Nombre d'entrades: 122\nIV Escola d'Estiu de l'Institut de Ciències de l'Espai: Intel·ligència Artificial per a l'Astronomia\nTorna l'escola d'estiu de l'Institut de Ciències de l'Espai! El tema de la IV Escola d'Estiu de l'institut serà la Intel·ligència Artificial en Astronomia.\nPots trobar tota la informació sobre el programa i els docents aquí.\nL'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) és una institució a l'avantguarda de la recerca científica i tecnològica amb la missió de contribuir a l'avanç general dels estudis del Cosmos.\nL'astronomia i l'astrofísica estan experimentant una ràpida evolució cap a la ciència basada en dades. Els cartografiats astronòmics a gran escala i les simulacions digitals estan generant grans quantitats de conjunts de dades que requereixen el desenvolupament de noves tècniques per a la seva anàlisi. Tant la complexitat com la magnitud d'aquests conjunts de dades, i sovint la necessitat de combinar fonts heterogènies de dades, situen els mètodes d'aprenentatge automàtic com una eina central, present i futura, per al descobriment científic en astronomia.\nEl programa de la IV Escola d'Estiu de l'Institut de Ciències de l'Espai se centrarà en els mètodes d'intel·ligència artificial (IA) per a la recerca astronòmica, amb especial èmfasi en les xarxes neuronals per a la classificació d'imatges, el processament del llenguatge natural i les xarxes neuronals gràfiques. Els temes cobriran els conceptes matemàtics, així com el desenvolupament d'eines i aplicacions de programari. Hi haurà conferències i activitats pràctiques.\nL'Institut de Ciències de l'Espai acollirà a uns 40 estudiants de Màster i Doctorat a l'Escola d'Estiu en la qual ampliaran els seus coneixements sobre aquest apassionant camp i entraran en contacte amb grups de recerca que treballen en l'Institut en aquest i altres camps. Les sol·licituds de joves postdoctorats també són benvingudes.\n◉ Les inscripcions estaran obertes des del 20/05/2021 fins el 20/06/2021\n◉ Els participants seleccionats seran notificats abans del 30/06/2021\n◉ L'escola estarà oberta des del 12/07/2021 fins el 16/07/2021\nLa inscripció està oberta!\nLa col·laboració DES (Dark Energy Survey o cartografiat de l'energia fosca) ha creat els mapes de la distribució espacial de la matèria més grans de la història.\nAquests mapes localitzen tant la matèria ordinària com la matèria fosca de l'univers fins a una distància de 7.000 milions d'anys-llum.\nEls resultats de la seva anàlisi, que inclouen els primers tres anys de dades del projecte, són consistents amb les prediccions del model estàndard de la cosmologia.\nNo obstant això, segueix havent-hi indicis, tant de DES com d'altres experiments, que la distribució de matèria en l'univers actual és més uniforme, en un petit percentatge, del que la teoria prediu.\nInvestigadors del Centro de Investigaciones Energéticas, MedioAmbientales y Tecnológicas (CIEMAT), l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC), l'Institut de Física d'Altes Energies (IFAE) i l’Instituto de Física Teórica (UAM-CSIC) han tingut una participació destacada en l'obtenció d'aquests resultats.\nBarcelona / Madrid 27 de maig de 2021\nEls nous resultats del Dark Energy Survey utilitzen la mostra de galàxies més gran mai analitzada en cosmologia, i cobreixen una enorme regió del cel per produir les mesures de la composició i del creixement de l'univers més precises de la història. Investigadors de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) formen part de l'equip científic, que ha determinat que la manera en què la matèria es distribueix a l'espai és consistent amb les prediccions del model cosmològic estàndard.\nAl llarg de sis anys, DES va observar 5.000 graus quadrats -gairebé un vuitè de l'esfera celeste- en 758 nits, catalogant centenars de milions d'objectes. Els resultats que avui es fan públics s'han obtingut de les dades preses durant els tres primers anys del projecte -226 000 000 galàxies observades en 345 nits, de les quals 100 milions es fan servir en els estudis de cosmologia- per crear els més grans i més precisos mapes mai construïts de la distribució de matèria en l'univers recent.\nCom que DES estudia tant galàxies properes com aquelles que estan a milers de milions d'anys llum de nosaltres, els seus mapes proporcionen una imatge panoràmica a gran escala de l'univers i, alhora, una pel·lícula de com ha evolucionat aquesta estructura al llarg dels últims 7.000 milions d'anys.\nPer posar a prova el model actual de l'univers, els científics de DES han comparat els seus resultats amb les mesures realitzades per l'observatori espacial Planck, de l'Agència Espacial Europea (ESA). Planck va utilitzar els senyals lluminosos coneguts com la radiació de fons de microones per observar l'univers jove, tan sols uns 380.000 anys després del Big Bang. Les dades de Planck ofereixen una visió molt precisa de com era l'univers fa 13.000 milions d'anys, i el model cosmològic estàndard prediu com hauria d'haver evolucionat la distribució de la matèria fosca (i la matèria ordinària) fins a l'actualitat. Si les observacions de DES no s'ajusten a aquesta predicció, és molt possible que hi hagi aspectes de l'univers que no s'hagin entès encara. Tot i que els resultats publicats són consistents amb la predicció, segueix havent-hi indicis, tant en DES com en altres experiments previs, que la matèria en l'univers actual es distribueix, en un petit percentatge, de manera més uniforme del predit, una troballa intrigant que mereix més investigació.\nLa matèria ordinària constitueix tan sols un 5% de l'univers. L'energia fosca, que segons els cosmòlegs produeix l'expansió accelerada de l'univers, contrarestant la força de la gravetat, en comprèn un 70%. El 25% restant és matèria fosca, la influència gravitatòria de la qual manté les galàxies unides. Tant la matèria fosca com l'energia fosca romanen invisibles i misterioses, però DES tracta de revelar-ne la naturalesa estudiant com la competició entre les dues dóna forma a l'estructura a gran escala de l'univers al llarg de la història còsmica.\n"DES ha aconseguit mesurar les propietats de l'energia fosca a un nivell de precisió que rivalitza amb l'obtingut mitjançant l'estudi de la radiació de fons de microones i, a més, el complementa", diu Ignacio Sevilla, científic titular de l'CIEMAT. "És emocionant haver aconseguit una de les mesures més precises mai obtingudes de les propietats fonamentals de l'univers".\nDES ha fotografiat el cel nocturn utilitzant la Dark Energy Camera (DECam), de 570 megapíxels, instal·lada al telescopi Víctor Manuel Blanco de 4 m de diàmetre, situat a l'Observatori Interamericà de Cerro Tololo, a Xile. DECam, una de les càmeres digitals més potents de món, es va dissenyar específicament per a DES i va ser assemblada i verificada a Fermilab (Estats Units). En el procés de disseny, construcció, verificació i instal·lació de DECam hi va haver una important contribució espanyola.\n"El desafiament va ser d'una complexitat sense precedents, va involucrar a un equip multidisciplinari de centenars de persones, una inversió en milions d'hores en superordinadors i va necessitar del desenvolupament de tècniques que marcaran el futur de camp en gairebé tots els aspectes de l'anàlisi", comenta Martín Crocce, investigador de l'ICE que co-lidera el grup d'estructura a gran escala de la col·laboració internacional DES. "Entrem en una nova era de la nostra comprensió global de l'univers, amb observacions directes que van des de l'univers jove, amb 380.000 anys, fins a l'univers recent 13 mil milions d'anys més tard".\nPer quantificar la distribució de la matèria fosca i l'efecte de l'energia fosca, DES es basa principalment en dos fenòmens físics. En primer lloc, que a escales molt grans les galàxies no es distribueixen per l'espai de manera uniforme, sinó que més aviat formen una estructura en forma de teranyina a conseqüència de l'atracció gravitatòria de la matèria fosca. DES ha mesurat com aquesta teranyina còsmica ha evolucionat al llarg de la història de l'univers. L'agrupament de galàxies que formen la teranyina còsmica, al seu torn, revela les regions que contenen una densitat més alta de matèria fosca. En segon lloc, DES detecta l'empremta de la matèria fosca mitjançant l'efecte de lent gravitacional feble. Quan una galàxia llunyana emet llum, la trajectòria dels fotons que la componen es pertorba per l'efecte gravitacional que exerceix la distribució de masses que es troben al llarg del seu camí. Com a conseqüència, quan observem aquesta galàxia, la seva forma és lleugeríssimament diferent de l'original, i el patró d'aquestes distorsions depèn de la quantitat i de la distribució de matèria al llarg de la trajectòria de la llum.\n"Analitzant les subtils distorsions dels nostres 100 milions de galàxies, DES ha estat capaç de traçar la distribució de matèria que les produeix", explica Marc Gatti, investigador predoctoral a l'IFAE (ara a la Universitat de Pennsylvania) i que ha co-liderat el grup que elabora els mapes de matèria. "Aquests són els mapes de matèria més grans mai creats, cobreixen un vuitè del cel i mostren, sobretot, la matèria fosca, que no emet llum i no es pot detectar mitjançant els mètodes tradicionals". Aquesta anàlisi ha estat en part possible gràcies a noves tècniques de modelització de mapes de gran camp i grans simulacions realitzades per grups espanyols i distribuïdes en una nova plataforma de Big Data (CosmoHub), albergada al Port d'Informació Científica (PIC), un centre de dades de CIEMAT i IFAE.\nAnalitzar l'enorme quantitat de dades recollida per DES ha estat una tasca formidable. L'equip va començar analitzant el primer any de dades, i els resultats es van fer públics el 2017. Aquest procés va preparar als investigadors per utilitzar tècniques més sofisticades en conjunts de dades grans, el que inclou la mostra de galàxies més gran mai utilitzada per estudiar l'efecte de lent gravitacional feble.\nPer exemple, calcular el desplaçament al roig d'una galàxia - el canvi en la longitud d'ona de la seva llum a causa de l'expansió de l'univers - és un pas important per mesurar el canvi, tant en la distribució espacial de les galàxies com en l'efecte de lent gravitacional feble, al llarg de la història còsmica. "Un punt clau ha estat el desenvolupament de noves metodologies per a mesurar el desplaçament cap al roig dels 100 milions de galàxies, directament relacionat amb les seves distàncies, cosa que permet produir un mapa en 3D de l'univers", apunta Giulia Giannini, investigadora predoctoral en l'IFAE i una de les responsables d'aquestes mesures. "S'han combinat diversos mètodes independents aplicant avançades tècniques estadístiques, més sofisticades i precises, per caracteritzar la relació entre colors i posicions de galàxies i els seus desplaçaments al roig amb l'exactitud més gran possible, una cosa fonamental per obtenir resultats no esbiaixats".\nAquest i altres avenços, tant en les mesures com en la descripció teòrica de les observacions, es van unir a un augment en la quantitat de dades d'un factor 3 pel que fa al primer any, per permetre a l'equip determinar la densitat i uniformitat de l'univers amb una precisió sense precedents.\n"Aquestes mesures tan precises són el resultat d'una anàlisi que es porta a terme amb molta cura en tots els seus punts, des de la presa de dades en el telescopi fins al càlcul dels resultats finals. Entre molts altres factors, hem corregit l'impacte d'elements externs, com estrelles o efectes atmosfèrics, en les nostres dades. " diu Martín Rodríguez Monroy, investigador predoctoral al CIEMAT, i un dels responsables de la mesura de la distribució espacial de galàxies properes. "És una gran satisfacció veure com tot l'esforç es tradueix en uns resultats tan precisos i robustos".\nJuntament amb l'anàlisi dels senyals de l'efecte de lent gravitacional feble, DES també mesura altres indicadors que restringeixen el model cosmològic de maneres independents: la distribució de galàxies a escales molt grans (les oscil·lacions acústiques dels barions), la quantitat de cúmuls de galàxies massius i les mesures d'alta precisió de la brillantor i desplaçament al roig de les supernoves de tipus Ia. Aquestes mesures addicionals es combinen amb l'anàlisi de l'efecte de lent gravitacional feble per proporcionar restriccions encara més exigents per al model estàndard cosmològic.\n"Les dades de DES són úniques perquè ens permeten posar a prova el model cosmològic estudiant fenòmens molt diferents", comenta Santiago Ávila, investigador postdoctoral de l'IFT i encarregat d'analitzar la relació entre les condicions inicials de l'univers i la distribució observada de galàxies. "Les escales més grans ens revelen unes ones sonores generades en l'univers primigeni (les oscil·lacions acústiques dels barions) i també com es van formar les primeres estructures a partir de fluctuacions quàntiques generades durant la inflació cosmològica"-afegeix.\nDES va acabar de realitzar les seves observacions del cel nocturn al 2019. Amb l'experiència adquirida en l'anàlisi de les dades que avui es presenta, l'equip està ara preparat per enfrontar-se al conjunt complet, que augmentarà al doble el nombre de galàxies utilitzades en els resultats que avui es fan públics. S'espera que de l'anàlisi final de DES s'extregui una visió encara més precisa de la matèria fosca i l'energia fosca de l'univers. A més, els mètodes desenvolupats per l'equip científic de DES han obert el camí per a futurs cartografiats que indagaran de manera encara més profunda els misteris del cosmos.\nEls resultats de DES es presenten en un seminari científic el 27 de maig de 2021 a les 17:30 hora de Barcelona, que es pot seguir-se mitjançant l'aplicació zoom aquí. Els 30 articles científics que els exposen estaran disponibles després del seminari en el següent enllaç i es descriuen en el següent vídeo.\nEl Dark Energy Survey és una col·laboració de més de 400 científics de 25 institucions en set països. Per a més informació sobre el projecte, visiteu la pàgina web de l'experiment: https://www.darkenergysurvey.org/es/\nEspanya va ser el primer grup internacional a unir-se als Estats Units per fundar, el 2005, el projecte DES i participa a través de tres institucions, dues d'elles a Barcelona (l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC), i l'Institut de Física d'Altes Energies, IFAE) i una a Madrid (el Centro de Investigaciones Energéticas, MedioAmbientales y Tecnológicas (CIEMAT), a més d’investigadors de l’Instituto de Física Teorica, IFT (CSIC-UAM).\nEls investigadors i investigadores de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) involucrats en el projecte DES són Martin Crocce, Enrique Gaztañaga, Francisco J. Castander, Pablo Fosalba i Isaac Tutusaus. També van participar Anna Porredon, Andrea Pocino Yuste i Alex Alarcon-Gonzalez que van realitzar les seves tesis doctorals a l'ICE.\nDr. Ramon Miquel, Director de l’IFAE i Professor d’Investigació ICREA, ramon.miquel@ifae.es Giulia Giannini, Investigadora Predoctoral IFAE, ggiannini@ifae.es\nDr. Marco Gatti, Investigador Predoctoral IFAE, mgatti@ifae.es (ara Investigador Postdoctoral a la Universitat de Pennsylvania).\nDr. Enrique Gaztañaga, Professor d’Investigació CSIC, gazta@ice.csic.es\nDr. Martín Crocce, Investigador Distingit ICE-IEEC/CSIC, crocce@ice.csic.es\nDr. Eusebio Sánchez, Investigador Científic CIEMAT, eusebio.sanchez@ciemat.es Dr. Ignacio Sevilla, Científic Titular CIEMAT, ignacio.sevilla@ciemat.es\nMartín Rodríguez Monroy, Investigador Predoctoral CIEMAT, martin.rodriguez@ciemat.es\nDr. Juan García-Bellido, Catedràtic de Física Teòrica UAM a l’IFT, juan.garciabellido@uam.es Dr. Santiago Ávila, Marie Curie Fellow a l’IFT-UAM/CSIC, santiago.avila@uam.es\nL'instrument DESI superposat a la imatge de la galàxia d'Andròmeda (M31)\nL’inici de DESI es produeix després d'un període de proves que ha batut rècords en el nombre d'objectes observats\nLa col·laboració internacional, que compta amb una important participació espanyola, té com a objectiu la construcció d'un mapa 3D de l'univers que desentranyi la natura de la misteriosa energia fosca\nBarcelona / Madrid, 17 de maig de 2021\nAvui comença oficialment una investigació de cinc anys per cartografiar l'univers i revelar els misteris de l'energia fosca amb l'Instrument Espectroscòpic per a l'Energia Fosca (DESI, per les sigles en anglès). Investigadors i investigadores de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) han contribuït a fer possible la implementació d'aquest instrument, situat a l'Observatori Nacional de Kitt Peak (prop de Tucson, Arizona, Estats Units), que capturarà i estudiarà la llum de desenes de milions de galàxies i d’altres objectes distants de l'Univers.\nEnregistrar la llum d'uns 30 milions de galàxies ajudarà els científics del projecte DESI a construir un mapa de l'Univers en 3D amb un detall sense precedents. Les dades els permetran entendre millor la força de gravetat repulsiva associada amb l'energia fosca que produeix l'acceleració de l'expansió de l'Univers en les enormes distàncies còsmiques.\n“DESI està començant la seva investigació, que abasta una gran fracció de l'univers. Això només és possible perquè hem construït un instrument molt complex que ens permet observar de manera molt eficient", segons l'investigador de l'ICE Francisco J. Castander. "DESI és capaç de registrar simultàniament la llum de milers d'objectes a través de fibres d'un diàmetre de poques micres i de portar-la als espectógrafos, on la llum es dispersa i es registra per a la seva posterior anàlisi", afegeix F.J. Castander de l’ICE.\n"DESI ens permetrà observar deu vegades més galàxies que els cartografiats anteriors i estudiar l'evolució de l'Univers des de fa 11 milions d'anys fins a l'actualitat", va explicar Héctor Gil Marín, investigador de l'Institut de Ciències del Cosmos de la Universitat de Barcelona (ICCUB) i de l'Institut d'Estudis Espacials de Catalunya (IEEC), que codirigeix la primera anàlisi dels mapes de galàxies. El telescopi DESI recull llum, o espectres, de galàxies i quàsars, el que permet mesurar la seva velocitat de recessió. "Sabem que com més lluny de nosaltres és l'objecte, més gran és la seva velocitat de recessió, el que ens permet construir un mapa de l’Univers en 3D", va explicar Gil Marín.\n"DESI és el pioner d'una nova generació d'instruments a tot el món que estudiaran l'energia fosca des de diferents angles", va dir Andreu Font Ribera, cosmòleg de l'Institut de Física d'Altes Energies (IFAE) que codirigeix la primera anàlisi dels quàsars més distants. L'investigador afegeix que el programa científic permetrà abordar amb precisió dues preguntes principals: què és l'energia fosca; i el grau en què la força de la gravetat segueix les lleis de la relativitat general, que formen la base de la nostra comprensió del cosmos.\n"Ha portat deu anys d'esforç avançar des del disseny de l'instrument fins aquest moment en que DESI comença a prendre unes dades que revolucionaran la nostra comprensió de l'Univers", diu Violeta González Pérez, científica a la Universitat Autònoma de Madrid, que és una de les coordinadores del desenvolupament de simulacions computacionals de les observacions de DESI.\nL'inici formal del cartografiat DESI es produeix després d'un període de proves de quatre mesos de durada, durant el qual la instrumentació ha capturat fins a quatre millions d'espectres de galàxies - més que la suma de tots els cartografiats espectroscòpics anteriors.L'instrument DESI està instal·lat al renovat telescopi de quatre metres, Nicholas U. Mayall, de l'Observatori Nacional de Kitt Peak, pertanyent a la Fundació Nacional de Ciència dels Estats Units i administrat per NOIRLab. L'instrument inclou una nova òptica que augmenta el camp de visió del telescopi i 5.000 fibres òptiques controlades robòticament, capaces d’obtenir simultàniament espectres de 5.000 objectes astronòmics.\n"El que té d'especial DESI no és tant el telescopi com l'instrument", diu Otger Ballester, enginyer de l'IFAE que ha format part de l'equip que va desenvolupar les càmeres de guiatge, enfocament i alineació per a DESI, una de les contribucions espanyoles al projecte. De fet, l'instrument "pot recollir simultàniament llum de 5.000 objectes diferents i obtenir-ne els espectres en només 20 minuts", va dir Ballester. A mesura que el telescopi es mou a una nova posició de destinació, les fibres òptiques s'alineen per recollir la llum de les galàxies que es reflecteix en el mirall del telescopi. Des d'allà, la llum alimenta un banc d'espectrògrafs i càmeres CCD per al seu posterior processament i estudi. En una bona nit, DESI pot registrar espectres d'uns 150.000 objectes.\n“L'excel·lent capacitat de DESI per recol·lectar espectres també es deu al programari de l'instrument", diu Santiago Serrano, enginyer de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) i de l'Institut d'Estudis Espacials de Catalunya (IEEC), que ha desenvolupat part dels algorismes necessaris per guiar el telescopi. Serrano reconeix l'inestimable esforç de desenes de científics a Espanya i a arreu del món que han fet possible l'instrument i l'experiment.\nEls espectres recollits per DESI són els components de la llum, anàlegs als colors de l'arc de Sant Martí. Les seves característiques, que inclouen la longitud d'ona, donen informacions com ara la composició química dels objectes astronòmics observats o la seva distància i velocitat relatives.\nA mesura que l'Univers s'expandeix, les galàxies s'allunyen les unes de les altres i la seva llum es desplaça a longituds d'ona més llargues i vermelles. Com més distant és la galàxia, més gran és el desplaçament al vermell del seu espectre. En mesurar-ho, els investigadors de DESI crearan un mapa en 3D de l'Univers. S'espera que la distribució detallada de les galàxies al mapa incrementi el coneixement sobre la influència i la naturalesa de l'energia fosca.\n"Esbrinar les propietats de la misteriosa energia fosca és el principal objectiu de DESI", va dir Licia Verde, professora ICREA a l’ICCUB. "Sabem que en l'actualitat el 70% del contingut energètic de l'Univers està format per energia fosca, però sabem molt poc sobre les seves propietats".\n“L'energia fosca determina la taxa d'expansió de l'Univers”, explica Verde. “Mentre l'instrument DESI mira cap a l'espai i el temps”, diu, "podem observar simultàniament l'Univers a diferents èpoques i, en comparar-les, descobrir com evoluciona el contingut d'energia a mesura que l'Univers envelleix".\nDESI està finançada per les següents institucions: U.S. Department of Energy’s Office of Science; National Science Foundation de Estados Unidos; Division of Astronomical Sciences sota contracte amb el National Optical Astronomy Observatory; Science and Technologies Facilities Council del Regne Unit; Fundació Gordon and Betty Moore; Fundació Heising-Simons; French Alternative Energies and Atomic Energy Commission (CEA); Consejo Nacional de Ciencia y Tecnología de México; Ministerio de Ciencia, Innovación y Universidades d'Espanya i les institucions membres de DESI. Els científics de DESI se senten honrats que se'ls permeti dur a terme les investigacions astronòmiques en el lolkam Du'a (Kitt Peak, Arizona), una muntanya amb un particular significat per a la nació Tohono O’odham.\nParticipen a DESI el Centro de Investigaciones Energéticas, Medioambientales y Tecnológicas (CIEMAT), l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC), l'Institut d'Estudis Estudis Espacials de Catalunya (IEEC), l'Institut de Física d'Altes Energies (IFAE), l' Instituto de Física Teórica (IFT) de la Universidad Autónoma de Madrid (UAM) y CSIC, l'Instituto de Astrofísica de Andalucía (IAA), l'Instituto de Astrofísica de Canarias (IAC) y l'Institut de Ciències del Cosmos de la Universitat de Barcelona (ICCUB).\nEls investigadors de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) involucrats en l'experiment DESI són Benjamín Camacho, Ricard Casas, Francisco Javier Castander, Martín Crocce, Pablo Fosalba, Enrique Gaztañaga, Mar Mezcua, Santiago Serrano, Isaac Tutusaus y Cristian Nery Viglione.\nLa llista completa de les institucions participants i més informació sobre DESI està disponible a: https://www.desi.lbl.gov.\nL'ICE inicia un Projecte finançat pel Consell Europeu de Recerca: ERC IMAGINE\nL'any passat el Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) va obtenir set de les beques ERC Starting Grants que lliura anualment el Consell de Recerca Europeu (ERC). Aquests projectes estan inclosos en el pilar de Ciència Excel·lent del programa Horizon 2020 de la Unió Europea (UE).\nDaniele Viganò, investigador de l’Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC), va rebre una beca ERC Starting Grant per al projecte IMAGINE, que estudiarà camps magnètics en exoplanetes. El projecte va començar oficialment dissabte passat, dia 1 de maig.\nAquest projecte que està en marxa "se centra en els camps magnètics com a factor clau per a l'habitabilitat dels planetes rocosos, coma la Terra, i com a missatgers de la composició interna i dinàmica dels exoplanetes en general", explica el científic Daniele Viganò.\n"Combinant una formulació nova, estudis d’emissió d'ones de ràdio detectables i tècniques numèriques avançades adaptades d’un escenari on l'estrella de neutrons està magnetitzada, IMAGINE predirà els valors de camp magnètic per a diferents exoplanetes, comparant les propietats observables associades dels gegants gasosos i contribuirà a identificar els millors candidats a mons rocosos en funció de la seva habitabilitat ", conclou l'investigador Viganò.\nLlum verda a HydroGNSS, la segona missió Scout de l'Agència Espacial Europea\nGreenlight to HydroGNSS, ESA’s second Scout mission\nArtist's impression of HydroGNSS satellite in orbit. (Credit: SSTL)\nInvestigadors del Grup d'Observació de la Terra a l'Institut de Ciències de l'Espai participen en el consorci d’aquesta missió\nLa missió HydroGNSS, liderada per la companyia Surrey Satellite Technology, mesurarà variables climàtiques hidrològiques essencials\nUn grup d’investigadors de l’Institut de Ciències de l'Espai (ICE-CSIC) participa en la missió HydroGNSS, la segona missió Scout de l'Agència Espacial Europea (ESA). Aquestes missions són una nova iniciativa del Programa FutureEO d'Observació de la Terra de l'ESA i el seu objectiu és demostrar la capacitat dels satèl·lits petits per desenvolupar ciència amb valor afegit. Després de la selecció de la primera missió del satèl·lit Scout el desembre passat, l’ESA ha aprovat les negociacions per al desenvolupament d'una segona missió, anomenada HydroGNSS.\nLa missió, liderada per la companyia britànica Surrey Satellite Technology Ltd, s’encarregarà de mesurar variables climàtiques hidrològiques clau, com ara la humitat de terra, l’estat de congelació o descongelació del permafrost, inundacions i aiguamolls, així com la biomassa aèria. Aquestes variables ajuden els científics a comprendre el canvi climàtic i contribueixen a l'elaboració de models meteorològics, al cartografiat ecològic, la planificació agrícola i la preparació davant possibles inundacions.\nPer mesurar aquestes variables, l'equip científic farà servir una tècnica anomenada reflectometria GNSS (Sistema Global de Navegació per Satèl·lit, per les seves sigles en anglès). Els investigadors del Grup d'Observació de la Terra de l’Institut de Ciències de l'Espai, amb més de 20 anys d'experiència en aquesta tècnica, estan involucrats en HydroGNSS com a part del consorci de la missió. També formen part del consorci equips de la Universitat de Roma La Sapienza, la Universitat de Roma Tor Vergata i l'Institut de Física Aplicada (IFAC) del Consell Nacional d'Investigació (CNR) a Itàlia; l'Institut Meteorològic Finlandès (FMI); i la Universitat de Nottingham i el Centre d'Oceanografia Nacional (NOC) al Regne Unit.\n“Aquesta missió presenta diverses novetats respecte a altres missions amb reflectometria”, explica la Dra. Estel Cardellach, investigadora de l'ICE-CSIC i membre del consorci. “Per primera vegada, els senyals es rebran amb dues polaritzacions diferents i es rebran grans quantitats de dades a alta freqüència de mostreig de forma gairebé contínua per desenvolupar nova ciència i productes millorats".\nL’objectiu de les missions Scout de l’ESA és demostrar que els petits satèl·lits amb un pressupost de menys de 30 milions d’euros en un pla a tres anys poden jugar un paper important en l’observació de la Terra i ampliar-se per a futures missions. L’escalabilitat és un aspecte important d’aquesta missió, com va assenyalar l'investigador Weiqiang Li, membre d’aquest grup de recerca a l'Institut de Ciències de l'Espai: "El concepte darrere d'HydroGNSS és extensible a constel·lacions de més satèl·lits, el que suposaria una manera efectiva i sostenible de densificar mesuraments de variables climàtiques essencials”.\nHydroGNSS obre el camí a una futura constel·lació de satèl·lits assequible que pugui realitzar mesuraments amb una resolució espai-temporal a la qual els satèl·lits tradicionals de teledetecció no hi poden accedir. Aquesta missió ofereix la capacitat de supervisar fenòmens molt dinàmics i ajuda a omplir els buits en el monitoratge dels signes vitals de la Terra en el futur.\nConsulta les notes de premsa de l’Agència Espacial Europea i de Surrey Satellite Technology.\nLes imatges es poden descarregar a la nota de premsa de SSTL.\nOficina de Comunicació de l’ICE\nCorreu electrònic: outreach@ice.csic.es\nInvestigadors principals de l’ICE\nEstel Cardellach: estel@ice.csic.es\nWeiqiang Li: weiqiang@ice.csic.es\nL'ICE participa en el major catàleg de classificació morfològica de galàxies fins a dia d’avui\nICE researcher participates in the largest catalogue of galaxy morphological classification to date\nImatges originals (panells a l'esquerra) d'una galàxia espiral (a dalt) i una galàxia el·líptica (a baix) i les seves versions degradades, utilitzades per a entrenar la xarxa neuronal convolucional. (Imatge: J. Vega-Ferrero et al.)\nLa investigadora de l'ICE Helena Domínguez Sánchez és la segona autora d’una classificació morfològica que inclou 27 milions de galàxies.\nEn aquesta investigació s’ha fet servir intel·ligència artificial; en concret, un algorisme d’aprenentatge automàtic (machine learning) amb una precisió fins al 97% per classificar les galàxies, fins i tot les més febles i llunyanes.\nUna investigació liderada pel departament de Física i Astronomia de la Universitat de Pennsylvania i l’Institut de Física de Cantàbria (UC-CSIC) ha produït el major catàleg de classificació morfològica de galàxies fins a dia d’avui, que inclou 27 milions de galàxies. La investigadora de l’Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) Helena Domínguez és la segona autora d’aquest catàleg, publicat recentment a la revista Monthly Notices of the Royal Astronomical Society (MNRAS).\nEls investigadors han utilitzat les dades del Cartografiat d’Energia Fosca (Dark Energy Survey, DES) -que va catalogar centenars de milions de galàxies distants durant sis anys- i un algorisme d'aprenentatge automàtic amb una precisió fins al 97% per aprendre a classificar les galàxies en dos tipus de morfologies, fins i tot les galàxies més dèbils i llunyanes.\nTot i que resulta fàcil distingir aquests dos tipus de galàxies a simple vista, hi ha dos problemes importants: d'una banda, l’elevat nombre de galàxies per classificar, que va fer necessari realitzar classificacions automatitzades; i, d'altra banda, el fet que les galàxies situades a major distància semblen més febles i més petites, així que les imatges recollides solien tenir molt soroll.\nL’ús de xarxes neuronals convolucionals és extremadament exitós per analitzar i classificar imatges de galàxies. Aquest tipus de xarxes neuronals són un algoristme d’aprenentatge automàtic (deep learning) que pot rebre una imatge d'entrada i assignar-li una etiqueta a diferents aspectes d’aquesta imatge i diferenciar-los entre si.\nAlgunes de les galàxies incloses en el catàleg es troben a una distància de fins a 8 giga-anys (Ga), és a dir, 8 000 milions d'anys. Aquest catàleg permet obtenir una visió aproximada de com eren les galàxies quan l’Univers tenia la meitat de la seva edat actual, estudiar com han canviat les galàxies durant els últims 8 Ga i observar com aquests canvis estructurals estan relacionats amb els camins evolutius de les galàxies.\nAquesta informació es presenta en el article: “Pushing automated morphological classifications to their limits withthe Dark Energy Survey”, publicat a la revista Monthly Notices of the Royal Astronomical Society (MNRAS).\nAutora Principal al Institut de Ciències de l’Espai (ICE, CSIC)\nHelena Domínguez Sánchez (ICE, CSIC): dominguez@ice.csic.es\nLes dones de l'ICE es reuniran en un esdeveniment en línia per conèixer millor la feina de les investigadores\nInternational Women's Day online talks\nFemale staff at ICE.\nAquest 8 de març, des de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) ens sumem a la celebració del Dia Internacional de la Dona.\nPer això, hem planejat un esdeveniment en línia per a totes les dones que treballen a l'ICE aquest divendres 12 de març. Les investigadores i les dones del personal d'administració i de comunicació ens reunirem de manera online per crear un espai de debat, en el qual les dones del personal no investigador coneguem amb més detall el treball de les científiques que treballen al nostre centre. El nostre objectiu és poder apropar-nos les unes a les altres i estar més en sintonia.\nD'aquesta manera, pretenem donar visibilitat a les científiques de l'ICE a nivell intern i fomentar la sororitat.\nL'esdeveniment es podrà veure a posteriori al canal de YouTube de l'ICE.\nDescobert un exoplaneta proper, rocós i calent\nICE researchers have contributed to the discovery within the CARMENES Consortium\nArtistic impression of the surface of the newly discovered hot super-Earth Gliese 486b\nLa superfície d'aquest exoplaneta súper-Terra podria mostrar un paisatge calent i sec esquitxat de brillants rius de lava.\nDescobert en el nostre veïnat còsmic, l'exoplaneta promet ser un candidat adequat per posar a prova els models de les atmosferes dels planetes rocosos.\nDins el Consorci CARMENES, membres de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) han contribuït a la troballa, com a part d'un equip internacional liderat per l'Institut Max Planck d'Astronomia (MPIA).\nAstrònoms del Consorci CARMENES han publicat un nou estudi en el qual s'informa de la descoberta d'una súper-Terra rocosa i calenta que orbita l’estel proper nan vermell Gliese 486. Tot i que el planeta –anomenat Gliese 486 b– orbita a prop de la seva estrella mare, possiblement hagi conservat part de la seva atmosfera original. Això converteix a Gliese 486 b en un candidat idoni perquè els astrònoms acceptin el repte d'examinar la seva atmosfera i el seu interior amb la propera generació de telescopis espacials i terrestres. Els resultats es publiquen avui, 5 de març del 2021, a la revista Science.\nDiversos investigadors de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) han contribuït a l'estudi, liderat per Trifon Trifonov, investigador de l'Institut Max Planck d'Astronomia (MPIA) a Heidelberg . «Des del primer moment ens vam adonar que aquest planeta és una joia: orbita al voltant d'una estrella brillant propera i passa per davant d'ella des del nostre punt de vista, aquí a la Terra. Hem posat tot el nostre esforç a determinar amb precisió les seves propietats i ens estem preparant per a una major caracterització. Aquest planeta pot convertir-se en un esglaó per entendre l'estructura i l'evolució de les atmosferes dels exoplanetes», afirma Juan Carlos Morales, un dels autors de l'ICE i investigador a l'Institut d'Estudis Espacials de Catalunya (IEEC).\nAmb el sorgiment de, cada vegada més freqüentment, descobriments d'exoplanetes, els astrònoms han combinat diverses tècniques d'observació per determinar-ne masses, mides i fins i tot densitats planetàries, el que els permet estimar-ne la seva composició interna. El següent objectiu –caracteritzar completament els exoplanetes similars a la Terra mitjançant l'estudi de les seves atmosferes– és molt més difícil.\nEn el cas concret dels planetes rocosos com la Terra, qualsevol atmosfera d'aquest tipus només consisteix en una fina capa, si és que existeix. Per això, molts dels models atmosfèrics actuals dels planetes rocosos segueixen sense poder provar-se. A una distància de només 26 anys llum, els científics del Consorci CARMENES creuen que el planeta rocós acabat de descobrir compleix perfectament amb certes especificacions que permetran a la pròxima generació d'observatoris estudiar-los. «La proximitat d'aquest exoplaneta és emocionant perquè serà possible estudiar-lo en més detall amb els propers telescopis potents», explica Trifonov, científic planetari i autor principal de l'article que recull aquest descobriment. I afegeix: «Els resultats ens ajudaran a entendre fins a quin punt els planetes rocosos poden mantenir les seves atmosferes, de què estan fetes i com influeixen en la distribució d'energia en els planetes».\nPer obtenir els seus resultats, els científics han utilitzat tant la fotometria de trànsit com la espectroscòpia de velocitat radial. Després que la primera detecció del senyal es dugués a terme mitjançant espectroscòpia amb l'instrument CARMENES (Calar Alt high-Resolution search for M dwarfs with Exoearths with Near-infrared and optical Echèlle Spectrographs), es va posar al telescopi Joan Oró (TJO) de l'Observatori Astronòmic del Montsec (OAdM-IEEC) a cercar trànsits. Abans, però, que les observacions del TJO poguessin completar-se, l'estrella va ser observada per la missió d'exoplanetes de la NASA TESS (Transiting Exoplanet Survey Satellite) i es va descobrir que el planeta transitava, convertint-se en el primer cas en el qual TESS es va utilitzar per «fer un seguiment» d'un descobriment realitzat des de terra.\nGliese 486 b té una massa 2,8 vegades superior a la del nostre planeta. També és un 30 % més gran que la Terra. Els astrònoms han determinat que la composició de l'exoplaneta sembla similar a la de Venus i la Terra, incloent-hi el fet de tenir un nucli metàl·lic. Qualsevol que es trobés a Gliese 486 b, sentiria una atracció gravitatòria un 70 % més forta que la que experimentem en el nostre món.\nGliese 486 b gira al voltant de la seva estrella amfitriona en una trajectòria circular en 1,5 dies i a una distància de 2,5 milions de quilòmetres. Una rotació comporta aquest mateix temps, de manera que un costat sempre està orientat cap a l'estrella. Encara que la seva estrella mare és molt més feble i freda que el Sol, la irradiació és tan intensa que la superfície de la planeta s'escalfa al menys fins als 430 ºC. Des d'aquesta perspectiva, la superfície de Gliese 486 b probablement s'assembla més a Venus que a la Terra, amb un paisatge calent i sec esquitxat de rius de lava brillants. No obstant això, a diferència de Venus, Gliese 486 b possiblement només tingui una tènue atmosfera, si és que en té. Els càlculs dels models poden ser consistents amb els dos escenaris ja que la irradiació estel·lar tendeix a evaporar les atmosferes. Al mateix temps, la gravetat del planeta ajuda a retenir-la. Resulta difícil calcular l'equilibri d'aquestes contribucions.\nLes futures mesures que l'equip de CARMENES té en ment aprofiten el fet que Gliese 486 b creua la superfície de la seva estrella amfitriona des del nostre punt de vista. Quan això passa, una petita fracció de la llum estel·lar travessa la fina capa atmosfèrica abans d'arribar a la Terra. Els diversos compostos atmosfèrics absorbeixen la llum en longituds d'ona específiques, deixant la seva empremta en el senyal. Mitjançant l'ús d'espectrògrafs, els astrònoms busquen aquestes empremtes per deduir la composició i la dinàmica atmosfèrica. Aquest mètode també es coneix com espectroscòpia de trànsit.\nEstà previst realitzar una segona mesura espectroscòpica, anomenada espectroscòpia d'emissió, durant les fases «lunars» de Gliese 486 b, quan parts de l'hemisferi il·luminat es fan visibles fins que el planeta passa per darrere de l'estrella. L'espectre conté informació sobre la brillant i calenta superfície planetària.\n«Estem desitjant veure aquestes observacions de seguiment i el que ens diran sobre aquest apassionant exoplaneta», afirma l'investigador de l'ICE i coautor de l'estudi Ignasi Ribas. «Podrien aparèixer noves notícies una vegada que estiguin disponibles telescopis com l'espacial James Webb i els terrestres Extremely Large Telescopes», afegeix.\nEl Consorci del Projecte CARMENES està format per onze institucions de recerca d'Espanya i Alemanya. El seu objectiu és monitoritzar uns 350 estels nans vermells a la recerca de signes de planetes de baixa massa utilitzant l'instrument CARMENES, muntat en el telescopi de 3,5 m de Calar Alto (Espanya). L'instrument és un espectrògraf d'alta resolució en l'infraroig proper i òptic operat per l'Observatorio Astronómico de Calar Alto (Espanya).\nAquest estudi inclou mesures espectroscòpiques addicionals per inferir la massa de Gliese 486 b. Els científics van obtenir observacions amb l'instrument MAROON-X en el telescopi Gemini North de 8,1 m (EUA) i van recuperar dades d'arxiu del telescopi Keck de 10 m (EUA) i del telescopi ESO de 3,6 m (Xile).\nLes observacions fotomètriques per derivar la mida del planeta procedeixen del satèl·lit espacial TESS (NASA, EUA), de l'instrument MuSCAT2 (Multicolour Simultaneous Camera for studying Atmospheres of Transiting exoplanets 2) muntat en el Telescopi Carlos Sánchez d’1,52 m de l’Observatorio del Teide (Espanya), i del LCOGT (Las Cumbres Observatory Global Telescope, EUA), entre d'altres.\nAquesta investigació es presenta en l'article «A propers transiting rocky Exoplanet that is suitable for atmospheric investigation», de T. Trifonov, J.A. Caballero, J.C. Morales et al., que es publica a la revista Science el 5 de març del 2021.\nNota de premsa de l'’Institut d’Estudis Espacials de Catalunya (IEEC) en col·laboració amb CSIC Comunicació.\nOficina de Comunicació de l'ICE\nPaula Talero i Alba Calejero\nCorreu electrònic: morales@ieec.cat\nINVESTIGADORS ICE OBSERVEN UN SENYAL ULTRAVIOLETA I ÒPTIC QUE DESAFIA ELS MODELS DELS PÚLSARS\nFrancesco Coti Zelati and Diego F. Torres have participated in the discovery\nArtist's impression of an X-ray bright pulsar in a binary system.\nCientífics presenten la primera detecció de pulsacions a longituds d’ona òptiques i ultraviolades d’un púlsar de mil·lisegons en un sistema binari de raigs X durant una fase d’acreció. L’estudi està liderat per investigadors de l’Institut Nacional d’Astrofísica Italià (INAF) i es basa en observacions fetes amb el Telescopi Nacional Galileo de La Palma i el Telescopi Espacial Hubble. Investigadors de l'Institut de Ciències de l'Espai (ICE, CSIC) han participat en el descobriment.\nUn estudi liderat per l’Institut Nacional d’Astrofísica italià (INAF), i en el qual els investigadors de l’Institut de Ciències de l’Espai (ICE, CSIC) Francesco Coti Zelati i Diego F. Torres participen, ha presentat la primera detecció de pulsacions a longituds d’ona òptiques i ultraviolades (UV) d’un púlsar de mil·lisegons en un sistema binari de raigs X durant una fase d’acreció.\nEl sistema —anomenat SAX J1808.4-3658— està format per una estrella de neutrons i una estrella petita. L'estrella de neutrons, un objecte molt dens, gira ràpidament fent que l'emissió aparegui pulsant, com la llum d'un far. De fet, l’estrella de neutrons gira més ràpid que la majoria de púlsars.\nEl púlsar es troba en un sistema binari, és a dir, orbita al costat d’una altra estrella de la qual agafa regularment matèria. A més, és un objecte inestable, ja que alterna fases de quiescència amb períodes d'activitat cada tres o quatre anys. L'explosió més recent, la novena des del seu descobriment el 1996, es va registrar entre agost i setembre del 2019. Els investigadors Coti Zelati i Torres afirmen que, en el moment de les observacions a les longituds d'ona òptiques i UV durant aquesta última explosió, el púlsar estava envoltat per un disc d’acreció, mostrava pulsacions de raigs X i tenia una elevada brillantor, el que suggereix que l’estrella de neutrons estava acretant massa.\nFins ara es coneixen una vintena de sistemes similars al SAX J1808.4-3658. Fins a aquesta observació, mai abans no s’havia observat cap impuls a la banda UV procedent de púlsars de sistemes binaris. Segons la banda òptica, els polsos només s’havien vist en cinc púlsars aïllats i en un únic sistema binari.\nEl descobriment posa a prova els models teòrics que descriuen el comportament dels púlsars en sistemes binaris: segons els investigadors de l’ICE que han participat en la troballa, els models d’acreció actuals no expliquen la lluminositat de les pulsacions òptiques i ultraviolades que van detectar, que, en canvi, estan més probablement governades pels processos que tenen lloc a la magnetosfera de l'estrella de neutrons o just fora d'ella.\nEn aquest context, aquest descobriment demostra que l’acceleració de les partícules carregades fins a velocitats extremadament altes es pot produir a la magnetosfera d’una estrella de neutrons fins i tot quan aquesta última està envoltada de matèria d’acreció. Per tant, els resultats de l’estudi aporten nova llum sobre les propietats de la magnetosfera i la seva interacció amb la matèria d’acreció i, més en general, sobre la física dels púlsars de mil·lisegons en sistemes binaris.\nAquest estudi proporciona un nou enfocament per investigar les estrelles de neutrons que acreten matèria en sistemes binaris: obre una nova perspectiva en la cerca de pulsacions ràpides a longituds d’ona òptiques i ultraviolades procedents de moltes altres estrelles de neutrons que acreten matèria, feblement magnètiques, en sistemes binaris des d’on les pulsacions mai no han estat detectats a altres longituds d’ona, malgrat haver-se dut a terme estudis molt extensos. De fet, gràcies a les molt altes taxes de fotons i a la possibilitat d’explotar el rendiment dels grans telescopis òptics, serà possible assolir una sensibilitat molt superior a les longituds d’ona òptiques i ultraviolades en comparació a la banda de raigs X. En aquest sentit, són especialment importants les estrelles de neutrons que acreten matèria a velocitats molt elevades, ja que la detecció de pulsacions a partir d’aquestes i la determinació precisa de la seva òrbita permetrien augmentar dràsticament la sensibilitat de les cerques d’ones gravitacionals que s’esperen d’aquests sistemes. Això convertiria aquestes estrelles de neutrons en laboratoris sense igual per a estudiar la física de la matèria a densitats supranuclears i en presència de camps magnètics ultraforts.\nLa detecció de pulsacions òptiques es va dur a terme en observacions realitzades amb el Fotòmetre Astronòmic de Silici Ràpid (SiFAP2, per les seves sigles en anglès) muntat al Telescopi Nacional Galileu (TNG) a l’Observatori Roque de los Muchachos de l’illa de La Palma (Illes Canàries). Aquesta detecció va ser possible gràcies a les funcions exclusives d’aquest instrument, que és capaç d’etiquetar l’hora d’arribada de fotons individuals a longituds d’ona òptiques amb una precisió d’uns quants microsegons fins a comptar velocitats de fins a uns quants milions de recomptes cada segon.\nAquesta recerca es presenta en un article de Nature Astronomy titulat “Optical and ultraviolet pulsed emission from an accreting millisecond pulsar”, de F. Ambrosino, A. Miraval Zanon, A. Papitto, F. Coti Zelati, S. Campana, P. D'Avanzo, L. Stella, T. Di Salvo, L. Burderi, P. Casella, A. Sanna, D. de Martino, M. Cadelano, A. Ghedina, F. Leone, F. Meddi, P. Cretaro, MC Baglio, E. Poretti, RP Mignani, DF Torres, et al. Apareixerà a la revista Nature Astronomy el 22 de febrer de 2021.\nMarco Galliani, 335 1778428\nAutors Principals a l’Institut de Ciències de l’Espai (ICE, CSIC)\nFrancesco Coti Zelati: cotizelati@ice.csic.es\nDiego F. Torres: dtorres@ice.csic.es\nNota de premsa creada per l'oficina de comunicació de l'CE en col·laboració amb l'INAF. Traducció: IEEC.


Foto: Sant Pau Recinte Modernista"Aquesta tardor, l'has de viure"\nL'arquitectura, la història i el lied són els principals eixos de la programació de tardor de Sant Pau. Trieu la vostra visita guiada i experimenteu el modernisme com mai abans!\nTime Out en col·laboració amb Sant Pau Recinte Modernista dimecres 21 d’octubre 2020\nHi ha llocs que visitant-los una sola vegada no en tenim prou. Un d'aquests espais a la nostra ciutat és el Recinte Modernista de Sant Pau. Tan gran, amb tants detalls artístics i amb tanta història que, tot i que ja hi hagueu anat, segur que encara us falta molt per descobrir. És per això que, aquesta tardor, l'heu de viure!\nPer als pròxims mesos, el Recinte Modernista ha programat visites guiades noves perquè aprofiteu els caps de setmana envoltant-vos d'història, patrimoni i natura. Dins la programació trobareu visites guiades temàtiques. Us permetran descobrir quines característiques fan de Sant Pau un dels majors exemples de l’higienisme i com es va viure la Guerra Civil a l’antic Hospital.\nNo us perdeu aquesta oportunitat per explorar les característiques pròpies de l’obra de Domènech i Montaner i la seva història mentre combineu arquitectura, curiositats i música. A més, aquesta temporada de tardor el Recinte Modernista ha adaptat els horaris d'obertura i ha prolongat els descomptes i avantatges per al públic local. I també garanteix un entorn segur i amb les màximes garanties de protecció gràcies als seus 18.000 metres quadrats d'espais exteriors i diferents edificis amb aforament reduïts.\nContinueu llegint, perquè us expliquem més sobre les visites guiades que ompliran de relats i música les parets del Recinte Modernista mentre cauen les fulles!\nA vegades, la història es repeteix! I les situacions que estem vivint ara a conseqüència de la pandèmia també van tenir lloc al passat, en major o menor mesura. És per això que Sant Pau ens convida a descobrir com Domènech va treballar a principis del segle XX per posar l'enginyeria i l'arquitectura al servei de la salut pública. Ho farà a través de 'L'higienisme a Sant Pau' (el dia 6 de desembre): una visita guiada que explicarà com l'arquitecte modernista va dissenyar el projecte de l'antic hospital d'acord amb els criteris higienistes per prevenir les epidèmies i les infeccions. El resultat de la seva intervenció va ser donar un major protagonisme a la il·luminació i ventilació natural, i l'ús de materials que fossin fàcils de netejar i desinfectar. Us sona, oi?\nPer altra banda, també podreu transportar-vos a una altra època a través d''Un hospital en temps de guerra' (els dies 8, 15 i 22 de novembre i 8 de desembre): un recorregut guiat pel Recinte Modernista en què us submergireu en els anys de la Guerra Civil durant la qual Sant Pau va convertir-se en l'Hospital General de Catalunya sota les ordres de la Generalitat i al servei de tota la seva població, tant combatents com civils. Qui s'apunta a aquest tast històric?\nTothom a Sant Pau!\nSi us quedeu amb ganes de més... sempre podeu optar per les activitats del programa permanent del Recinte Modernista: la visita lliure, la visita familiar i les visites guiades en català i castellà, que es poden gaudir els caps de setmana i festius en català i castellà. Amb quina us quedeu?\nPer seguir facilitant l’accés, Sant Pau ha estès el seu descompte general del 30% fins al 31 de març a tots els formats de visita. Això vol dir que per només 10,50 euros podreu gaudir d'una visita per via lliure i per 14 euros d'una visita guiada.\nA més, si esteu a l'atur, us heu vist afectats per un ERTO o formeu part d'altres col·lectius consultables a la web, també podreu gaudir de gratuïtats en la modalitat de visita lliure. Aquesta tardor, tothom a Sant Pau!


Les principals frases del director, que ofereix tres dels millors discursos de la nit dels Goya i recull 6 Goya per 'Vivir es fácil con los ojos cerrados'\nBarcelona"Estic acostumat a perdre. Sóc de l''Atleti' i guanyem cada 20 anys", ha dit un sorprès David Trueba en recollir el guardó a millor director per 'Vivir es fácil con los ojos cerrados', la triomfadora de la nit. Ha pujat tres vegades a l'escenari: per la pel·licula, la direcció i el guió original.\nI malgrat això, ha dit: "Perdo perquè sé perdre. Estic encantat d'estar nominat... ho dic ara que no em podeu perdre el premi. He fet una novel·la que es diu 'Saber perder', que podeu llegir", ha bromejat. Ha dedicat el seu premi a Jorge Sanz, Ramon Fontserè i Ariadna Gil, i ha dit que "els actors són gent que et deixa la seva vida interior".\nI també s'ha recordat dels periodistes que li han obert els altaveus tot i les advertències del que podria dir-hi, i ha citat Concha García Campoy i Tatiana Sisquella, advertint que potser no els sonava tant. "Fa dos dies n'hem perdut una que coneixeu menys perquè aneu poc per Catalunya, cosa que recomano que feu: s'ha d'anar més a Catalunya a dir-los que els estimem".\nS'ha recordat de la gent que estima el cinema, la majoria, i dels que no: "Què seria de la vida si no ens insultés la gent que ens ha d'insultar?". I ha afegit: "El que no ha vingut, que resolgui els seus problemes abans de traslladar-los a una professió que vota tots els partits.\nEn recollir el premi a millor guió també havia fet una oda a la gent senzilla i treballadora recordant un acudit. Un senyor que li havia dit: "Saps que Espanya és el país més ric del món? Porten 400 anys robant i encara continua existint".\nDavid Trueba Premis Goya cinema


Israel Falcó Martínez - Racisme, masclisme, especisme, o com tractem al que considerem inferior | NacióDigital\n«És molt perillós legitimar el tracte que fem a la resta d'animals, perquè vol dir que podem fer-li el mateix a qualsevol grup que sigui diferent»\nper Israel Falcó Martínez, 26 de gener de 2022 a les 10:26 |\nLa relació dels éssers humans amb la resta d'animals és ben reveladora. Com que pensem que els animals són inferiors, els podem dominar i explotar. No tenen drets, són objectes, matèries primeres. Aquest concepte de superioritat com a espècie, legitima el que es pot arribar a fer contra qui creiem que és inferior. Així doncs, com tractem als animals pot servir com a base o precedent per a tractar igual a tothom que considerem inferior.\nPerquè, què és allò que es denomina com a "humà", allò que suposadament és superior? El model vigent que s'agafa per a denominar al "gènere humà" és un model concret, concebut per l'Europa occidental colonial. Segons aquest model hi ha una divisió humà/animal entesos com a oposats morals (uns tenen una rellevància moral i els altres no). Tenim a l'humà ideal (representat per l'home blanc occidental, heterosexual, amb capacitats econòmiques i físiques, etc.) i l'altre binomi, i de manera oposada, és l'animal (entenen aquí com a animal una reducció de tota la gran varietat d'espècies animals). Els animals estan representats com a irracionals, impulsius, primitius, etc.\nEvidentment, qui va establir aquest "sistema de valors" amb aquests dos extrems establerts (humà com a superioritat extrema i animal com a inferioritat extrema) es va situar a la primera posició i va dividir a la resta al llarg de tot l'espectre de l'humà ideal cap a baix, cap a l'"animalitat", creant una jerarquia social (un estatus social, polític i moral). Els grups que estan més a prop de la cúspide, del concepte d'home ideal, més importen, i els grups que estan més a prop d'"allò animal", menys importen. Seguint aquesta divisió, si pensem que es pot abusar dels animals, també pensarem que es pot abusar de tot allò que es classifiqui com a animal.\nÉs en aquest model on s'ha de situar tot allò que no està classificat com a "home ideal", allò que té "menys valor". Allò que s'ha denominat com a "les altres", és a dir les dones, persones racialitzades, indígenes, no normatives sexualment, persones amb discapacitats, pobres, i un llarg etcètera. Tots aquests grups se situen per sota de l'ideal, condemnats per la seva falta d'estatus d'"humà complet", situats més a prop del que és considerat animal. Tot aquest sistema de classificació concedeix diferents privilegis segons cada estatus i va lligat a situacions de domini dels considerats inferiors pels considerats superiors. Hi ha persones que tenen un estatus de "menys que d'altres" segons on se situen en aquesta divisió arbitrària. El binari humà/animal no és doncs només biològic, sinó que també és social.\nPer això és molt perillós legitimar el tracte que fem a la resta d'animals perquè són diferents, "inferiors". Perquè vol dir que podem fer-li el mateix a qualsevol grup que sigui diferent, que pensem que s'assemblen més als animals. Perquè hi ha el perill d'"animalitzar" grups. Hi ha exemples molt clars sobre això. A la majoria de grups discriminats se'ls ha tractat d'animals. Ja ho deia Aristòtil que la suposada possessió d'un major grau de raó legitimava l'amo en el seu domini sobre el bàrbar. Les persones racialitzades s'ha dit que eren bèsties, evolutivament més properes als animals. Les indígenes eren vistes com a animals perquè tenien una altra cultura o religió. A les dones igual; en la dicotomia home/dona, les dones són representades com les irracionals, emocionals, més properes a la natura, guiades pel cos. I els homes són representats com a racionals, intel·lectuals, culturals i guiats per la ment. També amb les persones no heterosexuals, estigmatitzades com a depravades i impulsives sexualment, o les pobres, que com que no tenen una "bona educació i cultura" són tractats com a inferiors. Com a darrer exemple, el de les discapacitades. Perquè aquesta definició d'ésser humà ideal o suprem depèn molt de les habilitats físiques i mentals, i qui no pot tenir aquestes característiques queda molt allunyat d'aquest ideal.\nÉs amb aquesta divisió entre "home ideal" i tot el que no ho és que apareix el racisme, el sexisme, el classisme, el capacitisme, l'especisme i tots els altres "ismes".\nPenso doncs que, per a superar qualsevol discriminació, no hem d'apel·lar a les similituds dels diferents grups, perquè sempre es podran trobar diferències. El que cal és clarificar que les diferències no ens donen cap superioritat en el que moralment és important. Si totes volem el mateix, és a dir, viure dignament, de manera lliure i sense patiment; moralment hem de tenir el mateix dret a aconseguir-ho.\nPer això, hem de lluitar per a destruir el concepte d'humanitat (antropocèntrica, exclusiva) i promoure discursos d'animalitat (sensocentristes i inclusius) i trencar el binarisme home/animal. En reclamar "el fet animal", ens neguem a acceptar que hi hagi una diferència conceptual moralment rellevant entre la categoria d'"humà" i la difusa categoria d'"animal". Així reconeixem que els animals han estat també condemnats pel sistema de discriminació actual. La seva categoria d'inferioritat els ha degradats a ser simples cossos preparats per l'ús i consum, sense valor intrínsec, només instrumental.\nPer a construir un "nou món", sense grups privilegiats, que no estigui definit per les divisions jeràrquiques, sinó centrat en la diferència des de la igualtat, hem de trencar amb la lògica capitalista colonial, que basa el seu pensament en la divisió per races, gèneres, sexualitats, capacitats o espècies. Només així posarem fi a tota discriminació, violència i domini.\nEstimar els animals com a essers vius.\nPer manresana el 2 de febrer de 2022 a les 18:28\n?Que passa donçs amb els que per educacio religiosa consideren els gossos com lo pitjor de lo pitjor i que el pitjor insult es dir-te gos o gossa? Creieu que canviaran de manera de pensar, sentir i fer? Jo veig cada dia com s'aparten els seus fills i filles quan t' els trobes a l'escala. S'aparten com si veiessin el dimoni en persona. I el que es pitjor tenen POR i els gossos ho ensumen. Els nens i nenes estan educats aixi. Tot i que un gos o gossa els hi podria salvar la vida, ja sigui en un accident, o per ensumar quan puja el sucre en una diabetis causada per la alimentacio excesiva en sucres o moltes altres circumstancies. En fi, fa paura veure com rebujen la companyia de aquestos animals nobles com son els gossos (ben educats pel seu amo s'enten) Llastima que el seu cap religios no deixes escrit un altre cosa. Perque actuar aixi es medieval. Un dificil encaix, viure pensar i sentir medieval en mig de paisos on les revolucions han portat als seus habitants a uns altres camins, actes i pensaments fins on som ara. Uns paisos on tots volen venir a viure en una llibertat que no es gratuïta i cal defensar la dia a dia.


Toni Rico: Això és CiU: menys metges, menys mestres... però més i millors porres.\nAixò és CiU: menys metges, menys mestres... però més i millors porres.\nFa uns mesos els ciutadans del Principat vam haver de triar el nou govern català. Molta gent, cansada dels dos tripartits, va exercir el seu dret a vot en clau de canvi i sobretot de càstig a uns partits polítics (PSC, ERC i IC) que no havien satisfet les seues demandes o com a mínim que no havien estat capaços de donar la sensació de cohesió i de ser un govern estable i fort. Davant d'això molts van optar per altres forces polítiques, pel vot en blanc, el nul o l'abstenció. Ara bé, una part important de l'electorat va optar per tornar a donar confiança a la dreta catalana. Uns que, votant per primera vegada, ho feien confiats que serien millors que no pas els que manaven tot i que no sabien ben bé el que votaven: més per inèrcia que per convicció; altres, desitjosos de tornar a aquells “fabulosos temps del pujolisme” on la política es basava en creure que el país és el partit i el partit el país. Les eleccions van acabar portant els convergents al govern i, per tant, retornant Catalunya a la “normalitat” que mai havia d'haver abandonat. Perquè aquesta és la filosofia covergent: nosaltres som els normals i la resta són gent estranya amb la que convivim.\nConvergència i Unió, però, no ha trigat massa en demostrar que són realment: dreta pura i dura. Hi ha alguna diferència en termes econòmics entre Mas, Camps i Aguirre? No, cap ni una. La seua política ens ho demostra diàriament: la dreta catalana no vol perdre el tren de la crisi, fabulosa excusa, per a anar desmantellant l'autonomia del benestar i anar, poc a poc, privatitzant-t'ho tot. Primera mostra:\nEuropapress: 17 de febrer de 2011\n2.000 metges catalans signen un manifest contra la "degradació" de la\nProp de 2.000 metges pertanyents a la xarxa d'hospitals de l'Institut Català de la Salut (ICS) han subscrit un manifest contra la "degradació" de la sanitat pública, després de l'anunci de mesures contra la reducció del dèficit sanitari, ha explicat a Europa Press una de les promotores de la iniciativa, la radiòloga de l'hospital Vall d'Hebron de Barcelona Rosa Boyé.\nAixò és el mateix que ha anat fent Camps al País\nValencià i Esperanza Aguirre a Madrid els darrers deu anys. CiU, però, arriba tard i ho ha de fer amb presses. Si el que diuen els nostres metges es compleix, la sanitat del Principat aviat estarà als mateixos nivells que la del País Valencià, és a dir, totalment degradada, amb unes llistes d'espera interminables i amb uns hospitals deixats de la mà de Déu.\nSindicat USTEC: 23 de febrer de 2011\nTANCADA COMIT È INTERCENTRES AL DEPARTAMENT D’EDUCACIÓ\nUSTEC·STEs INFORMA QUE AQUEST MIGDIA ELS DELEGATS I DELEGADES DEL COMITÈ INTERCENTRES DEL PERSONAL LABORAL S’HAN TANCAT A LA SEU DEL DEPARTAMENT PER DENUNCIAR QUE A LES LLARS D’INFANTS DE LA GENERALITAT:\nEl Comitè Intercentres del Personal Laboral del Departament d’Ensenyament romandrà tancat en aquestes dependències del Departament fins que es puguin negociar, atenent a la bona voluntat de les parts, els temes sobre substitucions, cobertura de vacants, empreses de servei\ns, manteniment de plantilles, convocatòria pública, etc., tots ells directament relacionats amb uns serveis públics de qualitat i unes condicions laborals que no menyspreïn la di\ngnitat dels treballadors i les treballadores.\nAhir el sindicat de mestres i professors USTEC denuncia que de cares a l'any vinent faltaran uns 500 professors a la demarcació de Girona per a poder cobrir la demanda d'alumnat. La senyora Irene Rigau s'ha dedicat a dir des de que ha entrat que no hi\nhaurà increment de la plantilla sinó tot el contrari: menys mestres per a més alumnes. Ara bé, la tàctica per a despistar el personal ha estar parlar sobre els ordinadors portàtils i el projecte 1x1.\nNo entraré ara a valorar aquest projecte perquè el tema dóna per a una tesi doctoral, sobretot com de malament s'ha anat implantant gràcies a la incompetència del senyor Ernest Maragall, però clar, ara sembla que el principal problema que tenen els centres catalans siguen els ordinadors portàtils: al final CiU acabarà muntant una crema pública de portàtils a la plaça Sant Jaume!\nTot això que hem anat explicant té com a rerefons la crisi econòmica del sistema capitalista. Ara bé, sorpresa, per a algunes coses si que hi ha diners:\nTV3 i BTV: 23 de febrer de 2011\nEns les pròximes setmanes, els antiavalots dels Mossos d'Esquadra substiuiran les escopetes de pilotes de goma per unes de noves. Amb la nova adquisició, els agents podran disparar directament a l'objectiu des d'una distància de 50 metres, però es produiran menys lesions perquè els nous projectils no reboten.\nEls antiavalots conservaran les antigues escopetes, però només les treuran com a últim recurs, quan no hi hagi prou amb els nous projectils per enfrontar-se als violents i dominar la situació.\nMira que bé, per a pilotes de goma i armament per als Mossos si que tenim diners! Què haurà costat comprar aquesta nova joguina per als guardians de l'ordre i la llei (espanyola, clar)? CiU es destapa totalment. El seu govern suposa definitivament eixir del foc per caure en les brases. Tots els qui els van votar no gaire convençuts ja s'ho poden fer mirar perquè d'aquí un parell de mesos hi haurà eleccions municipals i si CiU aconsegueix el poder en les principals ciutats del Principat tindrem polítiques de dretes per a molt de temps i ja sabem quins col·lectius seran els més desafavorits: els de sempre.\nPublicat per Toni.Rico a 0:17\nJaume M. Pérez ha dit...\nCom sempre un escrit clar i comprensible. No entenc com els teus escrits no es publiquen en els periodics importants.\n24 de febrer de 2011, a les 10:38\nAixò és CiU: menys metges, menys mestres... però m...\nDimarts 1 de març: xerrada a Novelda\nL'exemple de Raül Agné


Bernardo Atxaga: "Conceptualment, no hi ha cap diferència entre creure en Déu o en fantasmes"\nL'escriptor Bernardo Atxaga. C. D.\nPalmaL'escriptor basc més llegit i traduït, Bernardo Atxaga, serà aquest dijous a la llibreria Llibres Ramon Llull de Palma (18.30 h). Hi presentarà (i firmarà) el seu últim títol, Desde el otro lado, un compendi de quatre històries que representen l'essència de l'escriptor: d'un fons poètic comú –"sinistre", "fantasmagòric", diu l'autor– i un joc narratiu arriscat i diferent, que mai perd l'humor de vista.\nÉs Premi Nacional de les Lletres del 2019: "Fa 50 que escric i no pens que hagi canviat res des d'aquell que va escriure el relat Dos hermanos l'any 1985 fins ara". Així arrancava la conversa de dimecres amb la premsa, fent gala d'un esperit lliure, juganer i també respectuós amb relació a la ficció. Apuntà que el seu objectiu és "estalviar-se escriure els detalls".\nPer aconseguir-ho, fa parlar animals –una serp, un mussol–, algú posat d'LSD, fantasmes. L'autor defensa que, d'aquesta manera, el món de la ficció passa a ser real –"sense haver de ser realista, al·ludint a detalls que en diferents escenes fan falta i que, en aquests casos, no"– per als protagonistes de les narracions i també per als lectors. El basc considera que "una de les facultats més interessants de la ficció és que pot atorgar un llenguatge a qualsevol cosa". La realitat agafa, per tant, formes diferents: "Conceptualment, no hi ha cap diferència entre creure en Déu o en fantasmes".\nEn aquest sentit, Atxaga reivindica el paper del lector: "Tot allò que no diu l'escriptor, s'ho imagina el lector. Qui llegeix intueix coses que qui escriu ni s'havia imaginat".\nAcostar-se a la mort\nDos hermanos, La muerte de Andoni a la luz del LSD, Conferencia sobre la vida y la muerte en el cementerio de Obaba-Ugarte i Un crimen de película són les narracions que formen Desde el otro lado. Els dos primers havien estat publicats fa anys en basc, i els dos últims són inèdits.\nViolència, maldat, mort. Són els ingredients clau d'aquest fons fantasmagòric de la ficció de l'escriptor, que s'acosta a aquests mons perillosos i punyents, com la mort, des del respecte però també amb mentalitat lúdica: "Des de l'escriptura, m'acost a la mort com si fos el ballarí de la dansa típica basca que es fa al voltant d'un tassó de vi. Qui balla s'hi acosta, el toca, s'hi insinua... i la idea és que el vi no vessi. Crec que, parlant de la mort, m'he atracat molt al tassó de vi". L'humor mai deixa de ser-hi: "El que és sinistre està molt a prop de l'humor", diu.\nLa política, lluny de la ficció\nSi bé el basc s'interessa per la política, diu que "per res" està interessat que sigui "motor literari": "Fa uns 20 anys vaig escriure coses sobre ETA, però fou per pressió social; no editorial, social. Era estrany, en aquells temps, ser basc i no escriure sobre això".\nAssegura, a més, que està preocupat pel feixisme: "Segons el que he llegit de Theodor Adorno, el feixisme està molt a prop. Si més no, s'estan donant les condicions adequades perquè arribi".\nllibres presentacions Bernardo Atxaga


La regidora de comerç, Sònia Bartumeu, inicia una ronda de contactes amb els establiments de la ciutat\nAmb l’inici de la Fase 1, l’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols esta realitzant visites als establiments de la ciutat, per conèixer com les propietàries i propietaris estan vivint aquesta situació excepcional. La regidora de comerç, Sonia Bartumeu, va iniciar ahir una ronda de contactes per conèixer de primera ma els dubtes i consultes que puguin tenir i fer-los un acompanyament en aquesta situació tan complicada.\n“Ahir vam començar a fer visites als comerços de Sant Feliu de Guíxols per veure les dificultats que han d’afrontar, a conseqüència del tancament forçós dels seus locals per l’Estat d’Alarma i intentar recolzar-los amb la reobertura dels seus negocis després del Covid-19”, ha explicat Bartumeu. Els comerciants s’han mostrat molt agraïts per aquestes visites, ja que han servit perquè poguessin expressar dubtes o problemes que tenen i així l’Ajuntament pugui treballar-hi.\nCal recordar que el consistori ha posat a disposició dels comerciants uns cartells informatius per penjar als locals, perquè els clients sàpiguen quines son les mesures que han de prendre quan entren al local. Els cartells, adaptats a cada tipus d’establiment, es poden descarregar clicant aquí.


Diumenge 16 de durant l'any - 21 de juliol\nLluc 10,38-42. El fragment de l’Evangeli de Sant Lluc, ens situa en unes qüestions de molta actualitat: “el recel” i “la queixa”, suscitat entre dues germanes, tant si ho eren de la mateixa família, com si `pertanyien a la mateixa comunitat. Curiosament, en aquest cas, “recel” i “queixa”, van de la ma de l’acolliment i el treball, com a servei, o allò que tantes vegades en els cursos bíblics, surt en relació amb aquest passatge: “vida contemplativa” i “vida activa”. Val la pena reconèixer l’ambient que es vivia en aquell context entre Jesús, Marta i Maria, per tal escorcollar-ne, millor, el contingut del diàleg que s’estableix tant entre Marta i Jesús, com entre Maria i Jesús, i és que l’escorcoll pren encara més força quan aquest fragment de l’Evangeli, la litúrgia ens el situa en el conjunt, del temps de Durant l’Any, dedicats a la crida i al seguiment de Jesús, pels seus deixebles. Podem afirmar que Marta i Maria són seguidores de Jesús, el coneixen i l’acollien amb prof\nDiumenge 15 de durant l'any - 14 de juliol\n- 08 de juliol\n“¿Què he de fer per...?” “Estima el Senyor, el teu Déu, amb tot el cor, amb tota l’ànima, amb totes les forces, amb tot el pensament, i estima els altres com a tu mateix”. No n’hi ha prou en saber què hem de fer. Com tampoc no n’hi ha prou de trobar el camí, cal seguir-lo. La resposta de Jesús a la pregunta del Mestre de la Llei ¿qui és el meu proïsme? No és: “tots els homes” sinó “aquell que trobes en el camí”. I li proposa per model un samarità, mentre fa quedar malament un sacerdot i un levita. El qui es compadeix del caigut en mans de lladres és el veritable proïsme. Estimar implica tota la persona d’una forma indivisa: cor, ànima, forces, pensament... i Jesús va ampliar l’amor al proïsme amb la paràbola sorprenent del bon samarità, ja que el text de l’A.T. era circumscrit només a l’interior del poble d’Israel. L’amor als altres és una sola cosa amb l’amor a Déu. No oblidem que la misericòrdia sempre és més important que el culte. Després de respondre al Mestre\nDiumenge 14 de durant l'any - 7 de juliol\nLc 10, 1-12. 17-20 Jesús, podríem dir, que es mou i viu de la pregària, perquè, en definitiva, viu i es mou de la voluntat del Pare. Jesús és Pregària, feta Carn. Per això el trobem pregant en els moments més importants de la seva vida. Quan es batejat per Joan Baptista, abans d’escollir els Dotze, a la muntanya de les Oliveres, a la creu…. Quan l’evangelista, doncs, diu que Jesús “resolgué de fer camí cap a Jedrusalem” , és clar, que aquesta determinació va anar precedida d’aquest aprofundir abans que res en la voluntat del Qui l’ha enviat. Quan Lluc, a partir del capítol 9 parla d’aquest pujar a Jerusalem, ens està parlant, doncs, d’aquesta resolució de la voluntat de Déu per salvar, a través del seu Fill, la humanitat caiguda en el fag de l’egoisme. I aquest voler salvífic es donat també com a missió als deixebles. Som missatgers de la reconciliació de Déu enmig de la nostra societat, enmig d’un món que rebutja la llum del Senyor. En els setenta dos deixebles, queda si\nDiumenge 13 de durant l'any - 30 de juny\n(Lc 9,51-62) Jesús pren “la ferma decisió” d’anar a Jerusalem. Tant de bo que tots nosaltres ens fem i siguem plenament conscients, del fet que dia rere dia ens construïm com a cristians, com a homes i dones de fe, prenent decisions. La nostra llibertat no és, ni pot ser, una realitat museística, estàtica, intocable. El fet de decidir no és quelcom que pugui fer-se a la lleugera, sense més ni més, moguts o arrossegats per la corrent del nostre món, o millor dit, pels corrents tant diversos del nostre món. Ens cal saber ben bé què cal decidir, i com prendre la decisió encertada. Menys fàcil, no més difícil en primera instància, ho és per a un cristià, en qui cal que sintonitzi ben acuradament la pròpia llibertat i la voluntat de Déu, i per això ens cal, tal com diuen els pares espirituals consolidats de totes les tradicions espirituals cristianes, discerniment, per tal d’apropar-nos a la força de l’Esperit Sant. El cristià que decideix és el cristià lliure que vo


Noticias de Castelló: Garrido aplaudeix la creació del nou Sindicat de Llogaters de Castelló\nPortada > Castelló > noticias > Garrido...\nCastelló: Garrido aplaudeix la creació del nou Sindicat de Llogaters de Castelló\nLa Plana al Dia | Castelló | General | 20-02-2020\nLa regidora d'Habitatge de l'Ajuntament de Castelló, María Jesús Garrido, aplaudeix la creació del nou sindicat de Llogaters de Castelló, un col·lectiu que naix amb l'objectiu de defensar els drets dels inquilins davant “els abusos” en el mercat del lloguer dels fons d'inversió.\nLa regidora d'Habitatge i el regidor de Transició Ecològica, Fernando Navarro, assistiran a la presentació del Sindicat de Llogaters, que tindrà lloc aquest dissabte, a les 11 hores, en el Espai Cultural del Menador. Informa que el Sindicat d'Inquilins està format per prop d'una quarantena de persones, la majoria residents en el Raval Universitari, on antics habitatges de protecció pública (VPO) han sigut adquirides per fons voltor després de perdre la seua qualificació. Lamenta que els citats fons han provocat un augment d'un 50% en els lloguers.\nLa regidora destaca la mobilització de la societat civil davant la pressió dels fons voltor i ressalta que el Govern central, entre altres mesures, preveu posar en marxa una regularització dels preus màxims del lloguer en zones tensionades, com pot ser el Raval Universitari. Garrido ja va assistir fa dues setmanes a la protesta veïnal que va tindre lloc en l'exterior d'un bloc de cases del Raval en el qual hi havia una ordre de desnonament que finalment va ser suspesa. També espera que el Consell reglamente la Llei de Funció Social d'Habitatge quant a les mesures d'inspecció i sanció que contempla en els habitatges buits de grans forquetes.\nSubratlla que la Regidoria d'Habitatge continua intensificant les gestions per a augmentar el parc d'habitatge social. D'una banda, tramita el pla de compra d'habitatge públic per a lloguer social, una actuació dotada en 1,8 milions. I en segon lloc, impulsa unes noves bases de la bossa del lloguer social municipal. En aquest últim cas, el departament de Garrit inclourà el pagament d'un incentiu als propietaris de 1.500 euros per a animar-los a cedir pisos per a lloguer social. Aquest abonament es realitzara a any vençut. Els participants també comptarien amb fins a 3.500 euros en el cas d'impagaments i desperfectes i una subvenció de l'IBI del 90%.


La 5a Fira Literal reflexiona sobre l'economia feminista i l'auge del feixisme | betevé\nEnguany s'hi incorpora la Literal Pro, un espai que reuneix els professionals del sector\nRedacció | dissabte, 11 de maig del 2019, a les 20.25\nHa començat la cinquena edició de la Fira Literal, que fins diumenge acull diversos debats i ponències sobre pensament i literatura radical al recinte de la Fabra i Coats, a Sant Andreu. Enguany l’esdeveniment gira entorn de dos eixos: l’economia feminista i l’augment del feixisme. Els principals ponents que donen veu a aquests temes seran Sílvia Federici, una filòsofa i activista feminista, i l’islandès Eiríkur Örn Norddahl, que ha centrat la seva obra narrativa i poètica en la xenofòbia.\nA banda d’aquestes dues conferències més destacades, la Literal acull l’Espai Calma, un lloc a l’aire lliure dedicat a la música i la poesia. També hi ha un mercat del llibre que té 100 expositors, alguns, d’editorials internacionals.\nUn altre espai que repeteix aquest any és la Literal Kanalla, enfocat a infants i famílies. L’organització creu que aconseguir que els nens es qüestionin el món en què vivim ja és un acte radical en si.\nLa Literal Pro reuneix els professionals del sector\nEn el marc de la fira, s’organitza per primera vegada la Literal Pro, un espai de trobada de professionals del sector en què han participat 64 editorials (35 d’internacionals i 29 d’arreu de l’estat). La intenció és sumar qualitat i convertir la fira en un referent internacional de la literatura que busca transformar la societat.


La policia búlgara troba als pares biològics de la petita María\nLa policia búlgara ha trobat als pares biològics de la nena coneguda com Maria, que va ser trobada fa una setmana en un campament de gitanos en la localitat hel·lena de Fársala (centre del país), segons la cadena privada grega Skai. D'acord a aquestes informacions, no confirmades oficialment, la parella està sent interrogada per la policia local.\nD'acord amb els mitjans grecs, se sospita que els pares biològics, també gitanos, van vendre a la nena a la parella que es va fer passar pels seus progenitors, que al seu torn la va explotar.\nSegons filtracions de fonts policials i judicials als mitjans de Grècia, això eliminaria la hipòtesi del segrest, que també s'havia barrejat com a possibilitat i reforça la de l'existència d'una xarxa de tràfic de menors per a la seva explotació. Les xifres que es barregen com a preu de venda, segons publica la premsa grega, se situen entre els 80 i els 500 euros.\nEn declaracions prèvies a Efe, Panagiotis Pardalis, portaveu de l'ONG "El Somriure d'un Nen", que s'ocupa de la cura de María, la menor va ser explotada durant el temps que va conviure amb el matrimoni grec. El fet que el seu ADN no coincidís amb cap de les persones desaparegudes i registrades per la Interpol feia sospitar que els pares no l'estaven buscant, sinó que podrien haver-la venut, o bé directament, o a través d'un intermediari.\nD'acord als mitjans, els pares falsos de "l'àngel ros" podrien haver-se dedicat a comprar nens de bandes que traficaven amb nens, no solament per explotar-los directament sinó per beneficiar-se d'ajudes socials, doncs cobraven diversos subsidis com a família nombrosa.


Palamós, capital de la rumba catalana - Diari de Girona\nPalamós, capital de la rumba catalana\nLa cinquena edició del festival Rumb(A) Palamós començarà aquest divendres amb un taller i l'actuació de Landry i la FM\nEls garrotxins L´Hora de Joglar actuaran el 27 de juliol DIARI DE GIRONA\nPalamós es tornarà a convertir per cinquè any en la capital de la rumba catalana, almenys durant uns dies. La vila baix-empordanesa acollirà a partir d'aquest divendres, 13 de juliol, i fins al 3 d'agost una nova edició del Festival Rumb(A) Palamós, impulsat per l'Ajuntament i que oferirà sis concerts gratuïts a diferents espais del municipi. El seu objectiu principal és posar en valor la música popular i tradicional en el gènere de la rumba catalana.\nL'obertura del festival tindrà lloc aquest divendres amb un taller de rumba catalana que està dirigit a gent de totes les edats. Es tracta d'una proposta familiar que tindrà lloc al passeig del Mar i durant la qual s'explicaran les principals tècniques d'aquest estil musical, que són el ventilador i les palmes. Aquell mateix dia, després del taller, la plaça Catalunya acollirà el concert de Landry i la FM, una banda formada per músics de la Troba de Kung-Fu, la Carrau, Ai Ai Ai, Sabor de Gràcia i Landry el Rumbero.\nDurant la seva actuació, repassaran algunes de les rumbes més conegudes, les cançons més populars del moment i també els seus temes propis, tot plegat amb un final explosiu on es barrejaran temes de la música disco, dance i funk en clau rumbera. L'objectiu serà que el públic no deixi de cantar ni ballar en cap moment.\nLa següent cita serà el divendres 20 de juliol al parc del Convent dels Agustins. En aquest cas hi haurà l'actuació del grup empordanès Banana Beach, que es troba en plena gira de presentació del seu nou treball, Rico y suave mango, que van publicar el passat mes de març.\nL'endemà, 21 de juliol, serà el torn de l'actuació de Jaume Ibars al passeig del Mar, mentre que el dia 27, en aquell mateix espai, arribarà l'Hora de Joglar. Segons assenyala l'organització, es tractarà d'un dels concerts estrella del programa, que amb la seva música transportarà el públic a gran velocitat des del centre d'Europa al Carib passant per la Garrotxa, la comarca d'on són originaris la majoria dels membres de la banda. Es tracta d'un viatge transoceànic, a base de swing, balkan, reggae, ska i latin que fins ara ha anat encenent tots els escenaris on toquen, animant la gent a gaudir, ballar i, sobretot, no quedar-se quiets. L'objectiu serà repetir-ho a Palamós.\nTancament amb Dijous Paella\nFinalment, per tancar la programació hi haurà l'actuació de Dijous Paella el dia 3 d'agost, també al passeig del Mar. En aquest cas, es tracta d'un grup de rumba catalana format a finals del 2003 per músics procedents de bandes com Brams, Dr. Calypso o Xerramequ Tiquismiquis. Des de llavors, la formació ha treballat per crear un so i unes noves formes dins l'àmbit de la rumba catalana, tot innovant en sonoritats i colors, barrejant instruments acútsics de camps diversos com a cobla, el flamenc o la rumba.


Enric Lluch: “Les víctimes hem de ser una mica més generoses” | Sergi Picazo | barcelona | Política | El Punt Avui\nEnric Lluch: “Les víctimes hem de ser una mica més generoses”\nEnric Lluch i Galera, vicepresident de la Fundació Ernest Lluch, nebot de l'exministre i exdirigent socialista. Com ha fet sovint els últims onze anys, li toca fer de portaveu de la família Lluch\nEs mostra esperançat i prudent amb el pas fet per ETA. Està convençut que la reconciliació és possible. Creu que les víctimes han de tenir un rol secundari\nEnric Lluch JOAN SABATER.\nS'ha aconseguit el que l'Ernest volia: que deixessin les armes, que paressin de matar i es produís alguna cosa semblant a un diàleg\nErnest Lluch cridava durant la treva del 1998 en ple dia en una plaça de Sant Sebastià: “Crideu més, que crideu poc! Crideu! Perquè mentre crideu, no matareu!” El temps va passar,\nla pau va ser avortada i el conflicte va\ntornar amb tota la seva intensitat. La nit del 21 de novembre del 2000 l'exministre socialista Lluch era assassinat per ETA en un pàrquing de Barcelona. Onze anys després, l'organització basca anuncia el cessament definitiu de l'activitat armada. Massa tard per a la família Lluch, i per a la resta de víctimes. Però mai no serà massa tard per a la pau. Durant aquest llarg, dur i difícil procés caldrà escoltar algunes víctimes amb un discurs diferent per sentir conceptes com Veritat, Memòria, Perdó i Reconciliació. Per exemple, caldrà parar l'orella al que diuen els familiars d'Ernest Lluch, com ara el seu nebot, l'Enric.\nOnze anys després, com es troba\navui la família?\nBé. Ara ja hem mig paït una situació\ntan dramàtica com va ser la mort d'un\nfamiliar –fos el pare, el germà o l'oncle–\ni estem millor. Aquestes coses no es\npoden oblidar, però s'ha d'intentar passar full per seguir avançant.\nPer la família, el dia de l'anunci d'ETA va concloure el procés de dol? O aquest procés no acabarà mai?\nVa ser un dia important, i que esperàvem feia molt de temps. No podem oblidar que finalment anuncien que abandonen la lluita armada. Llàstima que hagi arribat tan tard. Però estem contents\ni esperançats que tot vagi bé a partir d'ara. Alhora som prudents. Just acaba de passar. En aquest moments, es barregen molts sentiments.\nQuè aporta a la família, com a víctimes d'ETA, el comunicat d'abandonament de la lluita armada?\nEstem esperançats. La reacció immediata és d'estar contents. Estàvem esperant aquest moment que feia temps que semblava que havia d'arribar. Veiem una mica de justícia, potser només en el sentit més sentimental. Finalment, s'ha aconseguit el que l'Ernest volia: que deixessin les armes, que paressin de matar i es produís alguna cosa semblant a un diàleg entre les persones involucrades en tot aquest afer. En el comunicat trobem coses a faltar, però estem satisfets.\nAssociacions de víctimes diuen que no hi ha res a celebrar i exigeixen a ETA que demani perdó i es dissolgui. És això el que troba a faltar?\nA nosaltres ens sembla que aquest és\nnomés un primer comunicat i que, després, arribaran més comunicats, i diran més coses. Cal esperar. Ara hem de fer una lectura positiva i esperançadora.\nTot i això nosaltres respectem moltíssim totes les associacions de víctimes del terrorisme malgrat que no en som membres de cap. Malauradament l'Ernest\nva ser assassinat de manera molt vil,\nperò no volem pensar tant en l'assassinat sinó a recordar els anys de vida que va compartir amb nosaltres.\nPer què creu que les víctimes no han de tenir un pes decisiu en el procés polític de negociació entre governs, ETA i l'esquerra abertzale?\nÉs molt difícil que una persona afectada de manera directa per una situació tan traumàtica com és l'assassinat d'algú molt proper tingui una visió imparcial sobre el conflicte. La democràcia té uns mecanismes que són les institucions públiques, amb uns representants polítics i un sistema de justícia, que s'han d'encarregar de resoldre el conflicte. A més, també hi ha de participar el teixit social especialitzat en temes de dret, resolució de conflictes i processos de pau. Les víctimes hem de ser una mica més generoses. El més sensat seria que les víctimes tinguéssim un paper secundari en el procés de final de la violència. No han de ser mai oblidades, però no han de participar directament en cap diàleg. Tot i això, la família Lluch respecta les posicions de totes les associacions de víctimes. Cadascú pot expressar el seu dolor com desitgi.\nPerò tot procés de pau necessita reparar, recordar i fer justícia a totes les víctimes. Si han de tenir algun paper en el procés de pau, quin ha de ser?\nÉs evident que no volem que s'oblidin les víctimes i hi quedi sempre el record. D'aquí a quaranta o cinquanta anys necessitarem que la societat catalana recordi el que va passar: de la mateixa\nmanera que hi ha associacions que recorden els morts de la Guerra Civil del\n36 al 39. Aquesta democràcia ens permet precisament aquesta memòria.\nCreu que serà possible, no sé en quin temps, la reconciliació i el perdó entre una víctima i els membres d'ETA?\nÉs molt personal, i a això hi respondré jo individualment, i no com a família Lluch. Jo penso que sí hi haurà perdó i serà bo. El que passa és que no ho podem temporitzar. Ho veig possible, però serà a llarg termini. Imminent no és. Hi haurà gent que ho farà i gent que no ho farà, i tot serà igual de respectable. Acabem de començar, estem molt a l'inici del procés, i hem de buscar el moment i la manera que la cosa estigui suficientment madura perquè hi pugui sorgir un perdó mutu.\nEl que hagi de demanar perdó i el que l'hagi d'entomar han de ser suficientment generosos perquè sigui possible.\nS'ha publicat recentment que algunes víctimes s'han trobat amb l'assassí del seu familiar, i han parlat de perdonar. En el cas de la família Lluch, s'ha produït algun apropament?\nNo. No hem tingut cap oferiment ni cap contacte amb ells. Si no ens arriba, nosaltres en principi no ens hi aproparem. Veig molt difícil que una persona afectada per la mort d'algun familiar sigui capaç d'anar a la presó a parlar amb l'assassí. Però també podria ser. Insisteixo en la paraula generositat. Això sí, sense oblidar que hem de passar pàgina d'aquest capítol de quaranta anys d'ETA i més de 800 morts. La família Lluch, un cop\nassumit de manera íntima el trauma\nde la mort de l'Ernest, hem decidit fer una fundació sobre tota la seva vida i\nno centrar-nos excessivament en el tràgic desenllaç final de la seva vida.\nEls membres d'ETA condemnats per la mort de Lluch seran a la presó durant molts anys. Com ho valora?\nHi ha unes lleis. Van ser detinguts, van ser sotmesos a un tribunal de justícia i els jutges van decidir condemnar-los.\nRecordo que en un documental recent sobre l'atemptat a la caserna de Vic, algunes víctimes es queixaven del poc suport rebut per part de la població catalana i del mateix Ajuntament. Creu que les víctimes a Catalunya han estat prou reconegudes socialment?\nNo ho sé, no sóc capaç de respondre-hi. És una qüestió molt personal. Aquesta visió d'haver estat poc reconegudes és, amb tot el meu respecte, una percepció que tenen algunes persones. Ha sigut\nsuficient, o no? Jo sé que hi ha hagut\nmoments de reconeixement, ja fos institucional o personal; s'han realitzat commemoracions de la Generalitat i de l'Estat per l'efemèride de l'atemptat a la caserna de la Guàrdia Civil. Però si això no és suficient és una opinió personal. Tenir molt reconeixement què significaria? Que cada dia, als mitjans de comunicació, es recordés la mort d'alguna víctima o l'atemptat que hagués passat aquell dia? La veritat és que no sé què dir.\nI en el cas de la família Lluch, estan vostès satisfets per la reparació i el\nreconeixement rebuts durant els\ndarrers onze anys, tant socialment com institucionalment?\nDins de la situació desagradable que\nhem patit, estem contents i satisfets, perquè creiem que la reacció de la societat catalana va ser molt bona des del primer minut. Sens dubte. A més, nosaltres hem decidit fer amb la memòria de la persona morta, en el nostre cas l'Ernest Lluch, una cosa molt diferent del que,\nen general, s'ha fet en d'altres casos de víctimes. I estem molt contents amb tot. Els objectius de la Fundació Ernest Lluch volen ser mantenir viva la seva memòria, el seu pensament i la seva\nobra i, com diem sempre, també busquem fomentar el diàleg entre els ciutadans de Catalunya, Espanya i Europa.\nEnric Lluch i Galera (Barcelona, 1964), dissenyador de professió, és vicepresident de la Fundació Ernest Lluch, dedicada, com remarca, a explicar i recordar “la vida social i política” de l'exdirigent socialista català i, en canvi, “no ens dediquem a parlar massa de la seva mort”. Després de l'assassinat, la família de Lluch va decidir no integrar-se en cap de les associacions de víctimes d'ETA ni tampoc a l'escissió catalana de l'ACVOT. Han fet el seu dol en la intimitat i han recordat el seu Ernest Lluch com han cregut que ell voldria. No han volgut prodigar-se als mitjans de comunicació i, només en moments puntuals, han donat el seu punt de vista. Ara és un d'aquells moments importants, sens dubte, per a ells i per a la majoria de la ciutadania\nEl Punt Avui. Girona 23-10-2011, Pàgina 30\nEl Punt Avui. Nacional 23-10-2011, Pàgina 12


habitatge de luxe a Sitges - Trobi aqui la seva !.\nhabitatge de luxe a Sitges\nD isposem d’una àmplia cartera de cases exclusives, i de les competències necessàries per a la seva integració. Pot concentrar-se en l’essencial, triar el seu habitatge de luxe a Sitges. Nosaltres ens encarregarem d’organitzar la seva estada, les visites de les cases, pisos, immobles seleccionats o inquirits per encàrrec.\nLa valoració dels aspectes jurídics i fiscals per comprar amb la màxima seguretat. Li oferim unes prestacions excepcionals pel que fa a l’adquisició de casa. Així com un acompanyament personalitzat en la seva integració logística i social a la nostra regió. Consulti’ns, i converteixi el seu projecte en èxit per a vostè i tota la seva família.\nEstà interessat en adquirir un habitatge de luxe a Sitges?\nSi té dubtes de quin és el lloc idoni per invertir, no pateixis. Nosaltres li recomanem els habitatges més exclusives de la zona. Tant si vostè és estranger que ve aquí assíduament a passar les seves vacances, com si és resident a Espanya i estàs buscant un lloc on desconnectar del mundanal soroll, ja tingui per segur que aquests xalets i viles seran una opció a tenir molt en compte. És una destinació que li aportarà calma i tranquil · litat. A causa del gran paratge on es troba situat (en plena costa mediterrània) Sitges s’ha erigit com una de les destinacions turístiques amb més afluència, tant d’Espanya com d’Europa sencera. Milers de persona trepitgen totes les platges i restaurants d’aquesta bella ciutat, i per tant tu no anaves a ser menys. En un món tan atrafegat com aquest, de vegades és important desconnectar de tot el que t’envolta per així després tornar amb les piles ben carregades. Tant, com si és un cap de setmana o una llarga temporada d’estiu, tenir a la seva disposició un habitatge de luxe a Sitges, farà que guanyi en qualitat de vida.interior habitatge de luxe a Sitges\nSitges és una ciutat costanera pel que compta amb bones temperatures al llarg de tot l’any. Òbviament l’estiu és la millor època per gaudir de totes les seves platges i serveis de tot tipus. No obstant això, gràcies a aquesta calidesa del clima es pot gaudir de la platja i dels paratges que envolten aquesta regió en altres èpoques de vacances.\nLa Clau Elite, li ofereix una gran varietat de propietats d’excepció, que segur que s’adaptaran als seus gustos i necessitats, ia més no haurà de preocupar per aquest molest treball de recerca i gestions necessàries per trobar l’habitatge de luxe que estava desitjant.\nCerca de cases de luxe personalitzada (“House hunting”)\n*** Serveis d'integració *** (Ens assenyala les cases susceptibles de reunir les condicions adequades i ens encarregarem de la visita, la transacció i de la seva integració - Llistat de prestacions)


Castell d'Argençola | Natura Local\nDe sud a nord i en sentit antihorari: torre de Collserola, serralada prelitoral (Montserrat, Sant Llorenç del Munt, Montseny i Guilleries), Conca d'Òdena, Molins de la Serra de Rubió, Pirineus orientals, Carbasí (Pirineu central al darrere), radar meteorològic de la Panadella, Bellmunt, les Roques, la Pobla de Carivenys, castell i serra de Queralt, Contrast...\nL'església de sant Llorenç. L'edifici actual és del segle XIX. Les obres es van finalitzar l'any 1891 i van utilitzar les pedres del castell.\nDocumentat des de l'any 1031, poc abans que el terme fos devastat per una escomesa sarraïna, no el tornem a trobar referenciat fins al segle XII, vinculat al llinatge dels Clariana. Posteriorment va passar als Balsareny, als Aguiló i als Talarn (segles XIII i XIV). Després en van ser senyors els Argençola que, al segle XVIII, en van ser nomenats marquesos.\nActualment es troba enrunat i amb prou feines es pot veure dempeus un llenç de mur, el basament d'una torre rodona i una estança coberta amb volta de pedra (potser una cisterna), ara tancada. Part de les pedres d'aquest castell van ser utilitzades en la reconstrucció de la posterior església parroquial de Sant Llorenç d'Argençola.