relacions amb el nou govern conservador de Madrid van ser difícils des del primer moment, ja que l’actitud d’aquest va ser de reticència davant l’autogovern català, frenant els traspassos de competències a la Generalitat. Des d’aquest moment, la Generalitat es trobaria amb dos fronts de conflictes: un govern central antiautonomista i la lluita de classes, que es mostrava en dos fronts: al camp, amb els rabassaires enfrontats als propietaris rurals, i a les zones industrialitzades, amb la CNT anarquista obertament enfrontada als patrons.\nL’obra de govern de la Generalitat republicana. Des de l’entrada en vigor de l’Estatut d’Autonomia de 1932, la tasca política a Catalunya va seguir dos eixos molt definits. D’una banda, es va desenvolupar una important labor legislativa en la qual va destacar la creació d’un Estatut interior de Catalunya, on s’organitzava l’autogovern i el desenvolupament de les institucions del Principat, i, d’altra banda, es van començar a fer efectius els traspassos del govern central.\nUn primer camp d’actuació del govern de la Generalitat va ser l’econòmic. Van crear-se els serveis d’estadística, l’Institut d’Investigacions econòmiques i les Caixes de Dipòsits. En agricultura va fomentar-se la creació de cooperatives i de centres d’experimentació agrària, i va plantejar-se la qüestió dels arrendaments, especialment dels rabassaires agrupats en la Unió de Rabassaires. Entre d¡altres mesures, la Generalitat va aprovar una reducció del 50% de les rendes que els rabassaires pagaven als propietaris i va iniciar-se la redacció de la Llei de Contractes de Conreu.\nRespecte a la política social, la Generalitat va traçar un programa d’acció per organitzar els serveis de sanitat i assistència social (Llei de Bases de 1934). Amb uns recursos escassos va millorar-se la xarxa d’hospitals, l’assistència als malalts, l’atenció psiquiàtrica i van introduir-se les campanyes de prevenció, vacunació i higiene pública. També es van crear organismes de suport social (Institut Contra l’Atur Forçós, Consell de Treball) així com l’organització dels serveis d’assistència i previsió social.\nEn el terreny de l’ensenyament, van fundar-se nombroses escoles i centres d’ensenyament secundari i professional, d’entre els quals destaca l’Institut Escola. També van crear-se noves escoles per formar mestres (Normal Mixta) i va dotar-se d’autonomia la Universitat de Barcelona. Les condicions laborals i salarials dels mestres van ser revisades a l’alça, va introduir-se la coeducació i la laïcitat i es van introduir les pautes dels moviment de renovació pedagògica.\nEn l’àmbit cultural, en el terreny lingüístic va destacar la determinació per aprofundir en el procés de normalització de la llengua gràcies a la publicació del Diccionari de Llengua Catalana de Pompeu Fabra, que va ser una eina determinant a l’hora de fixar i difondre el català normatiu. També va establir-se el bilingüisme a les escoles primàries i el català va avançar en tots els nivells de l’ensenyament. En definitiva, el català va esdevenir una eina de comunicació social de primer nivell i, per exemple, 27 capçaleres de premsa van editar-se en aquest llengua.\nFinalment, es va proposar una nova divisió territorial de Catalunya, oposada a les províncies, que va introduir les comarques com reunió d’un conjunt de municipis, però aquesta divisió no va ser aprovada fins a l’agost de 1936 i no va poder portar-se a terme pel desenvolupament de la Guerra Civil.\nGovern de la Generalitat presidit per Lluís Companys\nLa Llei de Contractes de Conreu. El camp català també va estar agitat en aquest període a causa de l’anomenada qüestió rabassaire. Els pagesos, els rabassaires, demanaven una revisió dels contractes de conreu, a la qual causa s’oposaven els propietaris. El moviment va estendre’s amb força pel Penedès, el Bages, el Vallès i el Camp de Tarragona.\nEn el context polític del Bienni Negre, la promulgació de la Llei de Contractes de Conreu, aprovada pel Parlament català l’abril de 1934, va enrarir encara més el clima polític. Aquesta llei es tractava d’un intent moderat de reforma del camp català que pretenia, en especial, aportar una solució a la situació dels rabassaires que veien garantit per llei l’accés a la propietat de la terra que treballaven mitjançant el pagament als propietaris d’uns preus de traspàs prèviament taxats pel govern. Els propietaris tenien l’oportunitat d’anular el traspàs si es comprometien a conrear directament la terra durant un període de 6 anys.\nLa reacció dels propietaris va ser immediata i, agrupats al voltant de l’Institut Agrícola de Sant Isidre, van pressionar perquè la Lliga Catalana aliada amb la majoria conservadora a les Corts espanyoles i el govern de Samper presentés un recurs d’inconstitucionalitat, el qual va ser aprovat pel Tribunal de Garanties Constitucionals que va declarar la Generalitat incompetent per legislar en matèria social agrària.\nManifestació rabassaire en favor de la Llei de Contractes de Conreu\nLa sentència minimitzava clarament l’autonomia catalana i va ser mal rebuda per extensos sectors socials. Aleshores, ERC va prendre una mesura de força i va retirar-se del Parlament espanyol sota l’argumentació que la República s’estava desnaturalitzant. L’expresident Azaña va sumar-se a aquests arguments proclamant que “l’únic poder republicà que resta en peu a la Península és el govern català”.\nEl govern de la Generalitat no va acceptar l’anul·lació de la llei i el 12 de juny va tornar a aprovar, sense tocar ni un punt ni una coma, l’anterior llei en l’escenificació d’un acte de resistència autonòmica. Novament el govern central va anul·lar-la, però va obrir la porta a la negociació. La possibilitat d’un acord al voltant de la Llei de Contractes de Conreu entre la Generalitat i el govern central, encara que suposés suavitzar els seus punts més polèmics, va irritar els propietaris, que van començar a allunyar-se de la Lliga per apropar-se a la CEDA.\nFinalment, el 12 de setembre de 1934, la Generalitat va tornar a aprovar la Llei de Contractes de Conreu, però modificada en els seus aspectes executius. Mentre que el govern radical de Samper estava satisfet amb les modificacions introduïdes, la CEDA i altres grups de la dreta reaccionària van oposar-s’hi. L’enfrontament posava en evidència les grans diferències polítiques i socials tant entre les dretes i les esquerres catalanistes, com entre el govern de la Generalitat i el govern central, és a dir entre el centralisme i l’autonomisme.\nEtiquetes: Catalunya contemporània, Generalitat de Catalunya, Història de Catalunya, Història del Món Contemporani, Segle XX, Segona República Espanyola\nLa Generalitat provisional i l’Estatut d’Autonomia de 1932\nDe la República Catalana a la Generalitat provisional. L’esclatant victòria de les candidatures republicanes i d’esquerra a les eleccions del 12 d’abril de 1931, triplicant el nombre de regidors aconseguits per la dreta, van portar Lluís Companys, cap de llista d’Esquerra Republicana de Catalunya a la ciutat de Barcelona, i Joan Lluhí i Vallescà a presentar-se a l’Ajuntament per fer-se càrrec. Cap quarts de dues a la Plaça Sant Jaume ja onejava la bandera republicana i els dirigents d’ERC van sortir al balcó de l’ajuntament des d’on Companys va proclamar la República.\nPoques hores després, Francesc Macià, el màxim dirigent d’ERC, va proclamar la República Catalana integrada en el si de la Federació de Repúbliques Ibèriques. Macià s’avançava així als esdeveniments que es succeïen a Madrid, potser per poder negociar amb més força, i constituïa, el 15 d’abril, el seu primer govern integrat per totes les formacions polítiques catalanes de caràcter progressista.\nEl govern de la Generalitat, en mans de republicans i catalanistes d’esquerres, comptava amb una força més moral que real ja que, en espera de les competències que es cedirien en el promès Estatut, només podia actuar amb les atribucions de l’antiga Mancomunitat, ja que s’havien suprimit les antigues diputacions provincials.\nL’Estatut de Núria. L’elaboració del projecte d’Estatut que havia de definir el marc institucional de l’autonomia catalana i les competències que assumiria va ser ràpida. Va crear-se, en primer lloc, una comissió, presidida per Jaume Carner, que seria l’encarregada de la seva redacció, la qual va reunir-se a la vall de Núria. A continuació, l’avantprojecte, l’anomenat Estatut de Núria, va ser aprovat per la Diputació provisional (una assemblea de representants dels municipis) i, posteriorment, sense esperar que la Constitució estès enllestida va ser aprovat per referèndum.\nAixí, el 26 de juliol el text de Núria va ser aprovat per 1.063 municipis catalans (98%); i el 2 d’agost de 1931, el poble català es pronunciava a favor de l’Estatut amb un 75% de participació, i 595.205 vots a favor (99%) per només 3.286 en contra. L’Estatut naixia amb un amplíssim suport a Catalunya, però encara faltava el tràmit més feixuc: la seva aprovació per les Corts espanyoles.\nL’articulat de l’Estatut de Núria era ambiciós i defensava “el dret que té Catalunya com a poble a l’autodeterminació” a la vegada que reconeixia Catalunya com un “Estat autònom dintre de la República espanyola”. I és que el text partia de la base que la República tindria un caràcter federal i que la sobirania, en conseqüència, residiria en el poble de Catalunya. A més, l’Estatut de Núria declarava el català com a llengua oficial a Catalunya, acceptava la possibilitat de la federació dels països de parla catalana i establia les atribucions del poder de la República i de la Generalitat a Catalunya.\nLa Generalitat, d’aprovar-se el text, es dotava de competències exclusives en l’ensenyament, la cultura, la policia, l’ordre públic, la sanitat, les obres públiques, l’agricultura, la regulació del dret civil, l’ordenació territorial, el règim municipal i els tribunals de justícia. Per al finançament autonòmic, la Generalitat disposaria de la gestió dels impostos directes, mentre que els indirectes serien gestionats pel govern central.\nL’Estatut d’Autonomia de 1932. El debat celebrat a Madrid al voltant de l’Estatut va ser llarg, laboriós i farcit de pressions, com ho prova el fet que, havent estat presentat l’Estatut el 18 d’agost de 1931, les discussions no van iniciar-se fins al mes de maig de 1932 i no van finalitzar fins el 9 de setembre del mateix any, havent-se accelerat l’aprovació a causa dels efectes de l’intent de cop d’Estat protagonitzat pel general Sanjurjo.\nL’optimisme inicial respecte del text de Núria aviat va ser apaivagat per l’aprovació d’una Constitució que proclamava l’Estat unitari i que feia inviable la permanència en la redacció final de bona part de l’articulat presentat pel propi Macià a Madrid. Paral·lelament, amplíssims sectors socials a dreta i esquerra van mostrar la seva aversió a la sortida estatutària, que titllaven de separatista, i no van dubtar a mobilitzar la població espanyola a favor de la unitat indissoluble de la pàtria a través de mítings, manifestos i campanyes de boicot al productes catalans.\nD’aquesta manera, la discussió a les Corts va ser llarga i els temes més polèmics van girar al voltant de la llengua, l’ensenyament, l’ordre públic, la capacitat legislativa i la hisenda. Des de Catalunya s’observava amb força desencís com el projecte avançava amb lentitud i amb contínues modificacions del text original. I només els efectes de l’intent de cop d’Estat protagonitzat pel general Sanjurjo, el 10 d’agost de 1932, sumats a la ferma defensa que Manuel Azaña, cap del govern, va fer de l’autonomia catalana van ser capaços de crear un clima polític favorable a la solució de la qüestió estatutària amb l’objectiu d’ampliar els suports a una República que començava a veure’s amenaçada.\nL’Estatut aprovat a Madrid el 9 de setembre de 1932 (400 dies després d’haver-lo lliurat a les Corts), amb 334 vots favorables i 24 contraris, havia estat retallat per uns diputats que tenien una concepció de l’Estat espanyol i el seu sostre de competències molt allunyat del plebiscitat pels catalans. Tot i això, encara van conservar-se institucions bàsiques com el Parlament i el Consell de govern de la Generalitat.\nAixí, Catalunya ja no era considerada un Estat autònom, sinó una regió autònoma; no es contemplava la ciutadania catalana, sinó l’espanyola; el poder de Catalunya ja no emanava del poble, sinó de les Corts; la llengua catalana ja no era l’única oficial, sinó que compartia aquest caràcter amb el castellà; la Generalitat no assumiria les competències dels centres d’ensenyament existents, sinó que n’havia de crear de nous; i la recaptació de tributs ja no corresponia íntegrament a la Generalitat.\nEn el repartiment de competències, l’Estat assumia en exclusiva la legislació en defensa, exèrcit, polítiques aranzelàries, tributs, moneda, banca, legislació laboral i relacions amb l’Església. Per la seva banda, corresponia a la Generalitat la legislació del dret civil, el règim administratiu intern de Catalunya, l’ordre públic, obres públiques, l’administració de justícia i les relacions laborals. Els conflictes entre la Generalitat i l’Estat s’haurien de resoldre mitjançant el Tribunal de Garanties Constitucionals.\nTanmateix, l’Estatut d’Autonomia de 1932, acceptat de forma desigual per la població catalana, era una eina útil per iniciar el camí autonòmic ja que tancava el període provisionalitat, reconeixia la Generalitat com a institució de govern de Catalunya i acceptava l’existència d’un Parlament i d’un Tribunal de Cassació com a òrgan suprem d’apel·lació. Ara bé, la seva utilitat dependria de la promptitud amb la qual es rebessin els traspassos i les assignacions pressupostàries corresponents. I aquest procés va ser lent i deficient.\nEtiquetes: Catalunya contemporània, Espanya Contemporània, Generalitat de Catalunya, Història d'Espanya, Història de Catalunya, Història del Món Contemporani, Segle XX, Segona República Espanyola\nEtiquetes: Catalunya contemporània, Constitucions de la Història d'Espanya, Espanya Contemporània, Història d'Espanya, Història de Catalunya, Història del Món Contemporani, Segle XX, Segona República Espanyola


Finalment Igualada ha quedat inclosa dins l’àmbit de la Vegueria del Penedès després que aquest estiu el Parlament inciés els tràmits per fer-lo efectiu. Tal i com va passar amb l’adhesió a la Catalunya Central, aquest pas s’ha fet sense debat públic a la ciutat. Sense analitzar pros i contres i sense explicar si aquesta és la nostra millor ubicació mirant el futur a 25 anys vista. De moment, en aquest debat hi ha un guanyador: Vilafranca del Penedès, que sap que sense el concurs d’Igualada la seva vegueria no hagués prosperat. També hi ha un altre guanyador: Manresa, que no ha notat gens ni mica la desvinculació d’Igualada de la Catalunya Central. I Igualada què? Hi perd o hi guanya?\nPrimer de tot, una realitat: amb la creació de la Vegueria del Penedès, es posa el punt i final a la comarca de l’Anoia tal i com l’entenem avui en dia. Els municipis del nord, agrupats en l’anomenada Alta Segarra, ja han anunciat que començaran els passos necessaris per mancomunar-se i poder acabar esdevenint una comarca pròpia per evitar ser posats al Penedès. I atenció: si l’Anoia se separa, Igualada perd comarca, que és el que ara li dóna capitalitat i serveis. Amb aquesta jugada, la ciutat queda en una situació difícil: entra a la Vegueria del Penedès havent perdut una tercera part de la seva comarca. Mal punt de sortida per fer-se sentir i reclamar el que vulgui reclamar.\nEra fàcil preveure que això passaria. Per tant, a què estan jugant els polítics de tots els partits i els agents socials i econòmics que han endinsat Igualada en aquesta aventura? Per què ens hi han posat? És un joc en el qual, amb la posició actual, Igualada perd, faci el que faci. Per tant, cal buscar una sortida en la qual Igualada guanyi. La justificació que cal anar al Penedès perquè així tindrem delegacions territorials del Govern la trobo simple, pobra i molt poc ambiciosa. Del que es tracta és saber en quin àmbit serem més competitius com a territori i quins socis ens interessa tenir per aconseguir-ho.\nSóc dels ferms defensors que a Igualada li toca estar dins de Barcelona. Cal aprofitar la inèrcia d’una ciutat i una àrea metropolitana capdavantera del sud d’Europa com és Barcelona. Cal aprofitar el fet de tenir un aeoroport, un port i un tren d’alta velocitat a 40 minuts. Si els darrers 25 anys l’àrea metropolitana de Barcelona ha agafat una empenta considerable, algú es pot imaginar quina empenta tindrà d’aquí 25 anys? S’han escrit pàgines i pàgines sobre la tendència global que les ciutats i les àrees metropiltanes cada vegada creixin més arreu del món i agrupin percentatges altíssims de població i, per tant, d’activitat. Veient l’evolució que hi ha hagut i la que vindrà, qualsevol ciutat del món s’enganxaria a això però a Igualada devem ser diferents. Un alt directiu de l’Àrea Metropolitana, en un sopar fa dos anys a Igualada, va dir: “En un món global i a ulls internacionals, per a qualsevol empresa estrangera, Igualada és Barcelona. Aprofiteu que teniu un aeroport i un port de primer ordre a 40 minuts!”.\nAnalitzem la nostra història: sempre hem tingut lligams amb Barcelona, més que amb qualsevol altra ciutat del país. Analitzem el nostre present: Barcelona és el centre de referència per a la majoria d’igualadins per estudiar i treballar, entre d’altres. I analitzem el nostre futur: volem estar dins o fora d’una de les zones més dinàmiques del sud d’Europa? Volem estar dins o fora dels mapes on es dibuixin infraestructures per a aquest àmbit? Volem estar dins o fora de les decisions que es prenguin en planificació de sòl industrial i inversions per a aquesta zona?\nLa lluita d’Igualada per projectar-se al futur passa per Barcelona. Perquè posats a ser vassalls, millor ser vassalls de Barcelona que té un pastís més gran a repartir i una rellevant atracció internacional. És una àrea que crea un conjunt d’innèrcies que segur que podríem aprofitar i sortir a vendre’ns amb el concepte “Igualada, porta d’entrada de l’àrea metropolitana de Barcelona”. Si us plau: podem parar un moment a pensar què volem que sigui Igualada d’aquí 25 anys?\nMassa pocs pactes\nSilenci sorollós a l’Hospital\n7 de novembre 2016.16:25h\nÉs realment necessari abordar aquest debat, que a principis dels 2000 va ser molt viu. Tot i que en el seu dia els grups polítics van donar suport, seria molt bo que un cop avanci definitivament el... Llegir més procés de creació de les vegueries sigui la ciutadania qui decideixi aquesta qüestió, amb un debat previ sobre els avantatges i inconvenients de pertànyer a les diferents opcions territorials.\nD’altra banda, no és necessari perdre l’Alta Segarra si es planteja una bona alternativa de funcionament a nivell comarcal. Per població necessiten convèncer a municipis d’altres comarques i potser serà molt difícil. No seria el primer cas a Catalunya que una comarca pertany a diferents supradivisions territorials alhora.\nI finalment, un cop s’implantin les vegueries i substitueixin les diputacions, seria l’hora de replantejar el funcionament polític dels consells comarcals. Són una eina purament administrativa, i podria funcionar perfectament sense 33 consellers amb bones retribucions (tot i que realment no suposin una gran quantitat del pressupost d’aquests ens). Crec necessari avançar cap a un consell d’alcaldes de l’Anoia com a òrgan de govern que decideixi les estratègies a mitjà-llarg termini. El funcionament seguiria sent el mateix i es podria oferir el mateix servei. També convindria revisar el sistema d’elecció dels càrrecs polítics de les vegueries (es podria emprar un sistema semblant al de les Juntes Generals a Euskadi sense suposar una gran despesa).\n6 de novembre 2016.20:26h\nEm sembla molt raonable i coherent. Però aquí hi ha un gran garbuix administratiu que caldria aclarir: Genralitat, Diputacions, Vegueries i Comarques. Calen tants nivells administratius? O que... Llegir més algú m’expliqui quins són els beneficis.\n6 de novembre 2016.02:32h\nMolt d’acord amb el fons de l’article. Al clúster d’empreses TIC i de disseny que som per aquí, i en som unes quantes, crec que ens beneficia més la marca Barcelona per atreure talent, per... Llegir més captar clients i per tenir projecció de futur que no pas veure’ns associats al Penedès.\nUll, però. Entenc que del que aquí es parla amb les vegueries és de buscar eines d’equilibri territorial, és a dir, d’agrupar territoris on assignar pressupostos i executar inversió en infraestructures de manera més o menys coherent. Depenent de qui ho acabi interpretant, a l’àmbit Barcelona no sé jo si la tendència d’inversió centralista acabarà deixant-nos amb les escorrialles, sent l’últim mico perquè el primer pensament sempre serà per a la capital, com fa molts anys que ja ve sent així. Igualada davant de Barcelona és minúscula, davant dels altres municipis de l’àmbit Penedès no ho és tant.\nI no és tant si el pastís total a repartir és més gran, sinó si la comarca acabarà rebent les inversions i els serveis públics que es mereix. Aquesta és la batalla real, perquè la ciutat seguirà sent on és i si se’m permet ser una mica iconoclasta, seguirem anant a estudiar a la UPC o a la UB, a Barcelona o a Lleida, sortirem de farra per Barcelona, de tant en tant anirem a comprar a Manresa, i baixarem a la platja a Vilanova i la Geltrú. No ens despistem!\n3 de novembre 2016.23:21h\nBona reflexió Jordi. Arguments sòlids! Totalment d ’acord amb el que dius.\n3 de novembre 2016.19:38h\nTotalmente d’acord amb el teu plantejament Jordi. Als ulls del món Igualada és ”Barcelona” i disposem d’excel·lents vies de comunicació (llevat el tren per a mercaderies i persones, que... Llegir més pot venir si ho volem de debò) i sobre tot d’espai per desenvolupar (aeroport local derivable a mercaderies per exemple, etc). Amb potencial oferta de sòl urbanitzable dins la Comarca.\nI per què el que sembla tant evident no prospera?. Probablement per la visió subjectiva dels polítics locals (pel seu municipi ”maten” i si no fes un cop d’ull a com de be s’entenen dins la ”conca” -quants contractes de recollida d’escombraries tenim, quantes deixalleries per m2, com gestionem el Consell Comarcal, etc-). També hi te a veure la visió localista de molts dels ciutadans de la zona (com costa canviar de segle!! i modificar fronteres)\nEn resum, l’egoisme -prioritzar l’interès privat sobre el comú- domina l’àmbit de la pressa de decisions. I el que costarà canviar-ho. Per molt estrany que sembli, molts segueixen pensant que millor ”pájaro en mano” (poder local o valor de solar avui) que ”cientos volando” (un entorn més pròsper per a tots els ciutadans a futur). No en va la nostra generació serà la primera que deixarà als seus descendents una societat menys pròspera i més endeutada, hem sigut egoistes fins i tot amb els nostres fills.\n3 de novembre 2016.18:07h\nTotalment d’acord. El preoucupant però és l’actitud i el silenci dels nostres representants. Tant omplir.se la boca amb els mitjons,calçotets... fets a Igualada i ara callats... no ho entenc\n3 de novembre 2016.15:42h\nIgualada LLIURE I TROPICAL, NI BARCELONA NI VILAFRANCA NI ESPANYA NI LA TERRA!\nAra poder, al ser una ciutat de segona, baixa el preu del terreny, el que desencadenaria en una baixada del preu dels habitatges i en conseqüència de la majoria de serveis. Poder el fet de no haver... Llegir més de gestionar segons quines coses també ens resultaria més rendible. S’ha de calibrar la balança i mirar realment qui hi surt perdent. La gran majoria de les persones no som inversors i no especulem amb les necessitats de les persones. Poder, no està tant malament tot plegat.\n3 de novembre 2016.12:11h\nMolt bé, la reflexió, Jordi. Estic d’acord que cal pensar quina situació és més favorable per a Igualada. D’altra banda, ser en un àmbit administratiu o altre, no canviarà que continuem... Llegir més estant a 40 minuts de Barcelona i, com apuntes, beneficiar-nos-en. O sí? En quin sentit?\n3 de novembre 2016.11:58h\n#GRÀCIES Jordi. Qui tingui orelles, que escolti, o Igualada ja haurà perdut.\nI aleshores, campi qui pugui del Detroit en miniatura...\n3 de novembre 2016.09:26h\nDoncs té sentit. Si hem de ser cua de lleó, al menys que el lleó sigui gran.\nJ Rdguez E\n3 de novembre 2016.06:27h\nJordi la resposta és clara vull que Igualada sigui Igualada. Sense l alta Segarra ni Barcelona. O perquè no la Andorra de Catalunya? . Una comarca petita en un País petit.


Es reactiva el termini de sol·licitud de subvencions a les entitats d'Olot - Garrotxa Digital\nEs reactiva el termini de sol·licitud de subvencions a les entitats d’Olot\nComentaris tancats a Es reactiva el termini de sol·licitud de subvencions a les entitats d’Olot\nAmb la desescalada de l’estat d’alarma, una nova disposició del govern espanyol ha permès reactivar el termini de sol·licitud de subvencions a les entitats d’Olot. Hi ha temps de tramitar-ho fins divendres de la setmana vinent, 29 de maig, data després de la qual es podran resoldre les sol·licituds amb l’inici del mes de juny.\nPep Berga, alcalde d’Olot: És una cosa que fa molt temps qeu tenim ganes de fer, hi ha moltes associacions que ho necessiten per continuar funcionant amb normalitat. Dins la primera setmana de juny, màxim la segona, podrem donar ja les subvencions, resoldre-les.\nLes entitats que ja hagin realitzat alguna de les activitats per a les quals han demanat la subvenció, podran rebre l’ajuda presentant els justificants de l’execució de la mateixa.\nEn cas que la crisi del coronavirus no els permeti dur a terme una activitat prevista, podran renunciar a l’ajuda atorgada.\nLes terrasses dels bars garrotxins s’omplen el primer dia de la Fase 1 del desconfinament\nL’ACO estima que més del 65% dels comerciants d’Olot han seguit la vaga\nAl centre d’Olot s’ha notat el seguiment de la vaga. Tant l’Associació de Comerciants com la de placers de la Plaça Mercat han consultat els socis i n’ha sortit l’adhesió a la vaga en rebuig del processament dels líders independentistes. L’adhesió…\nL’Ajuntament de la Vall de Bianya ha aprovat un pressupost continuïsta d’1 milió 593 mil euros, un 0,69% més que per al present exercici. El romanent del municipi deslliurat per l’Estat espanyol ha permès al consistori incloure en els pressupostos del…\nEl mal temps no espatlla la 12a edició de la Fira del Fajol de Batet de la Serra\nLa 12a edició de la Fira del Fajol de Batet de la Serra ha continuat en peu tot i la pluja. L'afluència de gent ha estat constant durant tot el matí. Xavier Codina de Ratafia Russet ha fet el pregó de la fira i l'alcalde de Batet de la Serra, Tavi Algueró…\nAquest cap de setmana, és l'última oportunitat pels garrotxins i garrotxines de veure a l'Orfeó Popular Olotí 'Animals de companyia', una obra de teatre escrita per Estel Solé, dirigida per Xevi Rossell i organitzada per la companyia Una Càpsula de Teatre.…


Trío de dones: Marala va brillar al Far de Calella - MonComunicació Agencia\nTrío de dones: Marala va brillar al Far de Calella\nAmb l’actuació de Las Migas, el 28, s’acomiada “Nits d’estiu” a Calella”, al bonic espai del Far.\n“Erase una vez las Migas” serà el disc que presentarà aquest grup de flamenc -fusió aquest divendres 28 d’agost. Totes les actuacions han tingut un gran èxit de públic, en els diversos espais en que s’han realitzat les actuacions. No us ho perdeu aquest últim concert(*)\nEn aquest article podreu gaudir de la crònica de Tona Gusi, sobre el concert del grup Marala, el divendres 14 d’agost.\nLa tarda del divendres 14 d’aquest agost varem pujar al Far de Calella amb el trenet turístic que surt de l’oficina de turisme de la vila. La gent està ben predisposada, els concerts de Nits d’estiu, que es fan al Far, són de gran qualitat i tenen molt bona acollida tant per la gent de Calella com la dels pobles veïns, fins i tot s’hi deixa caure algú de Barcelona. I gairebé sempre les i els artistes fan el ple.\nEn època de pandèmia, l’ajuntament de Calella i l’organització han tingut el criteri de mantenir la majoria d’actes culturals amb les mesures adients d’espai ampli, fent-ne dues sessions, mascaretes i gels desinfectants. El veïnatge ho ha celebrat assistint amb responsabilitat cívica a tots els actes del Passeig Puigvert, la plaça de l’Església, el pati de les Escoles Pia…i és clar! al Far, el millor espai amb un marc difícil de superar.\nAixí ho confirmaven les tres components del grup Marala quan en la presentació del seu concert “A Trenc d’Alba” es mostraven agraïdes a l’organització “per fer possible el concert i encara més per poder estar treballant en un lloc tan preciós”.\nSelma Bruna, Sandra Monfort i Clara Fiol són les joves compositores i /o intèrprets dels reguitzell de tonades i cançons que ens varen oferir i que majoritàriament formen part del seu disc “Abans de trenc d’Alba”, composicions originals en sa majoria inspirada en la tradició. De Mallorca, del País Valencià i de terres lleoneses i basques, en els seus orígens vitals, és on cerquen i troben aquests tresors de la cultura popular i ens els apropen en les seves melodies o en noves composicions. La seva música aporta sens dubte una mirada feminista des de les arrels. Les seves veus nues, una guitarra i la percussió amb les mans, acompanyaren des de la tarda, la posta del sol i l’inici de la vesprada. La cançó mallorquina El salt de la bella dona, fou la que inicià l’espectacle. El feminicidi, la impotència i la maldat. Un inici amb molta força on planaven els àngels i el misteri.\nDe València, Rossinyol i de León, La luna veo.\nEl verderol, que ens implica en la demanda de “volereu cantar per mi” i que com assenyalaven les artistes en la seva presentació, perpètua sí la tradició musical però també tota la tradició que no volem, la masclista, quan canta una relació de dependència malaltissa.\nEl poema Cançó de Miquel Martí i Pol, amb les dones d’aigua, les dones lliures, musicat per Selma Bruna. I també, musicat per ella mateixa, un poema del Llibre de Poemes L’os de la música, XVII Premi Vicent Andrés de Burjassot, de la poeta Isabel Garcia Canet de Pego, al País Valencià, que ens anima a navegar i ens confirma que: “Sí, aquest és el camí que cal llaurar”.\nLa posta de sol ja ha coronat la carena del Montnegre passant per darrera la cua que s’enfonsa en la mar, allà on hi ha plantat el Far, quan toquen i canten una preciosa Cançó de Nit, cançó de bressol, on cada una abans fa una tonada d’allà d’on procedeix, en les sonoritats del català de Mallorca, el del País Valencià i de l’eusquera.\nI amb la sororitat de Rosa i espina, amb lletra composta per encàrrec per la poetessa santcugatenca Nina da Lua , (on expliquen les contradiccions de les membres del grup mateix, entre ser criades en el patriarcat i formar part de la lluita feminista), “dedicada a totes les dones, que la canti tothom però especialment les dones”, s’afanyaren a dir. Arribà el torn d’una cançó tradicional de Zamora, Ramo verde, una cançó d’amor, on es plany així: “Ahora ya me da lo mismo olvidarte que quererte”. Amb a sa trenc d’alba, cançó que dona nom al seu disc, acabaren el repertori ara ja amb la llum del capvespre. Cançó de migjorn i terra antiga, on no hi ha dubte que: “És ella qui fa l’alba, és ella qui fa el trenc”.\nPerò ho reblaren encara amb les Corrandes de lluna de Maria Mercé Marçal i d’altres versos on passaren de les corrandes a les tarantel·les picant al terra de l’escenari per omplir de so i companyia el recinte del Far de Calella.\nTona Gusi; text i fotos\nLa Independent / Moncomunicació\n(*) Mireu el programa i el nostre article anterior al Blog.\nJulia Lopez Tremols2020-08-26T16:12:10+00:00agost 15, 2020|Actualitat, Música|Comentaris tancats a Trío de dones: Marala va brillar al Far de Calella


CHUKA - Artijoc, S.C.C.L\n> Tots els productes>Jocs clàssics i d'arreu del món>Jocs d'arreu del món>CHUKA\nReferència: joc Maya\nPer aconseguir la quantitat més gran de pals s'han de llençar les tauletes com si fossin daus. En aquest joc han barrejat el millor del Mikado i dels pals xinesos i han inventat Chuka-do. Un joc de concentració on es treballa la motricitat fina i la coordinació. Aquí els participants poden decidir la puntuació a les varetes segons el seu color.\nL'empaquetatge del joc és de tela. Té una butxaca interior que permet guardar tots els elements del joc. Aquest sistema evita utilitzar empaquetatges extres com caixes o embolcalls. A més és molt pràctic per al seu emmagatzematge i es pot portar a tot arreu ocupant poc espai.\nPodeu aprendre a jugar-hi mirant el següent vídeo.\nConté: Sobre de tela plegable amb les instruccions, 4 tauletes decorades (daus), 30 pals de fusta.\nEs pot rentar (es recomana fer-ho a mà i amb aigua freda).\nElaborat artesanalment amb tela, fusta, paper i pintures no tòxiques.


Marc Navès, guardonat per la Societat Econòmica Barcelonesa d’Amics del País\nEscrita per Antics Alumnes Associats Casp de març 26, 2014\nL’estudiant de dret: Marc Navès Sempere, antic alumne de CASP (promoció 2011), ha estat guardonat amb el Premi Carles i Enric de Godó a millor estudiant de Dret de Catalunya per la Societat Econòmica Barcelonesa d’Amics del País.\nEls premis de la Societat Econòmica Barcelonesa d’Amics del País reconeixen la tasca i els projectes que contribueixen a la millora i el progrés econòmic i social de la nostra ciutat i del nostre país, des d’àmbits tan diversos com l’educació, la cultura, el coneixement, el comerç, l’atenció social i les noves tecnologies.\nL’alcalde de Barcelona, Xavier Trias, va presidir, al Saló de Cent, el lliurament dels premis. A l’acte hi van intervenir, entre altres, Miquel Roca, president de la Societat Econòmica Barcelonesa d’Amics del País, i Josep Ramoneda, filòsof i periodista.\nEtiquetes de comentaris: Antics Premsa


Institut-escola Baldomer Solà | Aprenem gaudint | Pàgina 2\nFUNCIONAMENT DE LA PREINSCRIPCIÓ 2020-2021 INFORMACIÓ DEL NOSTRE CENTRE\nOFERTA DE PLACES BAREM DE PUNTUACIÓ DEFINITIU\nBenvolgudes Baldomeres i Baldomers,\nAquesta setmana pengem el repte un dijous a la nit perquè demà és festa. És el dia del treballador, un dia molt important per a les reivindicacions de la classe treballadora i que se celebra en molts països. Us convidem a aprendre una mica més sobre aquesta festivitat. Us mostrem un vídeo de l’any 2013 però que s’entén molt bé i que és totalment actual.\nI us deixem aquí el 10è repte, per anar treballant una miqueta i ajudar en Robòtik!\nCom cada dimarts, en Robòtik ens ha enviat un nou repte. Aquesta setmana ho ha fet a través de la Loles, L’Adela, en Pere i la Laura. Ens ha dit que està molt content de les vostres respostes, que gràcies a això les seves piles es van recarregant. A l’instagram @iebsbadalona podreu anar veient molts treballs de companys i companyes.\nEls infants menors de 14 anys poden sortir, amb condicions.\nA partir d’avui 26 d’abril, podran sortir menors de 14 anys acompanyats per adults però amb certes condicions:\n✅ Fins a 1 km de distància del domicili\n✅ Fins a 3 menors amb 1 adult (progenitor, persona amb qui convisquin al domicili o persona a càrrec).\n✅ Franja horària: de les 9 del matí a les 9 de la nit.\n✅ Es podrà circular per qualsevol via o espai d’ús públic, inclosos espais naturals i zones verdes autoritzades, sempre que es respecti el límit màxim d’1 km del domicili. Llegir més»\nCom cada divendres, en Robòtik ens envia un repte. Entreu a la vostra comunitat per veure què ens diu.\nRecordeu que aquesta tarda tenim un directe amb el David. Ens veiem a les 17h a Instagram ? Llegir més»\nFeliç diada de Sant Jordi ????\nEnguany és una diada de Sant Jordi especial… No podem sortir al carrer, no podem comprar llibres ni regalar roses. A l’escola no hem fet els Jocs Florals ni els tallers de Sant Jordi, però des de casa hem fet mil propostes per tal de donar-li la màgia que li pertoca a aquest dia tan especial.\nDes de la comunitat educativa de l’ieBS us volem dedicar la cançó de Sant Jordi que, cada any, el grup Txarango interpreta a quarts de quatre a la Plaça de Felip Neri.\nCada vegada estem més a prop d’aconseguir que el Robòtik carregui les seves bateries. Ja portem 7 reptes i això vol dir que anem bé. Durant el confinament és important que, a casa, fem algunes activitats per moure el cos. És important que mantinguem uns horaris i que ens llevem cada dia a la mateixa hora i també anem a dormir a una hora prudent.\nUna altra recomanació és llevar-se, esmorzar, una dutxa i vestir-se. És important no estar tot el dia en pijama i estirats, com si estiguéssim malaltes o malalts. Hem de moure el cos una mica, i per això, us fem arribar aquestes propostes.\nRepte especial Sant Jordi 2020\nAvui comença una de les setmanes més importants de l’any, la de Sant Jordi. És una festa que se celebra arreu dels Països Catalans el 23 d’abril amb el Dia del Llibre i la Fira de les Roses, símbols de la cultura i l’amor, i és també una jornada que reivindica la cultura catalana. Llegir més»\n6è repte del Robòtik\nCada dia que passa és un dia que guanyem per a carregar les piles del Robòtik. També ens queda un dia menys per a vèncer al Coronavirus i poder sortir de les nostres cases i fer vida normal. Mentre no es pugui, intentarem ser feliços, somriure i intentar ajudar el Robòtik! Llegir més»\nEl 5è repte arriba carregat de ritme\nDesprés de menjar la mona, toca fer una mica de moviment. Aquesta setmana en Robòtik ens planteja uns reptes amb molta música i sons.\nI per acabar la setmana, el 4t repte del Robòtik\nEn Robòtik ens ha enviat el 3r Repte\nEn Robòtik ha enviat un missatge a la Mireia de la comunitat de petits, un altre a l’Íngrid de la comunitat de mitjans i un darrer al Vicent, de la comunitat de grans. Aquí sota us deixem l’enllaç de cada comunitat per a veure el vostre repte. Si us animeu, podeu fer-los tots encara que no siguin de la vostra comunitat! Ànims, en Robòtik s’està quedant sense piles!\nEl Robòtik ens ha enviat el 2n REPTE\nBaldomerus i baldomeres,\nEn Robòtik ha enviat un missatge a l’Edi de la comunitat de petits, un altre a l’Aroa de la comunitat de mitjans i un darrer a la Noe, de la comunitat de grans. Aquí sota us deixem l’enllaç de cada comunitat per a veure el vostre repte. Si us animeu, podeu fer-los tots encara que no siguin de la vostra comunitat! Ànims, en Robòtic s’està quedant sense piles.\nCom fer servir el correu?\nAquí us deixem un tutorial per a fer servir el correu. També us expliquem com podeu posar el correu ieBS al vostre mòbil o la vostra tauleta.\nEl robòtik ens envia el primer repte!\nEn Robòtik ha enviat un missatge a la Sonsoles, un altre al Josep i un últim a la Yolanda! Necessita la nostra ajuda i hem de resoldre els reptes que ens fa arribar a través dels profes! Si ho aconseguim, ell podrà carregar les seves bateries.\nEns ha dit que cada comunitat té un repte diferent. Heu de clicar damunt de la vostra comunitat per veure i respondre el repte. Ànims! recordeu que hi ha en joc un premi per a la persona que completi més reptes correctament durant el confinament!\nCanteu i balleu amb nosaltres?\nLa comunitat educativa de l’ieBS ens hem posat de gala amb les nostres dots artístiques. Volem compartir amb vosaltres una mica de cant i xerinola… Perquè si no es pot ballar, no és el nostre confinament!\nEns arriba un missatge… atenció!\nHem rebut un missatge d’en Robòtik… sembla ser que necessita ajuda… Pareu atenció!\nS’allarga el tancament de les escoles\nD’acord amb l’allargament de la durada de l’Estat d’alarma, us comuniquem que NO TENIM DATA DE TORNADA al centre. L’INSTITUT-ESCOLA CONTINUARÀ TANCAT FINS A NOU AVÍS. En els propers dies ens comunicarem amb vosaltres per definir com es farà la continuïtat del curs escolar. Us recomanem que visiteu freqüentment aquesta pàgina web per a les propostes d’activitats i per a nova informació.\nUn missatge des del cor\nActivitats i consells per al confinament\nBenvolgudes i benvolguts alumnes i famílies de l’IE Baldomer Solà:\nEls mestres, les mestres i professores, us han preparat un recull d’activitats digitals que podeu fer aquests dies tant llargs a casa. Podeu accedir a totes les activitats clicant aquí\nA banda de les activitats digitals, també us recomanem que:\nEls més petits, puguin jugar una estona sols i altres amb la família, i que disposin de material adequat per fer-ho: Construccions, objectes o robes per disfressar-se, altres materials per experimentar, etc. També és recomanable que treballin la comunicació: llegint contes o escoltant-los, mirar webs de contes que trobareu als recursos. I no oblideu la part artística i creativa fent activitats com dibuix, collage, etc.\nEls més grans, també és important que puguin tenir estones de joc, a banda és molt bo que puguin llegir cada dia una estona, fer alguna de les activitats que els han preparat els docents, que facin activitats amb família com cuinar, jugar a jocs de taula, etc. Informar-se i mirar les notícies per saber com evoluciona el Coronavirus 19 i quines mesures cal seguir en cada moment.\nÉs molt important que seguiu una rutina, marcar horaris per cada cosa, menjar saludable i fer activitats de moviment a casa, per cremar energia i descansar millor.\nAgenda de l’ieBS


Ja estan aquí els grans musicals! | Cultura | EL PAÍS Catalunya\n'Fama' s'estrena a Barcelona aquest 8 d'octubre. Massimiliano Minocri\nBarcelona 7 OCT 2021 - 09:27\tCEST\n'Monstres', de Joan Fontcuberta. Can Framis\nEl fotògraf Joan Fontcuberta (Barcelona, 66 anys) acostuma a jugar amb allò real i allò irreal. En una de les seves últimes obres ha aconseguit que quatre personatges poderosos de l'esfera política, Donald Trump, Silvio Berlusconi, Dominique Strauss-Kahn o el rei emèrit Joan Carles I, visquin un orgasme en públic mentre fan un dels seus discursos. L'obra es pot veure per primer cop a Espanya en l'exposició Monstres, una mostra que s’aventura per una sèrie de conflictes i violències del nostre temps sempre intentant salvar, però, allò que encara ens fa humans. Fins al 23/01/ 2022. Museu Can Framis. Barcelona\nTorna la fira d'art contemporani de Barcelona Swab, un projecte independent que va néixer el 2006 com a plataforma d’experimentació de propostes artístiques emergents. Hi participen una cinquantena de galeries de tot el món, des d'una selecció de galeries nacionals i internacionals establertes amb una trajectòria notable en el circuit artístic contemporani fins a una selecció d'espais amb menys de cinc anys de trajectòria. A més, aquest 2021 posa el focus d’atenció a Europa de l’Est amb galeries emergents d’aquest context, que presentaran les propostes més fresques definint l’escena artística del seu context. I per acabar, hi trobareu dotze espais independents i gestionats per artistes que comparteixen l’experimentació com a denominador comú. Del 7 al 10 d'octubre, Pavelló Italià. Plaça de Carles Buïgas, 8, Barcelona.\nDesprés d'11 anys a Londres, quatre a Broadway i tres a Madrid, aquest divendres s'estrena a Barcelona Billy Elliiot, el musical, la història del nen que volia ballar. Amb musica d'Elton John i llibret de Lee Hall, els nens són els autèntics protagonistes d'aquesta història. Formats i seleccionats a l'Escola Billy Eliott Coco Comín, creada específicament per a aquest musical, s'han convertit en autèntics cracks no només de la dansa clàssica, sinó del calqué, del cant... A paritr del 9 d'octubre. Teatre Victòria. Paral·lel, 67. Barcelona.\nConcebut i desenvolupat per David De Silva, aquest musical segueix a l'última classe de la cèlebre High School for the Performing Arts de Nova York des de la seva admissió en 1980 fins a la seva graduació el 1984. Totes les lluites, pors i triomfs, des del prejudici fins a l'abús de substàncies, es representen amb un enfocament nítid, mentre els joves artistes naveguen pels mons de la música, el teatre i la dansa. A partir del 8 d'octubre. Teatre Apolo. Paral·lel, 59. Barcelona.\nÉs un dels festivals de blues de referència, la primera edició es va fer el 1988 i segueix al peu del canó.Un cels concerts més especials serà el d'homenatge a Amadeu Casas, referent del blues català, que va morir el desembre del 2020. La seva filla Erxart Casas, els seus músics i alguns dels seus amics presentaran un repertori original, que passa per poemes musicats d’en Carles Fages de Climent, per discos com el Matèria Orgànica, l’Estrictament personal o Set. A més, encara teniu altres actuacions com Carlos Navarrete Quartet, Noa & The Hell Drinkers, Gaby Jogeix o Los Deltonos. A més, val la pena passejar per la ciutat per trobar-se les fotos de Jordi Vidal, que deixen petjada per tots els racons de les més de tres dècades del festival de blues. Fins al 10 d'octubre. Diferents espais de Cerdanyola.\nRaül Refree i Pedro Vian. Ideal\nL'Ideal, espai cultural dedicat a l'art immersiu, ofereix un concert en aliança amb Sonar amb els músics Raül Refree i Pedro Vian i l'artista visual Pedro Maia. Referents de l'electrònica experimental i el pop alternatiu que actuarant junts en un show immersiu extraordinari. Durant l'actuació, els assistents escoltaran música totalment inèdita, inspirada en el fluir de la naturalesa, la incertesa del futur i la importància del present. La idea neix d'unes composicions de Pedro Vian a les quals Raül acaba de donar forma amb improvisacions de piano preparat i òrgan positiu. Pedro Maia hi posarà un món paral·lel totalment nou. Dijous 7 i divendres 8. Ideal, Barcelona.


Mybed Ratchada Hotel Bangkok Tailàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n8/64 Junkasem Chatuchak, Ratchadaphisek, Bangkok, Tailàndia, 10900 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Mybed Ratchada Hotel?\n"A nice place and well located. Friendly staff. WiFi is confu..."\nNotable 7,8 (386 comentaris)\nNotable 7,1 (1332 comentaris)\nMés informació sobre Mybed Ratchada Hotel\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Mybed Ratchada Hotel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Bangkok. L'hotel és a 10.1 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Casa de Dhamma, Wat Lat Phrao, Centre Comercial Union.\nMybed Ratchada Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Bangkok. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, Zones públiques amb Wi-Fi, servei d'habitacions.\nMybed Ratchada Hotel té 41 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Mybed Ratchada Hotel.\nTots els tipus de viatgers (647)Viatger de Negocis (100)Parelles (213)Viatgers en solitari (249)Famílies amb infants petits (17)Famílies amb infants grans (10)Grups (58)\n529 comentaris autèntics


Melodia i ritme música àrab - EduCaixa\nLa melodia i el ritme en la música àrab\nPatrons rítmics. L'art de la improvisació.\nLa melodia i el ritme són els dos components indispensables de la música. La música àrab és diferent de la música occidental.\nA través de l’audició de música del Magrib i de breus audicions de patrons rítmics i escales, l’alumnat aprendrà a escoltar per descobrir en la música patrons rítmics, patrons melòdics, etc.\nLa música àrab l’introduirà en conceptes com ara ornament, escala o cromatisme, i li permetrà descobrir la importància de la improvisació i les similituds de la música àrab amb el flamenc.\n· Aprendre a imitar i reconèixer diversos patrons rítmics.\n· Identificar els conceptes d’escala, cromatisme i ornamentació.\n· Apreciar les similituds entre la música àrab i la música flamenca.\nCompetència artística y cultural.\nL’alumnat del segon cicle de primària pot experimentar amb els patrons rítmics repetint diferents patrons per aprendre a distingir-los. També pot jugar a inventar nous patrons rítmics. Els alumnes de l’últim cicle de primària poden fer activitats per identificar els patrons rítmics de les audicions als esquemes escrits en partitures, per reforçar continguts com ara la notació de la durada (negres, corxeres, negres amb punt).\nEls alumnes de l’últim cicle de primària també poden jugar, en grups de quatre, a barrejar els patrons rítmics presentats o a inventar-ne de nous. Cada alumne pot crear un patró rítmic amb un so diferent (amb sorolls fets amb la boca o colpejant algun objecte). Després d’una estona d’assaig, pot presentar la seva creació rítmica a la resta de la classe.\nL’alumnat de secundària pot treballar els conceptes d’altura del so relacionant els conceptes apresos en física sobre el so (ona sonora, freqüència, Hz) amb els conceptes que es presenten sobre les octaves i els diversos tipus d’escales. També poden treballar la improvisació rítmica en grups de quatre.\nart música interpretació musical cançons Magreb món àrab ritme


La teologia valenta de Francesc, en un llibre | Catalunya Religió\n- Un congrés de síntesi sobre el papa Francesc\n- “La intel·ligència pastoral connecta la vida i la reflexió”\n(Laura Mor –CR) La Càtedra de Teologia Pastoral Josep Pont i Gol aposta per una teologia provocativa, valenta, capaç d’abordar les qüestions difícils i d’obrir diàleg amb el món. Així es desprèn de la presentació del llibre Francesc, pastor i teòleg. Segons els seus promotors, la publicació és útil per “comprendre i valorar el pontificat del papa Francesc” i per “estar al corrent de tot el que el magisteri de l’Església està dient avui”.\nAquest dimecres s’ha presentat a l’Aula Magna de l’Ateneu Universitari Sant Pacià. El llibre recull les ponències del Congrés internacional ‘L’aportació del papa Francesc a la teologia i a la pastoral de l’Església’, celebrat a Barcelona el mes de novembre de 2019 i dedicat a l’anàlisi del pontificat del papa Francesc. Es tracta d’una edició de 414 pàgines i en català. Aviat també estarà disponible en castellà i italià.\nLa premonició d’un moment decisiu\n“El fil conductor del pensament del papa Francsc és lògic i evangèlic”, ha valorat Daniel Palau, director de la Càtedra Pont i Gol i coordinador del congrés. “El papa Francesc ha estat i és un bon mestre pel que fa al plantejament de les seves pròpies intuïcions i al desplegament dels seus arguments. Sap comunicar el que creu, capta aprofundidament la realitat que l’envolta i respon als neguits dels homes i dones del nostre temps”, ha dit.\nPalau ha descrit “una premonició compartida entre els assistents” durant el Congrés. I explica: “Vam percebre que ens trobàvem en un punt decisiu de la vida de la nostra Facultat i també de la nostra Església a Barcelona, a Catalunya, a Espanya, i a Europa”. En concret, ha dit que els “gestos, paraules i accions” de Francesc “inauguren un segon període de recepció del Concili Vaticà II”.\nPalau ha defensat la capacitat provocativa del llibre, que empeny el lector “a seguir fent la feina que fa tot bon pastor i de tot bon teòleg”. Això és “desxifrar què diu Déu a la vida” i “discernir com cal esdevenir testimonis de l’alegria de la fe”.\nEl director de la Càtedra Pont i Gol ha valorat que el llibre serà útil quan “des de les nostres realitats eclesials traduïm i continuem posant fil a l’agulla per tal de revifar els nostres projectes”. I per això ha defensat també una teologia que es plantegi “abordar les qüestions difícils del nostre temps amb valentia, transparència i amb el desig d’obrir i un sincer diàleg amb el món”.\nL’originalitat en Francesc\nLa professora Mar Galceran, coordinadora tècnica del Lloc de la Dona de les germanes Oblates ha explicat que els eixos transversals del compendi són també presents en la nova encíclica Fratelli tutti. I ha parlat de la “originalitat” del magisteri del Papa: “Francesc és original perquè retorna als orígens i a l’essència del cristianisme”.\nGalceran ha reconegut que en la vida cristiana “de vegades ens hem engreixat amb coses supèrflues i que no ens calen”. I ha descrit l’essència d’aquest retorn: “Una vida evangèlica és senzillesa, sobrietat, misericòrdia, proximitat, cura i atenció a totes les persones que estan en els marges de l’existència”.\nPer a la professora, el Papa té “una visió polièdrica de la veritat”, aposta pel diàleg, trenca prejudicis i posa l’accent en allò que uneix a les persones i no en allò que les separa. En valora la capacitat de “transcendir la realitat” cap a “una realitat infinitament amorosa”. Considera que Francesc practica una teologia en context, gens especulativa: “Fa una teologia pastoral, reflexió i acció alhora”, ha dit.\n“El papa Francesc defuig dels moralismes”, ha apuntat Galceran. Els titlla de “font de discriminació, d’exclusió” i creu que “donen peu a confrontacions, a supremacismes”. Per contrast, “com a bon jesuïta, apel·la al discerniment de la pròpia consciència, per damunt de qualsevol moralisme”. Un pas que Galceran considera molt més exigent.\nLa Fratelli tutti en context de pandèmia\nMar Galceran ha anotat com a elements força de la Fratelli tutti el context de la pandèmia: “És una clara invitació a plantejar-se què és l’essencial de la vida”. A la Fratelli tutti el papa desplaça “el centre d’aquesta civilització tècnico-industrial, individualista, egocèntrica, cap a un model de civilització solidària i de cura mútua”.\nGalceran ha subratllat la “confiança radical amb l’ésser humà” que passa per “tocar la realitat de l’altre”. El papa assenyala que “la pandèmia ha posat en evidència i amb cruesa que no teníem un projecte comú d’humanitat”. I ha conclòs que Francesc a “la Fratelli tutti fa un elogi clar a la fragilitat i la vulnerabilitat” també una crida a la tendresa i la proximitat per “salvar el món”.\nEl salt a la mirada universal\nEl degà de la Facultat de Teologia de Catalunya, Joan Torra, s’ha preguntat què afegeix la papa Francesc a la Fratelli tutti respecte el congrés celebrat el 2019. Mirant els títols del recull de ponències i de la nova encíclica, Torra ha afirmat que hi afegeix “el tutti, la universalitat”. “El salt meravellós, a la mirada universal”.\nTorra ha assenyalat el convenciment de Francesc que “l’Església és sinodal”. Com a exemple: “No són les conferències episcopals que citen el papa, a això ja hi estem acostumats; és el papa que cita les conferències episcopals”. I ho fa en categoria d’encíclica. Torra ha valorat que si el llibre hagués sortit abans “estic convençudíssim que hi hauria estat citat aquí”. Ha recordat que el congrés va aprofundir també en temes com la sinodalitat, la misericòrdia samaritana, l’acostament al marginat, l’alegria, el diàleg de les religions i la pau.\nTorra ha demanat “llegir tots dos llibres”. El recull de ponències, “per entendre tot el que ha fet en set anys de magisteri el papa Francesc, pastor i teòleg”; i la Fratelli tutti, per “afegir-hi aquest salt descomunal a la universalitat”. I a les crítiques de si “el papa Francesc no és un gran teòleg, però sí un gran pastor”, Torra diu que amb la Fratelli tutti “redimensiona la Teologia del segle XXI”.\nEl rector de l’Ateneu Sant Pacià, Armand Puig, ha dit que en el llibre es veu “el projecte d’un papa que té un carisma i que té una profecia”. Així ha apuntat que “no només descriu pensaments, sinó que hi ha un punt de comprensió profunda”. Això es dona, ha justificat, perquè bona part dels ponents són col·laboradors directes del papa.\nNo es pot separar teologia de pastoral\nPer a Armand Puig no es tracta de “dir si és més pastor o és més teòleg”, sinó perquè “des del començament fa teologia des de la vida i fa pastoral des de la teologia”. “No és un pastoralista, és un teòleg pastoral”. Un fet que situa el papa com a personatge significatiu també “per a no creients, que se senten representats pel que ell diu i fa”.\n“No podem separar teologia de pastoral i això és bo que ho escoltin tots els capellans i tots els agents de pastoral”, hi ha afegit Joan Josep Omella. Separar una de l’altre “és un error”. El cardenal i arquebisbe de Barcelona ha recordat que Francesc “com a bon jesuïta” contempla el naixement de Jesucrist”. En aquest temps de Nadal s’ha fixat en aquesta “contemplació de la perifèria” amb un nen que “neix en extrema pobresa, en la perifèria de Betlem”.\nOmella, que acabava de presentar el darrer informe de Càritas Barcelona just abans de la presentació del llibre, ha dit que “les coses naturals i les sobrenaturals estan unides per sempre: Déu i l’home”. I que “per això trobem a Déu en el pobre”.\nPodeu recuperar la presentació del llibre a continuació:\nPapa Francesc, pontificat, llibre, Teologia, Ateneu Sant Pacià, Càtedra Pont i Gol, Daniel Palau, Mar Galceran, Joan Torra, Armand Puig, Joan Josep Omella, congrés, actes, Barcelona, Pensament, Comunicació, Papa Francesc, Bones notícies


El Govern afirma que hi ha dues companyies que volen operar a la Seu\nL’executiu almenys ha mantingut converses amb Air Nostrum, Vueling i Air Europa\nUn tècnic de l'aeroport de la Seu-Andorra.\nActualitzada 23/06/2020 a les 07:31\nHi ha dues companyies que estan interessades a operar vols des de la Seu d’Urgell per tal de portar turistes a Andorra. Així ho va confirmar el ministre de la Presidència, d’Economia i Empresa, Jordi Gallardo, en la presentació de la campanya per tal de fomentar el consum intern presentada ahir. En aquest sentit, Gallardo va afirmar que “hi ha dues companyies que volen realitzar vols a l’aeroport d’Andorra-la Seu d’Urgell”. Sobre la procedència de les diferents aerolínies, el ministre va comentar que “n’hi ha una que és francesa i una altra que és espanyola”. Segons ha pogut saber el Diari, el Govern hauria parlat amb Air Nostrum, Vueling i Air Europa, però no s’ha pogut confirmar amb quina estan les negociacions més avançades.\nAmb relació a com havien arribat aquests contactes, el ministre d’Economia va dir que “una d’aquestes companyies va contactar amb nosaltres, directament, quan va sortir publicat que el sistema d’aterratge per GPS ja estava funcionant plenament. Pel que fa a l’altra, que és espanyola, hi vam contactar nosaltres, en el marc de les diferents gestions que estem portant a terme per tal de poder treure el màxim rendiment de la infraestructura”. El ministre va afegir que “les dues companyies han vist possibilitats”.\nEn aquest sentit, Gallardo va recordar que “tenim un conveni amb la Generalitat, que ens permet participar en les diferents decisions que es prenen entorn a l’aeroport a través de la comissió mixta de gestió”. No obstant això, el ministre va dir que “aquestes són les companyies amb qui hem pogut contactar des d’Andorra, però hem de tenir en compte que la part catalana i espanyola de la gestió també ha fet feina i ha fet les seves gestions per tal de poder potenciar la infraestructura.\nCal recordar que la setmana passada Joan Viladomat, president de Grandvalira, va posar sobre la taula la possibilitat que arribessin turistes al Principat aquesta temporada d’hivern utilitzant l’estació aeroportuària de la Seu. En aquest sentit, el titular de la cartera d’Economia no va voler posar dates, però va dir que “s’està treballant per tal que pugui estar disponible aquesta temporada”. No obstant això, el ministre va recordar que “l’aeroport d’Andorra-la Seu d’Urgell és una inversió estratègica i de país, i que cal la implicació tant del sector públic com del privat per tal de treure-li el màxim rendiment. El que hem de fer és sumar esforços tots els actors implicats per poder potenciar al màxim la infraestructura”. Així doncs, va recordar que l’Empresa Familiar Andorrana estava plenament implicada en el desenvolupament de les possibilitats de l’aeroport.


L’APDCAT fa una crida a aplicar l’ètica en el desenvolupament d’aplicacions d’intel·ligència artificial en el marc del Mobile World Congress. Autoritat Catalana de Protecció de Dades\nL’APDCAT fa una crida a aplicar l’ètica en el desenvolupament d’aplicacions d’intel·ligència artificial en el marc del Mobile World Congress\nL’Autoritat Catalana de Protecció de Dades (APDCAT) ha fet una crida aquest dimarts, en el marc de la celebració de l’esdeveniment Four Years From Now (4YFN), al Mobile World Congress (MWC), per promoure una mirada ètica en el desenvolupament d’aplicacions d’intel·ligència artificial (IA), i evitar que aquesta tecnologia, cada cop més present, comporti conseqüències perjudicials per a les persones.\nEn aquest sentit, l’APDCAT ha organitzat la sessió ‘Intel·ligència artificial. Una mirada ètica’, al MWC en què s’han analitzat els reptes de la implantació de tecnologies d’IA, i s’han posat de relleu alguns dels perills que aquesta tecnologia pot representar: la discriminació, els usos inadequats del reconeixement facial, i les pràctiques poc ètiques en el comerç electrònic, entre d’altres.\nLa directora de l’APDCAT, Meritxell Borràs i Solé, ha estat l’encarregada d’obrir la sessió, que ha comptat amb la participació de Ricardo Baeza, director de Recerca a l’Institut d’IA Experiencial de Northeastern University, Silicon Valley, i membre del DATA Lab del Khoury College of Computer Sciences, així com d’altres persones expertes en la matèria.\nLa jornada ha servit per abordar l'estat d’aquesta tecnologia, conèixer les normatives corresponents, les diferències culturals i els biaixos cognitius, i també per debatre què pot fer la societat per afrontar aquests reptes en un futur proper.\nDurant la seva intervenció, Borràs ha parlat de les oportunitats i també dels riscos que comporten els sistemes i aplicacions d’intel·ligència artificial, que en l’última dècada s’han popularitzat a la societat. Per a Borràs, “no podem apreciar el seu impacte ni els riscos que amaga, perquè la IA transforma el món d'una manera sense precedents”. L’objectiu, entre altres coses, és evitar els biaixos que poden sorgir amb el disseny dels algoritmes, que poden influenciar-nos o discriminar-nos, l’ús indiscriminat de videovigilància massiva amb reconeixement facial i el control del comportament social.\nLa directora de l’APDCAT ha afegit que des del punt de vista tècnic, cal millorar la tecnologia disponible pel que fa a la transparència i la fiabilitat. També ha apuntat la necessitat de disposar de mecanismes legals que garanteixin als ciutadans la protecció dels seus drets.\nEl més urgent, però, és “mantenir una visió crítica de la IA”, que qüestioni el funcionament dels sistemes per trobar aquells elements que tinguin un impacte negatiu en les persones que no són evidents des del punt de vista tècnic. “Cal, doncs, incorporar l’ètica a la IA, i en el procés hem de ser exigents, més enllà de proposar codis ètics”, ha conclòs Borràs.\nEls desafiaments ètics de la intel·ligència artificial\nD'altra banda, Ricardo Baeza-Yates ha centrat la intervenció en els desafiaments ètics de la intel·ligència artificial. Concretament, n'ha esmentat cinc: la discriminació, la frenologia, el comerç digital injust, els models que no entenen la semàntica i l'ús indiscriminat de recursos computacionals. Baeza-Yates ha destacat tres tipus de biaixos: els de les dades, els del mateix algorisme, que de vegades amplifica el de les dades, i els de la interacció entre el sistema i els seus usuaris, que són una combinació de biaixos algorísmics i cognitius.\nAixí mateix, ha parlat dels desafiaments a abordar en aquest àmbit, com els principis que ha de complir el programari, les diferències culturals, la normativa i els biaixos cognitius individuals.\nBaeza-Yates ha assegurat que a més de les preguntes ètiques que una empresa s'ha de fer abans de llançar un producte o servei, cal fer altres preguntes relacionades: si tenen la deguda competència política i tècnica, si han fet una anàlisi tècnica minuciosa i si han ponderat els possibles impactes individuals i socials.\nSobre el que pot fer la societat per afrontar aquests reptes, Baeza-Yates ha insistit en la IA responsable, que “implica un procés que involucra des del començament tots els actors del disseny, implementació i ús d'un programari”. Són, ha dit, “els que conformaran un equip multidisciplinari, des dels experts en el problema que cal resoldre fins als informàtics”.\nL’Autoritat Catalana de Protecció de Dades ha organitzat la sessió ‘Intel·ligència artificial. Una mirada ètica’ al Four Years From Now, en el marc del Mobile World Congress, per debatre sobre els reptes a l’hora d’implementar tecnologies d’IA per evitar la discriminació o la manipulació de les persones