Avís legal – Mas Els Molins\nIdentificació i Propietat\nEn compliment de l’article 10 de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic, el Titular estableix les seves dades identificativa.\nTitular: El propietari del lloc.\nAdreça: – Espanya.\nLloc web: https://maselsmolins.es\nL’ús del lloc web li dóna la condició d’Usuari, i implica l’acceptació plena de totes les clàusules i condicions d’ús incloses en les pàgines:\nSi no està d’acord amb cap i totes aquestes clàusules i condicions s’abstindrà d’utilitzar aquest lloc web.\nL’accés a aquest lloc web no implica, de cap manera, l’inici d’una relació comercial amb .\nA través d’aquest lloc web, el Titular facilita l’accés i l’ús de diversos continguts que el Titular o els seus col·laboradors han publicat a través d’Internet.\nA aquest efecte, vostè es compromet i es compromet a no utilitzar cap dels continguts del lloc web amb fins o efectes il·lícits, prohibits en aquest Avís Legal o per la legislació vigent, lesius dels drets i interessos de tercers, o que de qualsevol manera puguin danyar, in impossibilitar, sobrecarregar, deteriorar o impedir l’ús normal dels continguts, equips informàtics o documents , arxius i tot tipus de continguts emmagatzemats en qualsevol equip informàtic propi o contractat per altres usuaris o qualsevol usuari d’Internet.\nHas de tenir com a mínim 18 anys d’edat per utilitzar els serveis oferts per o la major part de l’edat requerida al teu país per registrar-te o utilitzar el lloc web. Si resideixes en un país fora de la Regió Europea, has de tenir almenys 18 anys per utilitzar el lloc web o l’edat de la majoria necessària al teu país per registrar-te o utilitzar el lloc web.\nA més de ser de l’edat mínima necessària per utilitzar el lloc web d’acord amb la legislació aplicable, si no teniu l’edat suficient per acceptar els termes del vostre país, el vostre pare o tutor ha d’acceptar els termes en nom vostre.\nLes dades personals que ens faciliti al Titular podran ser emmagatzemades en bases de dades automatitzades o no, la titularitat de les quals correspon exclusivament a , la qual cosa assumeix totes les mesures tècniques, organitzatives i de seguretat que garanteixin la confidencialitat, integritat i qualitat de la informació continguda en el mateix d’acord amb el que estableix la normativa vigent en matèria de protecció de dades.\nNo obstant això, vostè ha de ser conscient que les mesures de seguretat dels sistemes informàtics a Internet no són del tot fiables i que, per tant, el Titular no pot garantir l’absència de virus o altres elements que puguin provocar alteracions en els Sistemes Informàtics (programari i maquinari) de l’Usuari o en els seus documents electrònics i fitxers continguts en el mateix encara que el Titular posi tots els mitjans necessaris i prengui les mesures de seguretat adequades per evitar la presència de la presència d’aquests elements nocius.\nPot consultar tota la informació relativa al tractament de les dades personals recollides pel Titular a la pàgina política de privacitat.\nEl Titular ha obtingut la informació, continguts multimèdia i materials inclosos en el lloc web a partir de fonts que considera fiables, però, si bé ha pres totes les mesures raonables per assegurar-se que la informació continguda sigui correcta, el Titular no garanteix que sigui exacta, completa o actualitzada. declina expressament qualsevol responsabilitat per error o omissió en la informació continguda a les pàgines d’aquest lloc web.\nEstà prohibit transmetre o enviar a través del lloc web qualsevol contingut il·legal o il·legal, virus informàtics o missatges que, en general, afectin o vulnerin els drets del Titular o de tercers.\nels continguts de https://maselsmolins.es tenen una finalitat merament informatiu i en cap cas han de ser utilitzats o considerats com una oferta de venda, sol·licitud https://maselsmolins.es d’oferta de compra o recomanació per dur a terme qualsevol altra transacció, llevat que s’indiqui expressament.\nMas Els Molins es reserva el dret a modificar, suspendre, cancel·lar o restringir el contingut de https://maselsmolins.es, enllaçoso informació obtinguda a través del lloc web, sense previ avís.\nMas Els Molins no es fa responsable dels danys i perjudicis que es puguin derivar de l’ús de la informació al lloc web.\nA la pàgina política de cookies pot consultar tota la informació relacionada amb la política de recollida i tractament de cookies.\nEl Titular podrà facilitar-li l’accés a llocs web de tercers a través d’enllaços amb l’única finalitat d’informar-li sobre l’existència d’altres fonts d’informació a Internet en què podrà ampliar les dades ofertes en el lloc web.\nAquests enllaços a altres llocs web no impliquen en cap cas cap suggeriment o recomanació perquè visiti les pàgines web de destinació, que estan fora del control del Titular, per la qual cosa no es fa responsable del contingut dels llocs web enllaçats ni del resultat que obtingui seguint els enllaços.\nAixí mateix, no respon a enllaços o enllaços situats en els llocs web enllaçats als quals li proporciona accés.\nL’establiment de l’enllaç no implica en cap cas l’existència de relacions entre i el titular del lloc on s’estableixi l’enllaç, ni l’acceptació o aprovació per part del Titular dels seus continguts o serveis.\nSi accediu a un lloc web extern des d’un enllaç que trobeu a https://maselsmolins.es necessitareu llegir la pròpia política de privacitat de l’altre lloc web que pot ser diferent de la d’aquest lloc web.\nTot l’accés a aquest lloc web està subjecte a les següents condicions: queda expressament prohibida la reproducció, emmagatzematge permanent i difusió dels continguts o qualsevol altre ús que té fins públics o comercials sense el consentiment exprés i per escrit de.\nLa informació i els serveis inclosos o disponibles a través d’aquest lloc web poden incloure imprecisions o errors tipogràfics. El Titular incorpora periòdicament millores i/o canvis en la informació continguda i/o en els Serveis que pugui introduir en qualsevol moment.\nEl Titular no representa ni garanteix que els serveis o continguts siguin interromputs o lliures d’errors, que es corregeixin defectes, o que el servei o servidor que el posa a disposició estigui lliure de virus o altres components nocius sense perjudici dels esforços del Titular per prevenir aquestes incidències.\nMas Els Molins declina qualsevol responsabilitat en cas que hi hagi interrupcions o un mal funcionament dels Serveis o continguts oferts a Internet, sigui quina sigui la seva causa. Així mateix, el Titular no es responsabilitza de les pèrdues de xarxa, pèrdues de negoci com a conseqüència d’aquestes caigudes, suspensions temporals de fluid elèctric o qualsevol altre tipus de dany indirecte que pugui ser causat per causes fora del Titular.\nAbans de prendre decisions i/o accions basades en la informació inclosa en el lloc web, el Titular recomana consultar i contrastar la informació rebuda amb altres fonts.\nMas Els Molins es reserva el dret a denegar o retirar l’accés al lloc web i als serveis oferts sense previ avís, a petició pròpia o d’un tercer, a aquells usuaris que incompleixin qualsevol de les condicions d’aquest Avís Legal.


Quatre cops de 10 | RevistaCastells.cat\n3 Setembre, 2015\tActualitat, Portada, Portada lateral\nEl colós ha tornat de nou i ho ha fet per la porta gran. El 3de10fm de Minyons confirma la colla malva com els reis del castell de 10. Amb quatre descarregats (i quatre coronats) tenen el registre més complet, així com el més admirat. La gesta dels malves per Sant Fèlix suposa que per primer cop una colla descarrega el 3de10fm en dues temporades seguides. Aquest èxit se situa al nivell del que van assolir els Castellers de Vilafranca fa dos anys, quan en van descarregar dos en una mateixa temporada. Els dos 3de10fm de diumenge, a més, situen aquest castell, a l’espera del pugui arribar en els propers tres mesos del tram final de temporada, en les millors condicions per ampliar la seva llegenda: l’any passat es va coronar en sis ocasions i es va descarregar en una altra, el màxim històric d’aletes.\nEls Minyons havien treballat el castell de 10 en el primer tram de temporada amb la intenció de portar-lo a la Festa Major de Terrassa. L’èxit de l’any passat (un descarregat i un coronat), l’excel·lent inici de temporada i un acurat pla de treball tècnic i social va permetre que hi constés en els plans inicials per a la Festa Major. Però, finalment, l’equip que encapçala Guillem Comas va optar per aparcar-lo perquè li faltava un punt de cocció més. I és que la primera setmana de juliol és ben d’hora per a un castell d’aquesta magnitud. El 3de10fm no ha arribat mai abans de Sant Fèlix.\nL’interrogant se situava en si els deu dies, cinc assaigs i dues actuacions que els Minyons tenien des de la seva tornada a assaig, el passat 19 d’agost, fins la diada de Sant Fèlix serien suficients per recuperar el ritme i aportar al castell la maduració que li faltava dos mesos abans. L’èxit de la plaça de la Vila confirma que les previsions i el pla de treball realitzat per la Tècnica malva tenia absoluta fiabilitat. Les tres setmanes que van separar la Festa Major de Terrassa de les Santes van permetre que el compàs entre Sant Pere i Sant Fèlix no fos tan gran. Tot i que el nivell de resposta als assaigs, com era previsible, no va ser el mateix que els dos grans compromisos de Terrassa i Vilafranca, els Minyons van mantenir un full de ruta que ha resultat plenament encertat. L’actuació de Mataró, en què els Minyons\nhi van fer enguany dues construccions amb manilles, ha permès reorientar parcialment el calendari dels malves i, de retruc, que la tornada de finals d’agost sigui més exigent.\nL’evolució dels deu dies de la rentrée dels Minyons van resultar claus per a l’èxit posteriorment consumat. A mida que avançaven els assaigs, la Tècnica hi veia més possibilitats. A la prova de dimarts 25 –en què es van posar els quints– se li va veure possibilitats reals; la de dijous –amb sisens– el van fer entrar en els plans de manera explícita i la de l’endemà divendres va ser la confirmació que hi creien de ple.\nI la millor prova va ser que el mateix divendres van decidir que el 3de10fm seria el castell per obrir l’actuació. A Sitges, dissabte, es va posar a prova el guió, fent els castells de Vilafranca amb un pis menys i en el mateix ordre. El 3de9f, sòlid i estable com una roca, va presentar els seus credencials i demostrava, per a qui en tingués cap dubte, que la feina dels assaigs havia estat ambiciosa, rigorosa i efectiva.\nPerò dur el 3de10fm a Vilafranca té un altre handicap: la gent. Per a bastir una immensitat com aquesta es necessita una bona base. Girona, efectivament, és més lluny que Vilafranca, però allà hi ha uns Marrecs i uns Capgrossos disposats a col·laborar amb el que calgui. A Vilafranca, llevat de l’acord tàcit amb la Joves, el peu ha de ser propi. Per aquest motiu, la Directiva dels Minyons va articular un pla per disposar al peu el màxim nombre de camises pròpies i de samarretes de simpatitzants. El fet que enguany la cita vilafranquina fos diumenge hi jugava a favor, però va resultar fonamental el treball social per portar el màxim nombre d’amics castellers possibles.\nSegons els càlculs de la Directiva malva al voltant de 370 castellers d’altres colles van formar amb els Minyons a plaça. N’eren tants, que fins i tot alguns no s’hi van posar en cap de les quatre grans construccions que van bastir els egarencs. L’únic problema que va generar la immensa quantitat de peu propi va ser la seva distribució a plaça, ja que no va resultar concèntrica i en alguns segments sobraven cordons (a la part d’esquena a la resta de la plaça), mentre que en altres (en l’angle entre els verds i la façana de l’Ajuntament) anava massa just. Una dada il·lustra la gran quantitat de peu dut pels Minyons a Sant Fèlix: el dinar de la colla –òbviament, més alegre i festiu que mai– va servir 900 plats. Els números no enganyen.\nEls de Terrassa van ser els primers, a començament dels noranta, a treure profit de la relació amb colles mitjanes i petites (la creació de la Diada de Colles del Vallès en va ser una bona prova) i ara han recuperat aquesta exitosa fórmula amb resultats encara millors. I és que com va dir una vegada un il·lustre minyó: “per fer castells cal descordar-se el cervell tantes vegades com la bragueta”.\nFoto 1: 3de10fm (Foto: Rafel Ferrer)\nFoto 2: 3de10fm (Foto: Antonio Pérez)\nFoto 3: 3de10fm (Foto: FM Vilafranca)\nFoto 4: Assaig de dijous 27\nTornar a assaig\nEls Minyons fan feina


* bloc tancat 01-01-2014 estem a http://konventzero.blogspot.com.es/: L'ART ZERO DE MANRUSIONICA\nbar caracas - c/ les piques, 17 - manresa\nde les 18 a les 22 h\nDesprés d’un llarg, abundant i especial cap de setmana envoltats d’art, projectes artístics de qualitat i molt públic, konventpuntzero torna a la càrrega i aquesta vegada per col·laborar amb el festival Manrusionica que tindrà lloc aquest cap de setmana a Manresa. Konvent va acceptar la proposta de la gent de Manrusionica i aportarà l’esperit més artístic al festival.\nPer realitzar el projecte, s’ha escollit el Bar Caracas (c/ de les piques, 17), per les seves especials característiques. Un espai curiós, de tota la vida i fonamental per entendre el desenvolupament social. Un lloc especial, amb cultiu i pàtina.\nD’aquesta manera, konventpuntzero, vol transformar el bar en un espai delicat i especialment feliç. Durant quatre hores s’hi programaran tres Dj escollits per la seva peculiar facilitat a l’hora de comunicar-se musicalment. També s’ha tingut especial èmfasi en que la programació musical anés a càrrec d’un sector totalment femení, per tal de pal·liar l’estereotip masculí dins del món de la música electrònica. L’estil musical, sempre seguint el patró qualitatiu de Manrusionica, es dirigirà cap a l’electrònica fàcil, entenedora, alegre. Un apropament a la calor, a la lleugeresa de la roba i als espais musicals de vora el mar.\nPer altra banda, les parets del Caracas s’ompliran de quadres frescos i irònics del berguedà Inyaki Otaola i on es podrà veure l’últim treball presentat a konventpuntzero 2012\nIÑAKI OTAOLA CALONGE (Berga)\nLa consistència de la mentida; la incoherència de l’error… Considera que, en un món cada vegada més digital ha trobat amb la pintura una forma manual de congelar les idees que ens dóna la vida quotidiana. Acostuma a expressar-se a través de personatges perquè creu que és la millor manera d'explicar conceptes. Busca la ironia de les coses i no pretén que el missatge quedi clar a primera vista sinó que li agrada amagar-lo darrera les pinzellades perquè cadascú pugui travessar-les i capturar la seva pròpia història”.\nNascut l’any 1985, Iñaki Otaola Calonge, viu i treballa a Berga. Va estudiar la llicenciatura de Publicitat i després un Màster en Direcció d'Art (2008). Durant un parell d'anys va treballar com a creatiu en una agència de Publicitat de Guerrilla a Barcelona (www.poko.ad). No va ser fins el 2010 que va decidir utilitzar la pintura acrílica per expresar-se.\n18:00 – 19:00 h // Travesti (Manresa)\nTravesti és un Dj arrítmic, camaleònic i amb un do de Déu. Tant es presenta amb el vestit de mutilació musical, i la seva dolçor enamorarà i seduirà els adeptes més exclusius.\nL´explosió d´edificis com a font d´inspiració sonora vertebra l´actuació de Travesti. Artista sortit de la presó i de varis reformatoris, comença a fer música tot permutant parets i reixes. Per aquesta ocasió presentarà un set amable, festiu i digerible. A ple sol, dins la sauna, és quan aquest dj deixa anar el seu verí més contaminant i perillós.\n19:00 – 20:30 h // Sònia Prieto (Manresa)\nAquesta Dj manresana no té vergonya a l’hora de despullar-se descaradament i musicalment davant del públic més guerrer que se li posi davant. Se’ns dubte és una artista hàbil i creativa del circuit electrònic, original i peculiar. Apassionada per la música, comparteix les seves preferències musicals per la ciutat punxant a llocs com el Vermell, la Peixera o la Carpa del Riu. Les seves sessions són un “melting pot” de la seves influències musicals, amb hits dels 80's, del Britpop, de l'Indie, del Pop, de l'Electrònica i del Techno.\n20:30 – 22:00 h // Dj Meri (Manresa)\nDj Meri tancarà l’espai kkaracas amb una selecció de música vitamínica per tal de no parar de ballar.\nEx-alumna d'un curs de Dj de "la Kampana" portat per Jaumëtic d'on han sortit diversos Dj's amb bona projecció (MoRe, Masafreak, Grozza, Sònia), Dj Meri ens porta la seva visió de la música electrònica, tot i que el qui l'hagi vist la recordarà per sessions plenes de les seves influències del rock (The The Doors, Pixies, Radiohead, El Columpio asesino,...). Per Manrusionica, Dj Mery coqueteja amb el minimal i el house.\n+ info de tot el festival aquí.


Foment vol convertir Vilobí en la quarta pista del Prat - Diari de Girona\nFoment vol convertir Vilobí en la quarta pista del Prat\nEl ministre ha subratllat que el document concep que Vilobí d'Onyar i el Prat funcionin com un sol sistema aeroportuari i que, per aconseguir-ho, el baixador del TAV és clau\nredacció / acn / europa press 12.02.2018 | 13:29\nLes instal·lacions de l´Aeroport de Girona-Costa Brava\nEl ministre de Foment, Íñigo de la Serna, ha anunciat que l'Estat invertirà 55 milions d'euros per construir el baixador del TAV a l'aeroport de Girona.\nAixí ho ha explicat aquest dilluns el ministre de Foment, Íñigo de la Serna, en la presentació del del nou pla director d'Aena per als aeroports catalans.\nEl govern espanyol ha decidit canviar d'estratègia, i ara l'obra no l'assumirà la Generalitat sinó que es farà amb fons estatals (en concret, sortirà dels pressupostos d'Aena i Adif).\nDe la Serna preveu que el projecte del baixador del TAV estigui redactat aquest 2018 i, tot i que ha evitat concretar terminis, sí que ha dit que aquesta serà una obra "senzilla". El ministre de Foment també ha subratllat que el nou baixador de l'alta velocitat, que es trobarà a uns 500 metres de la terminal, permetrà que Vilobí d'Onyar s'impulsi com a quarta pista de l'aeroport del Prat. "Això afavorirà el creixement de l'aeroport de Girona", ha afirmat.\nEl projecte del baixador del TAV\nL'abril de l'any passat, el ministre de Foment va anunciar que el projecte de fer un baixador del TAV a l'aeroport anava pel bon camí i que havia donat instruccions a Adif per tal que desencallés el conveni que s'ha de signar amb la Generalitat per tirar endavant l'obra.\nLa signatura del conveni estava encallada des de feia més de dos anys i la creació de la nova estació d'alta velocitat és una de les obres incloses en l'agenda catalana del Corredor Mediterrani. La Generalitat calcula que tindria una demanda de 950.000 viatgers l'any.\nClau per ser la quarta pista del Prat\nTambé l'estudi encarregat per l'Ajuntament de Girona a la universitat anglesa de Cranfield va estimar que el baixador, clau per convertir l'aeroport de Girona en la quarta pista d'El Prat, a 30 minuts de Barcelona i a 50 minuts de la Catalunya del Nord, permetrà doblar l'àrea d'influència i fer que 5,1 milions de persones hi puguin arribar en menys d'una hora.


Concert d’estiu de la ICCIC\nEl passat divendres 17 de juny es va celebrar el concert d’estiu de la Institució Cultural del CIC (ICCIC) a l’Auditori del mateix centre. Els protagonistes van ser el cor de la institució, nascut ara ja fa nou anys amb la voluntat de fomentar l’estima per la música i el cant i també amb la funció de donar a conèixer la institució i l’activitat pedagògica, cultural i social que s’hi du a terme.\nGairebé 100 persones van assistir-hi en un ambient força familiar ja que l’assistència era primordialment de companys, familiars i amics dels components del cor, que són 56 cantaires. La direcció la portava el jove Emili Fortea i Carles Raich va fer una impecable tasca des del piano.\nEl repertori de cançons va ser força variat, combinant estils i èpoques. Del Barroc es va interpretar Haendel; del classicisme Luci Care de Mozart; del nacionalisme Va Pensiero de Verdi però també hi va haver altres estils amb obres més modernes com el conegut Imagine de John Lennon així com també cançons de la cultura catalana, amb el tendre Amor Mariner de Manuel Oltra.\nVa ser una hora sencera d’interpretacions que van fer gaudir el públic, un joc d’estils i veus del repertori del cor però afegint noves cançons i nous matisos a les ja realitzades en altres concerts. El cor es va mostrar madur, amb una bona direcció i coordinació. El públic fins i tot va reclamar una última cançó quan el repertori s’havia acabat, fet al qual el cor va respondre regalant doncs, una última interpretació sense piano.\nAl final de la jornada, l’ICCIC va convidar a una copa de cava per a tots els assistents inaugurant així l’estiu. Al començament, a més a més, es va parlar de com aquest cor anava més enllà de compartir la passió de la música, entenent que s’havien forjat noves amistats. També es va informar que s’estava organitzant un gran esdeveniment per l’any vinent, en que el cor farà 10 anys i per tant, una festa grossa.\nAquest any el cor ja ha celebrat 13 concerts i busquen fer un pas endavant en la qualitat del so i amb aquesta combinació de música religiosa, clàssica i cançons tradicionals de la cultura catalana. Compta a més a més, amb la col·laboració de la Direcció General de l’ICCIC i de Virtèlia, l’escola de música de la institució.\nEl web del cor: http://www.iccic.edu/virtelia/coral/\nFotografia destacada de Judit Pellicer


Un espigó submergit, la solució «més adient» per recuperar sorra a la platja Sant Sebastià | NacióSitges\nUn espigó submergit, la solució «més adient» per recuperar sorra a la platja Sant Sebastià\nAleix Ramirez | 02/06/2017 a les 00:00h\nArxivat a: Societat, espigó, Sant Sebastià, sorra, platja\nMiquel Forns, segon per la dreta, i Aurora Carbonell, junt amb els tècnics del ministeri de Medi Ambient Foto: Aleix Ramírez\nLa Direcció General de Costes, organisme adscrit al ministeri de Medi Ambient, va presentar, en una audiència pública celebrada dijous a la tarda a l’auditori de l’edifici Miramar, una proposta per estabilitzar la platja de Sant Sebastià. Aquest pla passa per introduir un espigó lleugerament submergit al costat de llevant de la platja.\nAna Maria Casteñada i Francisco Javier Garcia, tècnics mediambientals que han elaborat la proposta, apunten que els espigons “serviran per estabilitzar la platja, però no és una solució definitiva”. A més, els experts alerten que les aigües de Sant Sebastià tenen molta quantitat de cymodocea nodosa, “espècie protegida per la Unió Europea i que limita qualsevol acció”, expressava Garcia.\nEntre el 2014 i l’actualitat, l’Ajuntament de Sitges ha fet aportacions de 40.000 m3 de sorra, traslladada des del port de Vallcarca. Aurora Carbonell, regidora de Turisme i Platges, reconeix que “això no és el que tots desitgem, tot i que els tècnics ens han assegurat que les aportacions han permès evitar mals majors en els darrers temporals”.\nA les preguntes del públic sobre quan es materialitzarà la proposta presentada, l’alcalde Miquel Forns assegurava que primer de tot “cal redactar el projecte per acte seguit consensuar-lo a nivell polític i que el mateix sigui inclòs als pressupostos generals de l’Estat pel 2018”. En referència a aquest darrer aspecte, Forns “assegura que hauria de ser així, perquè la competència la té l’Estat i a més, Sitges no té recursos per pagar el projecte”.\nMor un home de 73 anys ofegat en una platja de Vilanova i la Geltrú\nLa platja Sant Sebastià i la de Garraf, de les millors de Catalunya\n«La Josefa» visita Sitges\nLes platges de Sitges reben una aportació extraordinària de 42.000 m3 de sorra\nAurora Carbonell: «Si no es paga a 30 dies a 31 de març serà culpa nostra»\nAnònim, 03/06/2017 a les 09:38\nY....¿PORQUE SUMERGIDO EL ESPIGON?


Vine a pintar contra la LGBTIfòbia\nEl 17 de maig de l’any 1990 l’OMS (Organització Mundial de la Salut) va eliminar l’homosexualitat de la llista d’enfermetats mentals. Des de llavors aquest dia es va establir com el Dia Internacional contra la LGTBIfòbia amb l'objectiu de visibilitzar i de denunciar les discriminacions contra les persones del col.lectiu LGBTI+.\nEl 17 de maig vine a pintar contra la LGBTIfòbia!\nPer commemorar aquesta data l’Ajuntament de Quart ha organitzat una pintada amb guixos.\nEntre totes les persones assistents (adults i infants) pintarem un espectacular mural sota la direcció de la Mar Álvarez.\nT'esperem a les 17h a la plaça de l’Ajuntament de Quart, on també llegirem el manifest institucional.


Pirineus aragonesos: Les Valls de Tena i d'Ossau ~ km369 | Viatges, rutes i llocs a descobrir pel món\n16:00 Aragó , Espanya , França , Pirineus 2 comments\n(15/08/2009) Sortim de Jaca en direcció a Sabiñanigo, on ens endisarem en la comarca del Alto Gállego, que es vertebra al voltant del riu Gállego.\nVALL DEL TENA\nFins al Portalet, frontera amb França, en aquesta vall es mescen la bellesa dels seus paratges, boscos, llacs i montanyes, amb la típica arquitectura d'alta montanya, així com una completa infraestructura turística per acollir al visitant.\nArribem a Biescas, que s'estén a banda i banda del riu Gállego, ordenada segons la topografia del terreny conformant, amb dos barris ben definits: El Salvador i San Pedro, presidits cadascú d'ells per les esglésies homònimes.\nL'església parroquial del Salvador està situada en el punt més alt del conjunt urbà. D'origen medieval, ha sofert àmplies transformacions posteriors, sobretot després de la guerra civil.\nEn l'altre barri, la parròquia de San Pedro, aixecada sobre la planta d'una vella església de la qual queden únicament restes en el mur septentrional. Apart de la cripta, datada en l'any 1570, la resta és de factura moderna.\nSeguim direcció nord...\n...fins arribar al Balneari de Panticosa, situat en una esplèndida prada a 1636 metres d'alçada. L'ús dels seus manantials i aigües es remonten a l'època romana, però va ser l'any 1827 quan una Real Ordre concedeix la propietat d'aquests llocs a Nicolás Guallart, iniciant-se la construcció de les vuit edificacions que conformaven el Complex que va ser declarat Monument Artístic Nacional en 1994.\nEn ell, al llarg de la història, s'han allotjat personatges il·lustres com el rei Alfons XIII, el pintor Rosales, Ortega y Gasset, Cánovas del Castillo, Ramón y cajal...\nTornem per la mateixa carretera per anar a Sallent, i al costat de l'embassament de Lanuza, en la riba esquerra del riu Gállego, veiem el petit poble de Lanuza. D'aqui van sortir nou Justícies d'Aragó, figura de gran rellevància en el Regne aragonés. Sorgí com a mediador i moderador en les discussions i diferències entre el rei i la noblesa de la època. Amb el pas del temps, es van convertit en el jutge encarregat de dirimir els conflictes entre la monarquia i els ciutadans, i durant segles presidia les Corts d'Aragó, en absèncial del rei...\nAmb la construcció de l'embassament, el 1978 van sortir els últims veins del poble. L'aigua va inundar les cases més baixes, quedant deshabitat el poble. Avui, el poble s'està reconstruint poc a poc amb l'obstinació de l'Associació de veïns de Lanuza.\nArribem a Sallent de Gállego, situat a 1.305 metres d'alçada, en la capçelera de la Vall del Tena. La Foratata, un gran penyal rocós que s'eleva sobre la vila , és el pic més emblemàtic de la zona, amb altres muntanyes, que moltes d'elles arriben als 3.000 metres d'alçada.\nEn el centre de la villa hi ha el popular Mentidero, una gran bancada coberta i oberta al carrer que utilizen els veins i visitants com a lloc de trobada.\nCom a principal atractiu turístic, hi ha l'església de l'Assumpció (segle XVI), d'estil gòtic, que s'alça damunt d'un caseriu montanyès, el qual presenta una mostra de l'arquitectura popular pirenaica. Allotja un valuós retaule plateresc i la venerada imatge de la Verge de les Neus, patrona de la vila.\nTambé tenim l'anomenat Pont Romà (segle XVI), que salva el curs del Aguas Limpias, afluent del riu Gállego.\nA 5km, trobem Formigal, urbanització que va neixer a l'empar de la estació d'esqui.... I a continuació, hi ha el port del Portalet, pas fronterer entre Espanya i França, i que comunica les valls del Tena i d'Ossau.\nEns endinsem dins de França fins arribar a Laruns, poble que trobem en festes, i on estaven realitzant en el moment de la nostra arribada, una cursa popular que consisteix en anar des del centre del poble fins a una montanya, i baixar-la de nou...\nTornem cap a Jaca, entrant en Espanya, pel tunel de Somport.\nAnònim 28 d’agost de 2009 a les 14:38\nUna molt bona explicació.\nQuin es el millor lloc, segons tu per tenir vistes del Pic d'Ossau?\nSuposo que deu ser un lloc amb moltes possibilitats per a la fotografia de natura.\nGerard 28 d’agost de 2009 a les 16:54\nNo et sabria dir-te... Va ser una sortida, sense tindre gaire cosa preparada... agafar el cotxe i aturar-nos allà on ens agradava...


EBREDIPUTATS: VOLEM LA VERITAT: ELS HI DEVEM ALS HEROIS D'HORTA\nVOLEM LA VERITAT: ELS HI DEVEM ALS HEROIS D'HORTA\nEscolto a RAC 1 un destacat dirigent socialista parlant d’Horta. De l’incendi i les seves conseqüències. Atacant als veïns i a l’Alcalde, manipulant i volen fer veure que tant un com els altres són uns desalmats, desagraïts, que no valoren el sacrifici dels bombers. I a més parlen des de la ignorància. Fals!! Moralment malaltís i maligne!!. Hi ha persones dolentes, el mal existeix i s’aplica a la desinformació i búsqueda d'una confrontació política que NO deuria existir.\nMai, Mai, Mai cap veí d’Horta a posat en dubte l’heroisme dels Bombers. En tot cas han manifestat dubtes més que raonables sobre el comandament!!! Sobre els protocols d’actuació i sobre la presa de decisions en els moments adequats. El balanç, d’un foc que a meitat matí es considerava controlat i després es va cobrar 5 vides no invita, ni a la autocomplaença, ni al silenci. Els veïns D’Horta es coneixen el terme i saben el que va passar. Es cremava el terme, part de la seva vida, la seva casa i no estaven per fer política, ni per cuidar les orelles dels dirigents. Sí per dir, per denunciar tot allò que podes evitar una nova catàstrofe.\nAltres no volien un escàndol, no podien permetres que una crisi de mala gestió a Horta els hi desdibuixes la seva agenda política, amb l’anunci de la renúncia de Saura. Han utilitzat la propaganda, la desqualificació i la manipulació. No tinc problema en dir-ho: La maldat i la malifeta. Ni els bombers, ni Horta s’ho mereixen. Es mereixen un anàlisi serè i rigorós. ES mereixen la VERITAT.\nNi la manipulació, ni la confrontació: LA VERITAT.\nLa GARBINADA apareix cada tarda, res més previsible. Segons testimonis; publicat a un prestigiós diari “En aquells moment, la forta garbinada mantenia a terra els helicòpters, tal com va dir inicialment Interior. Però atés el perill mortal a què s’enfrontaven els agents destinats a la zona, amb qui mantenien control permanent, la sala de control de bombers va insistir i va ordenar enviar un aparell a intentar el rescat. “ El pilot va fer aquesta operació un parell de cops” “Tot i les dificultats de control i la escassa visibilitat a conseqüència del fum, en qüestió de minuts l’helicòpter va baixar un parell de vegades i va rescatar bombers” .\nTenim dret, o millor dit: No el dret, tenim l’obligació de preguntar!! Com van fer l’alcalde i els veïns: On eren els responsables polítics? Era previsible la garbinada? Si en lloc d’un helicòpter de rescat, haguessin estat dos, es podrien haver rescata més bombers? Havien advertit els veïns del perill??\nSabem que preguntar això trenca l’agenda política de més d'un; obliga a analitzar les responsabilitat d’alguns que han sortit ràpidament a desqualificar veïns i alcalde per tal de garantir el silenci!! Per tal d'evitar l'assumpció de responsabilitats!!!Si algú valora el sacrifici dels bombers és: Horta!!!. Els bombers han donat la vida pel poble, per Horta, pels Ports. Els veïns estan, els hi estarem, eternament agraïts. Són els Herois de Terra Alta, Herois d’Horta per sempre!!!. El seu sacrifici no pot ser inútil. MAI MÉS unes conseqüències tan nefastes. Mai més una descoordinació tan dolorosa. Als Herois el devem un homenatge, i els hi JUREM LA VERITAT. Perquè no torni a passar. S'HO MEREIXEN\nPublicado por Ebrediputats los 18:23\nLo Filosofo ha dit...\nCinc professionals moren en un accident de treball per no adoptar-ne per qui correspon les mesures i precaucions adients, per manca de previsió, això que a qualsevol empresari li significaria greus responsabilitats personals, Saura ho venti-la amb “único culpable fue el fuego y un inesperado cambio de viento” Hi ha que reconèixer que son uns mestres, manipulen l’opinió publica, manipulen i utilitzen per als seus interessos politics als bombers i a qui faci falta, i per major escarni ens arriben de Madrid insulten tot lo poble d’Horta, sen van i damunt som nosaltres qui hem de donar explicacions i demanar disculpes. El Trempanillo un aprenen al costat de Saura, Boada, i la Chacon


DINAR - Els dies i les dones\nEl ball de mails. El dinar que algú va pensar que era un sopar, aquest diumenge que algú altre pensava que era l’anterior i encara, un notícia per desvelar, la protagonista de la qual, es pensa que en sabem més coses de les que veritablement en sabem…\nRetrobar-nos al voltant d’una taula per menjar allò que aquesta mateixa tarda començaré a engegar. Arraconada aquella urgència dels glops de nit empassats de qualsevol manera, veure’ns a plena llum, deixar abaltir la tarda i riure tant com es pugui.\n8 de setembre de 2008 a les 11:51 am\n28 de setembre de 2008 a les 1:36 am\nTu vés fent dinars sense avisar i ja t’ho trobaràs. Un altre cap de cavall et trobaràs al llit…


El Barça B és equip de la Primera RFEF i jugarà la fase d'ascens a Segona | betevé\nA més, el filial blaugrana tindrà la possibilitat de disputar el play-off d'ascens a la Segona Divisió A\ndiumenge, 21 de març del 2021, a les 11.28\nEl Barça B s’ha assegurat jugar a la Primera RFEF, la categoria que es crea la temporada vinent. A més, l’equip entrenat per García Pimienta podrà optar en aquesta segona fase a disputar el play-off d’ascens a Segona Divisió A. L’equip blaugrana, aprofitant l’empat entre l’Andorra i l’Hospitalet a 1, s’ha classificat matemàticament per a aquesta competició, que equivaldria a l’actual Segona B.\nPrimer objectiu, assolit\nEl Barça B acabarà la primera fase de la temporada entre els tres primers classificats i, per tant, jugarà en la Primera RFEF. Aquesta seria com l’actual Segona B. Però l’equip blaugrana encara pot aconseguir un altre objectiu. El Barça B té l’opció de pujar a la Segona Divisió A en aquesta segona fase de la competició. Es trobarà amb equips com l’Eivissa, l’Alcoià i el Vila-real B, que ja estan classificats del subgrub B del grup III.\nEl funcionament de la segona fase\nEls tres primers classificats de cada subgrup s’enfrontaran entre si en una lliga amb anada i tornada. Un cop es disputin els sis partits, els tres primers de cada grup i el millor quart obtindran la classificació per al play-off d’ascens de la Segona Divisió. Un total de 30 equips es classificaran per a aquesta segona fase, però només quatre ascendiran a la Segona Divisió. La resta d’equips jugaran a la Primera RFEF.\nEl Barça es desfà del Rayo i ja pensa en la Champions\nEls Gòtics s’emporten el derbi contra el Poble Nou


Llei per la qual es regula el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (Llei 14/1985, de 28 de juny) - Normativa de Cataluña - Legislación - VLEX 270315861\nNorma citada en: 3 artículos doctrinales, 8 disposiciones normativas\nAtès que correspon als poders públics de promoure les condicions per a la participació lliure i eficaç de la joventut en el desenvolupament polític, social, econòmic i cultural, sembla convenient disposar d'una entitat de dret públic de base associativa que, bo i estimulant la participació de la joventut de Catalunya, permeti d'apropar les inquietuds dels joves a les institucions de govern de Catalunya.\nAmb aquesta finalitat, la Generalitat provisional de Catalunya va crear, per mitjà del Decret de 2 d'abril de 1979, el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya com a organisme coordinador, dotat de personalitat jurídica pròpia.\nHavent estat atribuïda a la Generalitat per l'Estatut d'Autonomia la competència exclusiva en matèria de joventut, atesa l'experiència de funcionament, suficientment dilatada, del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya, sembla aconsellable de perfer ja la regulació jurídica d'aquest per mitjà d'una llei del Parlament, a fi d'adequar millor la naturalesa i el funcionament, heretats de l'etapa provisional, al marc institucional de la Generalitat.\nEl Consell Nacional de la Joventut de Catalunya (CNJC) és una entitat de dret públic amb personalitat jurídica pròpia i amb plena capacitat per a complir els seus fins, que es regeix d'acord amb les disposicions d'aquesta Llei, les normes que la desenvolupen i aquelles altres que li són aplicables.\nSón funcions del CNJC:\nPromoure activitats dirigides a assegurar la participació de les persones joves en les decisions i en les mesures que les afecten.\nElaborar i promoure, per iniciativa pròpia o a petició d'altri, informes o estudis sobre matèries relacionades amb la joventut i amb els seus problemes.\nFomentar en les persones joves l'associacionisme juvenil, a fi que emprenguin en grup la solució de les qüestions que les afecten.\nFer d'interlocutor entre la Generalitat i les organitzacions juvenils en tot allò que afecta les persones joves.\nParticipar en els òrgans consultius de l'Administració quan aquesta ho requereixi.\nEstablir relacions amb altres organitzacions juvenils en tots llurs àmbits d'actuació.\nPromoure la cooperació juvenil internacional per a fomentar les activitats que tendeixin a aconseguir la pau i per a qualsevol altra matèria relacionada amb la joventut i amb la seva problemàtica.\nPromoure la creació de consells de joventut d'àmbit territorial.\nRepresentar el moviment associatiu juvenil català en les institucions internacionals de joventut.\nQualsevol altra que sigui acordada amb l'Administració en el marc de les funcions establertes per aquest article.\nApartat i modificat per art. 1.1 de la Llei 1/2010, del 4 de febrer, de segona modificació de la Llei 14/1985, del 28 de juny, per la qual es regula el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.\nApartat j afegit per art. 1.2 de la Llei 1/2010, del 4 de febrer, de segona modificació de la Llei 14/1985, del 28 de juny, per la qual es regula el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.\nArticle modificat per art. únic de la Llei 24/1998, de 30 de desembre, de modificació de la Llei 14/1985, del 28 de juny, per la qual es regula el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.\nEl CNJC es relaciona amb l'Administració de la Generalitat de Catalunya per mitjà de la Secretaria General de Joventut, a la qual pot demanar la informació que necessiti per a funcionar adequadament.\nEl CNJC és compost per entitats membres de ple dret i per entitats membres adherides.\nPoden ésser membres de ple dret:\nLes entitats juvenils amb base associativa, de participació social i de funcionament democràtic.\nLes federacions o els organismes coordinadors compostos per un mínim de tres moviments juvenils cap dels quals, individualment, no sigui membre del CNJC. Els moviments que la federació o l'organisme coordinador aglutina són obligats a complir els mateixos requisits que s'exigeixen a aquells que s'incorporen al CNJC individualment.\nLes seccions juvenils d'entitats professionals, acadèmiques, sindicals, polítiques i esportives amb òrgans de decisió propis que figurin com a tals seccions en els estatuts de les entitats respectives.\nEls consells locals de joventut que representin un mínim de 5.000 habitants o siguin capitals de comarca, que estiguin integrats per un mínim de dos tipus d'entitats i que es fixin com a objectius la interlocució, la coordinació i el foment de la participació al municipi corresponent.\nEls consells territorials de joventut d'un àmbit d'actuació en el qual no hi hagin consells locals de joventut afiliats al CNJC.\nPoden ésser entitats membres adherides:\nLes entitats prestadores de serveis a la joventut.\nLes entitats que no compleixin els requisits mínims exigits per a ésser membres de ple dret o que decideixin llur participació en qualitat d'entitats membres adherides.\nTotes les organitzacions i les entitats compreses en els apartats 2 i 3 poden formar part del CNJC, d'acord amb allò que determinen els seus estatuts, sempre que ho sol·licitin per escrit i sempre que llurs estatuts, estructura i activitats no contradiguin els principis d'aquesta Llei i els estatuts del CNJC.\nPer a poder ésser entitat membre del CNJC cal acreditar un període mínim de dos anys des de la constitució de l'entitat i que la sol·licitud sigui avalada per set entitats membres.\nApartat 3.b modificat per art. 2.2 de la Llei 1/2010, del 4 de febrer, de segona modificació de la Llei 14/1985, del 28 de juny, per la qual es regula el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.\nApartats 2.d, 2.e afegits per art. 2.1 de la Llei 1/2010, del 4 de febrer, de segona modificació de la Llei 14/1985, del 28 de juny, per la qual es regula el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.\nApartat 3.c suprimit per art. 2.3 de la Llei 1/2010, del 4 de febrer, de segona modificació de la Llei 14/1985, del 28 de juny, per la qual es regula el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.\nEl CNJC es manté econòmicament amb els recursos següents:\nLes aportacions de les entitats que l'integren.\nLes dotacions que li pot destinar la Generalitat.\nLes subvencions que pot rebre d'altres entitats públiques.\nLes rendes que produeixen els béns i els valors que constitueixen el seu patrimoni.\nEls rendiments que legalment o reglamentàriament generen les activitats pròpies del Consell.\nQualsevol altre recurs que li pugui ésser atribuït, per llei o per reglament.\nEls òrgans del CNJC són:\nL'Assemblea General es compon de dues persones delegades de cadascuna de les entitats membres i s'ha de reunir, com a mínim, una vegada l'any.\nL'Assemblea General, d'acord amb allò que estableixen els estatuts del CNJC, ha d'elegir per un període de dos anys el Secretariat, el nombre de membres del qual ha d'ésser determinat estatutàriament. D'entre aquest Secretariat, l'Assemblea General ha d'elegir també el president o presidenta del CNJC, que ho és també del Secretariat. Quan el president o presidenta i les persones membres del Secretariat no són delegades d'una entitat també formen part de l'Assemblea General, amb veu però sense vot.\nLes entitats membres adherides poden assistir a l'Assemblea General amb veu i sense vot, i, per tant, llurs persones delegades no tenen dret a ésser escollides unipersonalment, ni en comissió, ni en cap òrgan de representació del CNJC.\nContra els actes emanats dels òrgans del Consell, subjectes al dret administratiu, un cop exhaurida la via administrativa queda oberta la via contenciosa administrativa, d'acord amb la Llei que regula aquesta jurisdicció.\nArticle modificat per art. 1 del Decret Legislatiu 2/1994, de 13 de juliol, pel qual es modifiquen la Llei 14/1985, de 28 de juny, que regula el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya, i la Llei 38/1991, de 30 de desembre, d'instal·lacions destinades a activitats amb infants i joves.\nMentre no s'aprovaran els Estatuts, el CNJC es regirà per les normes de funcionament intern aprovades per l'Ordre de 19 de novembre de 1979 del Conseller d'Ensenyament i Cultura.\nDins els sis mesos a comptar de la publicació d'aquesta Llei, el Secretariat del CNJC elevarà al Govern de la Generalitat, per mitjà de la Direcció General de la Joventut, la proposta d'Estatuts adequada a les prescripcions d'aquesta Llei perquè sigui aprovada.\nEl Govern de la Generalitat dictarà les disposicions que calguin per executar i desenvolupar aquesta Llei.\nQueda derogat el Decret de 2 d'abril de 1979, de Creació del Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.\nDecreto 46/2003, de 29 de mayo, primera modificación del Decreto 69/2002, de 23 de mayo, por el que se establece la ordenación y definición del currículo de Educación Secundaria Obligatoria en el Principado de Asturias.


Tens experiència com a administratiu/a? T'interessa un treball a jornada parcial amb el qual pugues compaginar amb la teua vida personal? T'apassionen els nous reptes? Llavors aquesta és la teua oferta!\nUna empresa important està buscant a una persona per a realitzar funcions administratius/as en la localitat de València.\nContracte indefinit a mitja jornada.\nFormació en administració.\nExperiència fent tasques administratives.\nImplicació, compromís i responsabilitat: Constància i perseverança.\nImplicació amb els objectius proposats. Sentiment de responsabilitat cap a la tasca i els seus resultats.\nMotivació: Constància i perseverança. Implicació amb els objectius proposats. Sentiment de responsabilitat cap a la tasca i els seus resultats.\nOrientació a la qualitat: Atenció i cura als detalls. Plantejament tècnic/a i actuació rigorosa. Orientació a la qualitat.\nOrientació a resultats: Consecució de resultats conforme a objectius. -Maximització de rendibilitat i eficiència en l'ús dels recursos i estalvi de costos. Actitud i perseverança respecte als resultats.\nTreball en equip: Afavorir el clima emocional de l'equip. Potenciar la reflexió conjunta de l'equip. Facilitar la tasca conjunta de l'equip.\nLloc de treball inclusiu


Invents que cal recuperar\nLa energia lliure es un procés que succeix de manera espontània, sense afegir energia. si augmenta l'entropia de l'univers com un tot (o, en el límit d'un procés reversible, el deixa sense canvis), aquesta és la Segona llei de la termodinàmica. Però, almenys per a mi, aquesta és una idea una mica abstracta. Com podem fer que aquesta idea sigui més concreta i com utilitzar-la per saber si una reacció química es durà a terme?\nBàsicament necessitem algun tipus de mesura que representi l'efecte d'una reacció en l'entropia de l'univers i que inclogui tant al sistema de reacció com al seu entorn. De manera convenient, tots dos factors s'uneixen en un sol valor anomenat energia lliure de Gibbs.\nL'energia lliure de Gibbs (G) d'un sistema és una mesura de la quantitat d'energia utilitzable (energia que pot realitzar un treball) en aquest sistema. El canvi en l'energia lliure de Gibbs durant una reacció proveeix informació útil sobre l'energia i espontaneïtat de la reacció (si es pot dur a terme sense afegir energia). Una definició senzilla del canvi en l'energia lliure de Gibbs seria:\nel més nou en mòbils\nprojectes de motos\ncomunicació sense fils entre dispositius que utilitzen la llum "Li-Fi"\nÉs una tecnologia per a la comunicació sense fils entre dispositius que utilitzen la llum per transmetre dades. En el seu estat actual només es poden utilitzar làmpades LED per a la transmissió de la llum visible. El terme va ser introduït per primera vegada per Harald Haas durant una conferència TEDGlobal 2011 a Edimburg. En termes tècnics, el Li-Fi és un sistema de comunicacions lleugeres visibles que és capaç de transmetre dades a altes velocitats sobre l'espectre de llum visible, la radiació ultraviolada i la radiació infraroja.\nPel que fa al seu ús final, la tecnologia és similar a la de Wi-Fi. La diferència tècnica clau és que Wi-Fi utilitza la freqüència de ràdio per transmetre dades. L'ús de la llum per transmetre dades permet que Li-Fi ofereixi diversos avantatges com treballar a través d'ample de banda més alt, treballar en àrees susceptibles d'interferències electromagnètiques (per exemple, cabines d'avions, hospitals) i oferir majors velocitats de transmissió. La tecnologia està desenvolupant activament diverses organitzacions de tot el món.\nTransport del futur "Horizon system"\nEl projecte Horizon system està pensat perquè transport sigui més eficient, utilitzant el primer sistema de transport estandarditzat mundialment per permetre un "intercanvi fluid i fluid" entre terra i aire.\nEls passatgers entren al sistema a través de la seva SkyStation local, una de les moltes ubicades estratègicament per tota la ciutat. En un moment predeterminat, arriba un destí específic de SkyLink.\nTatuatges electronics "tech tat"\nLa companyia Chaotic Moon ha crear aquest tipus de tatuatges amb l'intenció de millorar el dia a dia de les persones que decidien tatar-se. Un "Tech tat" introduirà en el seu organisme una sèrie de petits circuits, plens de sensors, que seran capaços de transmetre la informació necessària al dibuix en si.\nEl disseny té unes petites il·luminacions LED que s'encenden per indicar si hi ha, o no, algun tipus de problema a l'organisme. Qualsevol tipus de canvi a qualsevol nivell es registra de forma immediata per el tatatge i es podrà corregir de manera immediata per part del seu metge.\nMascara anti-polucio Breaze\nLa màscara de Breaze filtra partícules contaminats de les nostres ciutats, des de partícules fines fins a bacteris. La màscara permet respirar còmodament, no generarà humitat mentre exhala.\nCARL ajuda a protegir la casa, està dissenyat per ser els teus ulls i orelles sempre que no estiguis allà\nEstà equipat amb una varietat de sensors que li permeten olorar, escoltar i veure, es capaç de notarà qualsevol canvi en la qualitat de l'aire, com ara gasos perillosos o al·lèrgens, i monitoritzarà el nivell de soroll. Quan la casa està buida patrulla la casa i avisa a l'instant quan sent una cosa estranya, com ara un incendi, una ruptura de tub d'aigua o fins i tot un intrús. També pot controlar de manera remota per mirar al voltant de la vostra casa des de lluny.


Olot preveu licitar les obres del restaurant del Montsacopa a l'estiu - Diari de Girona\nOlot preveu licitar les obres del restaurant del Montsacopa a l'estiu\nL'Ajuntament vol iniciar els treballs durant aquest any per tenir-les finalitzades a la primavera del 2017, després d'obtenir els permisos\nolot | x.v. 27.07.2016 | 07:22\nARXIU · Olot recupera el fortí de Sant Francesc per fer un restaurant\n«La previsió és licitar les obres durant l´estiu», va explicar -ahir- Estanis Vayreda (regidor de Promoció Municipal per CiU) amb relació al restaurant previst al fort de Sant Francesc, al cim del Montsacopa. Vayreda va indicar que la voluntat és començar les obres en el decurs d´aquest any per tenir-les acabades a la primavera del 2017.\nLa concreció del calendari del més important projecte turístic dels darrers temps a Olot (hi inveritiran 265.000 €), ha fet dues passes molt importants. Durant la setmana passada la Comissió de Cultura de la Generalitat va donar llum verd al projecte. Això sí –segons Vayreda–, van demanar dues correccions. «Ara –va explicar–, els arquitectes treballen en la incorparició dels requisits de Cultura al projecte. Els arquitectes que dissenyen el restaurant són Pere Llimargas i Mireia Torras.\nL´altre pas -segons Vayreda- va ser el vistiplau de la Comissió d´Urbanisme de Girona que va tenir lloc el passat divendres (dia 22 de juliol). El projecte encara no està redactat i es preveu tenir-lo definitiu al mes de setembre. L´edifici que acollirà el restaurant estarà ubicat en l´estructura de pedra volcànica d´un fort de les guerres carlines. Situat en forma d´apèndix darrere de la fortificació que envolta la capella, el fort estava mig amagat entre la vegetació i era poc conegut.\nLa previsió és que convertit en restaurant prengui visibilitat i es converteixi -des de la taula- en un mirador d´Olot. Tindrà una façana de vidre, perfils metàl·lics i una capsa feta amb llistons de fusta. Una part de la construcció quedarà una mica enfonsada al terreny i la coberta serà plana i acabada amb greda volcànica per no restar protagonisme a la fortificació i l´església. El restaurant tindrà una terrassa exterior important per tal d´aprofitar el valor de les vistes.\nUn cop el restaurant- bar estigui obert, els responsables hauran d'obrir un mínim de 6 dies a la setmana entre abril i octubre i també durant la Setmana Santa. La resta de mesos haurà de funcionar cada cap de setmana i dies festius. El consistori preveu ingressar uns 3.000 euros anuals durant 10 anys, amb possibilitat de prorrogar el servei 5 anys més.\nAixò no obstant, la voluntat és que l´equipament serveixi per dotar el cim del Montsacopa amb sanitaris i servei d´hostaleria. Es tracta d´un dels llocs més visitats d´Olot. Elevat sobre els teulats de la ciutat, el Montsacopa queda separat per un camí de 10 minuts a 1 quart d´hora. El que dura pujar la falda del volcà. Un cop dalt, les vistes sobre la zona volcànica de la Garrotxa i el valor del mateix volcà - conserva el cràter i les grederes- el converteixen en un atractiu molt potent. Això no obstant està lluny dels serveis ciutadans.\nL´ermita de Sant Francesc\nVayreda va explicar que les obres de restauració de l´ermita estan acabades. Han reparat el campanar, la teulada i les parets del darrere. Les obres han costat uns 60.000 € que en un 30% han estat finançats per la Diputació de Girona.\nL´ermita i el restaurant formen part d´un pla de millora destinat a aprofitar el volcà per utilitats turístiques i docents. Dins la planificació també han fet un camí al voltant del cràter, han posat mobilari i han recuperat les grederes.


Indo presta un Biòmetre al CUV — Centre Universitari de la Visió. CUV — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nSensibles amb la salut visual dels nostres pacients i coneixedors de la necessitat de mesurar la longitud del globus ocular (biometria) en l'àmbit del control de miopia, al Centre Universitari de la Visió s’està provant un biòmetre òptic ALL-SCAN prestat per INDO.\nD'aquesta forma, a banda de mesurar l’estat refractiu en diòptries, es pot quantificar la longitud axial de l'ull, donat que un ull amb una longitud superior al que és habitual és més propens a patir patologies de fons d'ull (despreniment de retina, glaucoma, maculopatia miòpica,....).\nHi ha una previsió fatal de que l'any 2050 la meitat de la població mundial serà miop i s'estan desenvolupant tècniques de control de miopia i estudis a nivell mundial de les conseqüències sobre la salut ocular de la miopia.\nGràcies a aquesta col·laboració disposem de més recursos tècnics a la Unitat d'Adaptació de Lentes de Contacte (UALC) en l'àmbit del Control de Miopia. En aquesta unitat s’utilitzen les dues tècniques més habituals : Ortoqueratologia i lents de contacte toves de control de miopia.\nQuè és la ortoqueratologia ( Orto-K) ?\nLa ortoqueratologia, també coneguda com orto-k, és un tractament en el que el pacient dorm amb unes lents de contacte dissenyades i fabricades a partir de la forma del seu ull i de la seva graduació (miopia, hipermetropia i/o astigmatisme). L’objectiu és que, després de dormir unes quantes nits amb les lents de contacte, s'aconsegueixi una bona visió sense la necessitat de fer servir ulleres o lents de contacte durant el dia.\nPer un altre banda, s'ha descobert que en nens i adolescents a banda de compensar la seva miopia i proporcionar una bona visió durant tot el dia sense portar ulleres ni lents de contacte pot ajudar a reduir la evolució de la seva miopia.\nLa orto-k és reversible, per tant s'ha de dormir amb les lents de contactes cada nit per a mantenir l'efecte de correcció visual, en cas contrari, l'ull recupera la seva graduació en pocs dies.\nQuè són les lents toves de control de miopia?\nFins fa poc temps les lents de contacte tenien només un objectiu: compensar els defectes refractius (miopia, hipermetropia i astigmatisme) per tal de no portar ulleres. Avui en dia, gràcies a la recerca que s'ha fet en l'àmbit del control de la miopia amb la ortoqueratologia, s’han desenvolupat dissenys de lents de contacte toves d’us diürn que simulen l'efecte òptic de la ortoqueratologia nocturna, de manera que no només es compensa la miopia dels infants, sinó que també s’ajuda a que la seva miopia no progressi.\nEn el mercat ja hi ha lents de contacte, diàries i mensuals, dissenyades específicament per al Control de Miopia, que han estat aprovades pels organismes reguladors de la Comunitat Europea.


Tarragona fa un pas endavant en la represa de l’activitat castellera amb pilars de les quatre colles el dia de Sant Magí — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cultura i festes › Notícies › Notícies 2021 › Tarragona fa un pas endavant en la represa de l’activitat castellera amb pilars de les quatre colles el dia de Sant Magí\nFotografia: Manel R. Granell - Ajuntament de Tarragona\nLa plaça de les Cols serà el proper dijous 19 d’agost, dia de Sant Magí, l’escenari del retrobament de Tarragona amb els castells des de l’inici de la pandèmia. En concret, les quatre colles locals hi aixecaran els primers pilars després d’aquesta aturada forçada.\nXiquets de Tarragona, Colla Jove Xiquets de Tarragona, Xiquets del Serrallo i la Colla Castellera Sant Pere i Sant Pau, enlairaran diversos pilars a les 12 del migdia, hora en què, en situacions normals, es donaria inici a una de les diades més importants en el calendari casteller: la diada de Sant Magí.\nLa consellera de Cultura i Festes de l'Ajuntament de Tarragona, Inés Solé, així ho ha fet públic aquest matí en roda de premsa acompanyada pels presidents de les quatre colles de la ciutat: “La nostra ciutat sempre ha estat al costat de les colles castelleres i del fet casteller, i en aquests moments tan complicats, no podia ser menys”. Solé ha explicat que “després de diverses trobades mantingudes amb les colles on aquestes han pogut expressar les seves inquietuds i sobretot, molt pendents i seguint en tot moment les mesures dictades pel PROCICAT, s’ha acordat duu a terme aquest acte que, a banda del simbolisme que implica poder portar pilars a plaça després de tant de temps, suposa un pas endavant en la represa de l’activitat castellera, al mateix temps que, com a imatge, expressa la unitat que l'Ajuntament i les colles de la ciutat tenim en moments complicats com els que estem vivint des de fa més d'un any”.\nD'aquesta manera, dins la normativa que marca el Procicat de grups bombolla de màxim 25 persones, les colles duran a terme diversos pilars. La plaça de les Cols estarà tancada i no es permetrà l’accés al públic. Tanmateix, les seves escales estaran reservades per als membres de les colles en el què, tal com ha expressat Solé, “pretén ser un homenatge a tots els i les castelleres que malgrat la situació estan presents per continuar amb l’activitat castellera quan aquesta estigui permesa”. La consellera de festes ha lamentat que “malauradament, aquesta retrobada no podrem compartir-la físicament amb tots els ciutadans de la nostra ciutat amants dels castells, però hem de pensar que Tarragona està d'enhorabona amb aquest primer pas cap al retorn a l'activitat castellera”.\nEn aquest sentit, la consellera de Cultura i Festes ha fet una crida a la ciutadania per seguir l’acte casteller des de casa. Això serà possible gràcies a que Tarragona Ràdio i TAC 12, una vegada més, estaran al costat de la ciutat i de les colles castelleres i emetran en directe l’acció per tal que, segons ha explicat el director de la televisió pública del Camp de Tarragona, Xavier Abelló, “tots aquells tarragonins i tarragonines que no puguin estar a plaça, puguin gaudir d’aquest moment”. Es durà a terme un programa especial on, a banda de veure l’acció, es podrà comptar amb els seus protagonistes.\nL'acte comptarà amb un dispositiu especial, coordinat amb Protecció Civil, Creu Roja i Guàrdia Urbana, que començarà a les 9 del matí del mateix dia 19 per tal que la plaça estigui lliure i les colles puguin entrar amb facilitat i garantia.\nI també...revivim la diada castellera de Sant Magí amb una instal·lació sonora\nPer tal de reviure la diada a través de la veu dels seus i les seves protagonistes, s’ha ideat una instal·lació sonora a la plaça de les Cols que estarà instal·lada durant diverses hores del mateix dia de Sant Magí. Així, diferents altaveus ubicats a la mateixa plaça permetran al públic sentir experiències i anècdotes i el que representa la diada de Sant Magí pels castellers i per Tarragona. La instal·lació se centrar en els protagonistes de les diada castellera, amb totes les persones que les fan possibles: la canalla, els caps de colla, el públic, la premsa, tots ells estaran representats.


Bou reclama a Colau un pla de seguretat "amb objectius i terminis"\nBou reclama a Colau un pla de seguretat “amb objectius i terminis”\nEl líder dels populars opina que cal expulsar del país els delinqüents estrangers multireincidents\nACN Barcelona.-Josep Bou ha reclamat a Ada Colau un pla de seguretat “amb objectius i terminis” després de la Junta de Seguretat que ha reunit aquest divendres l’alcaldessa de Barcelona i el conseller d’Interior del Govern, Miquel Buch. El president del grup municipal del PP al consistori barceloní ha alertat que el pla ha d’anar “més enllà d’anuncis a la premsa”. Per exemple, ha lamentat que l’oficina de denúncies de Plaça Catalunya “porti dos anys tancada” i que ara s’anunciï que s’obrirà “sense establir una data”. També ha opinat que els delinqüents estrangers multireincidents “han de ser expulsats del país” i que s’ha d’establir un control “perquè no puguin tornar a entrar”.\nA banda, Bou ha demanat a la Generalitat que “agilitzi” la construcció de les comissaries de Mossos d’Esquadra “pendents” als districtes de Sarrià-Sant Gervasi i Sant Martí.En aquest sentit, el líder popular ha considerat “molt positiva” l’arribada de 320 nous agents dels Mossos d’Esquadra a Barcelona, però ha afirmat que encara en faltarien 600 més per arribar als 4.000 que, per ràtio, tocarien a la ciutat.El popular ha reclamat més presència policial als carrers i al transport públic, així com a “punts calents d’inseguretat” com les platges o el centre de la ciutat. També ha exigit que la Guàrdia Urbana incorpori pistoles taser a l’equipament dels agents per “treballar de forma més segura contra l’increment de la delinqüència”.


Gràcies a totes. Ens quedem i seguim construint.\nAmb els últims esdeveniments viscuts ens hem donat una lliçó a nosaltres mateixes, transformant el dolor i la ràbia en tendresa i força col·lectives. Moments d’excepció com aquests ens recorden el que de veritat volem. Sabíem i confirmem que només sortint del nostre aïllament i posant en comú les nostres vides podem afrontar la misèria d’aquest món. La inmensa solidaritat rebuda arran de la crida a omplir la Rimaia n’és una confirmació. Mil gràcies.\nHan passat dues setmanes i seguim vivint en aquest edifici. Novament ha deixat de ser un espai buit i polsegós. Però aquest edifici tampoc no és una casa: és un campament, és una obertura com un forat negre que assetja des del seu centre una metròpoli de control total i total transparència. Opacs, des d’aquí ens conjurem contra la vida que se’ns fa viure, per fer que la vida mereixi ser viscuda.\nDesenes de companyes i companys i gent anònima ens visita, dia rere dia, per dinar o dormir, fer una proposta o aportar una reflexió, o simplement per donar un cop de mà. Veus en el desert que ens donen suport a les xarxes, redactant cròniques o les conegudes frases curtes, compartint imatges o vídeos, donant-nos ànims, suport, amb tendresa. Vides ardents que no deixen d’exercir la potència de la donació, regalant-nos objectes plens d’història per fer d’aquestes parets un lloc habitable. En aquests dies tan difícils, la solidaritat, en presència o des de la distància, ha nodrit la força que ens calia per #habitarLaRimaia i fer-la nostra.\nDes d’aquí seguim tractant de “posar la vida al centre”. Ho diem, ho repetim, no acabem de saber com fer-ho. Ens costa trencar l’aïllament i la separació a les que ens aboca el capitalisme, ens costa trencar amb la compartimentació de la vida. Perquè la vida costa. Però ara tenim una ocasió per tornar-hi. Volem fer-ho des d’un pensament ferm i determinat i una pràctica cada cop més valenta. Des d’un amor que no volem negar.\nAnunciem que ens quedem i que #seguim construïnt des del #PoderPopular.\nCreem poder popular des del comú, tal i com volem, més enllà de la Institució, més enllà de la pura gestió de necessitats. I ho fem des de la “comuna de barri”, prenent en assalt la metròpoli, avançant transversalment des d’aquestes barricades des de les que fem la vida nostra: sindicats de barri, ateneus, grups de criança compartida, xarxes de suport mutu, grups d’afinitat…\nNo cal justificar la presa d’un edifici com aquest, amb més de 25 anys d’abandonament, símbol d’una vida que se’ns nega: una vida de desitjos-productes inabastables. Productes dels quals només se’ns deixen les engrunes… sempre que les puguem pagar. #Nosaltres volem molt més i ho prenem de forma directa, contraposant la legitimitat del carrer a la legalitat del capitalisme i les seves institucions.\nAvancem amb tota la força dels barris, reapropiant-nos de la ciutat i defensant allò que hem creat, com mesos enrere vam fer amb Can Vies, com ho demostra el Banc Expropiat, com tantes altres vegades al llarg de la història.\nCreiem que és el moment d’estendre aquestes pràctiques. Aquesta no és més que una altra petita passa en l’elaboració pràctica d’una estratègia que poc a poc anem ordint i que cal intensificar a mode de pla de xoc popular. Ningú no ho farà per nosaltres, no podem esperar. Prenem allò que és nostre, passem a l’acció. La vida no espera.\nBy rimaiapoderpopular 1 Març, 2016 1 Març, 2016 618 WordsDeixa un comentari


Com utilitzar endolls de Guaiana francesa a Gibraltar\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Guaiana francesa a Gibraltar en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nTipus de taps: C, D, E. C, G.\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Guaiana francesa a Gibraltar sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


PAPALLONES EN LA LLUM 2.0: S.E.M.P.E.R PRIMERA SESSIÓ A BARCELONA\nS.E.M.P.E.R PRIMERA SESSIÓ A BARCELONA\nTaller de Creació poètica a càrrec de Jaume Perez Montaner.\nTot just arribo ara de Barcelona, del primer taller que ha organitzat S.E.M.P.E.R, del que ja n' he parlat en diverses ocasions.\nComençava a les 18:00 a L'HORIGINAL, el cas és que com jo recordava que era un carrer a la dreta, però no exactament quin d'ells, he preferit anar amb el temps suficient com per a prendrem un cafè en arribar a la zona.\nAllà hi he trobat cares conegudes, com la Carme Cabús i l'Empar Sàez, ambdues companyes de RC, i l'Empar també ho és de LO CANTICH.\nEn Jaume ha començat la seva exposició posant sobre la taula la llavor de la matèria poètica que emprem per a definir els poemes, mitjançant un poema de Jhon Ashbery trobat al poemari A WAVE, que data de 1984.\nEmprant el poema com a via d'obertura per a tots els temes que es plantejaven, d'on neix el poema?,si de l'experiència o de la inconsciència?.\nBasant-se en la definició que "Tot art és experiència", saltàvem a altres definicions com per exemple la de Harold Bloom que afirma que: "Tot poema respon a un altre poema".\nHom pot estar d'acord o no, perquè jo pensava que potser he trobat l'únic recurs que pot tenir la ignorància, que és simplement que al no haver llegit a ningú, no em sento influenciada per ningú. Però aquesta teoria que em sobrevenia mentre en Jaume exposava els diferents motius del Poema de Jhon Ashbery, jo mateixa l'he rebatuda fins a demostrar-me que està en el cert, però no sempre. I si dic això és perquè he fet una versió pròpia del poema de Jhon Ashbery traduït al Català per en Jaume Pérez, i bé en aquesta ocasió, sí, ho admeto però no sempre és així en el meu cas.\nD'altrabanda, en quant al fet que una bona part de la matèria poètica prové de l'insconscient, no puc estar-hi més d'acord, perquè la majoria de les vegades en els quals viatjo a un plà metàfisic és mitjançant el somni, però també en un plà conscient com el desig.\nDesprés hem fet cada un/una un vers pensant en el taller, i en el meu cas com a síntesi.\nPer acabar amb dos poemes d'ell mateix , en el que hem tingut l'oportunitat de comentar directament, l'estil i la técnica.\nPoema Introducció (Jhon Ashbery traduït per en Jaume Perez Montaner)\nPer introduir el poema, també ha parlat de l'essència que deixa el traductor en el poema original, adaptant-lo a la pròpia identitat.\nPer a ser escriptor i escriure coses\ncal tenir experiències sobre les quals escriure.\nViure no es prou.Tinc una teoria\nsobre les obres mestres, de com fer-les a un cost molt reduït,\ni son tan bones com les altres, pots fer ús\ndel mateix material del somni, al capdavall.\nUna mena de joc sense perdedors\namb només un que guanya:tu.\nPrimer, el dolor ressorgeix amb el tema\ni el tema brolla a l'inrevés, la trama cap amunt,\nÉs la història de Ningú!.Es el que pensen si més no per un temps,\nIel tema ara, és l'arquitectura,\nI història de diferent espècie.\nUn episodi buit durant el qual els maons\nforen retocats i obscurits. I a la fi,\nacaba de ningú, sense res per a nosaltres\nllevat d'allò inquiet i vacil.lant al voltant\nde l'assumpte central que ens apropa,\nper a bé o per mal, durant tot aquest temps.\nI la meva teoria esfondrada quan he escrit...\nINTRODUCCIÓ PER SANDRA D.\nVessar l'almanac dels dies,\nplorar les hores...\nNi hi havia prou amb respirar.\nPodria donar-te una lliçó pràctica sobre cóm fer\nun best-seller de franc;\nDesnua l'obscur que et relliga\ni escriu,---a ulls clucs--escriu.\nLa veu, teva\ni un dolor efervescent que t'aflora sense permís.\nHas construït la cúspide d'un designi, novell\non s'ha anat enfosquint la façana.\nun espai d'abandó sense tu\nexcepte allò que et commou\ni et fa girar funàmbul dins un nucli que t'atrau\nper a bé o per mal, surant tot l'almanac, teu.\nPublicat per Unknown a dimecres, de febrer 23, 2011\nFrancesc Mompó 23 de febrer de 2011 a les 21:58\nEscoltar en Jaume sempre és un goig; la saviesa i la calidesa sempre acompanyen les seves paraules.\nSi encara dura el curset saluda'l de part meva.\nUnknown 23 de febrer de 2011 a les 22:05\nEa una sessió per poeta, però tens tota la raò del mon.\ngràcies per l'empremta.\nDavid Casadellà Llavià 24 de febrer de 2011 a les 4:07\nGran introducció al Semper. Gran tarda lluminosa. Plaer. Ara, esperar Abril, es farà llarg, massa.\nUnknown 24 de febrer de 2011 a les 11:39\nsi, potser es fa una mica llarg, però el dia 18 de Març si tot va bé, estaré amb Ad'art, al café del carrer ciutadans.\nja sé que no ho deies per mi, es broma.\ngràcies pel coment!\nAlegria De La Huerta 28 de febrer de 2011 a les 5:41\nEi Sandra, doncs jo estic pensant i començant a fer tràmits per apuntar-m'hi... però al SEMPER de València ;)\nUnknown 28 de febrer de 2011 a les 14:17\nUoles Eva! Benvinguda a la Crisàlide, jo ho vaig passar molt bé, i ho passaré que encara em queden dos tallers.\nEmpar 2 de març de 2011 a les 13:46\nJa friso per la propera trobada, es farà molt llarga l'espera...\nPresentació a Llibres d'autor - Demà 8 d'abril, a les 19 hores, presentació del meu llibre Per no perdre'm les molles, a través d'un vídeo a la pàgina d'Instagram de Llibres d'autor @l...\n"The house of life" - Reykjavik. Fotografia: Empar Sáez "THE HOUSE OF LIFE" Com Rossetti rescatant l'ofrena d'amor vers a vers del corrupte cos d'Elizabeth Eleanor, l'escri...\nSeixanta anys d’anar pel món. Converses amb Josep Badia i Moret. Eugeni Xammar. Quaderns Crema. 2007. - Recull d’anècdotes i records d’una vida pràcticament tota fora del seu país. Catalanista, cosmopolita, políglota, traductor i periodista modern que treball...\nPOESIA MATEMATICA "MATEMATICOPOEMES" Llibre de la col·lecció LA PUÇA DEL PETROLI -\nDIA MUNDIAL DE LA POESIA 20 - Demà és el Dia Mundial de la Poesia. Són moltes de les iniciatives que miren de suplir la forçosa suspensió d'actes que provoca el confinament per l'emerg...


octubre 08, 2021 Notícies\nAl Molí del Pau produïm dos tipus d’oli:\n• l’Oli d’Oliva Verge Extra Molí del Pau\n• l’Oli d’Oliva Verge Extra Selecció Molí del Pau\nEn aquest article us parlem de l’Oli d’Oliva Verge Extra Selecció d’Os de Balaguer (La Noguera – Lleida), que sens dubte és el nostre oli més preuat.\nEl procés de producció d’aquest oli comença amb les primeres olives de la collita, més verdes i 100% arbequines. Seguidament es recol·lecten mitjançant procediments mecànics i es traslladem al Molí del Pau on, després d’una selecció i neteja,\ns'inicia immediatament el procés d'extracció en fred de l’oli —a menys de 27 ºC— per tal de garantir la màxima qualitat i minimitzar la pèrdua de les seves qualitats organolèptiques.\nUna cop finalizat tot el procés obtenim un oli extraordinari de qualitat verge extra de la primera premsada en fred i sense filtrar —o com també en diem “del raig”—. Com us hem dit anteriroment, l’oli no es filtra, així que els primers sis mesos es poden acumular impureses en el seu envàs.\nEs un oli de color verdós, tèrbol al principi i més clar amb el pas del temps. En boca te un gust molt afruitat, molt intens, amb un toc amarg i una mica picant. Aquesta intensitat també es manifesta en l’olfacte.\nUs animem a que descobriu les propietats del OOVE Selecció Molí del Pau:\n• Els polifenols o compostos fenòlics inhibeixen el procés oxidatiu perquè tenen una gran capacitat antioxidant.\nRecordeu que reconeixereu OOVE Selecció per l’etiqueta verd fosc.\nVisiteu la nostra botiga online!\nEns trobareu a les principals fires de Catalunya i també ens podeu visitar el Molí del Pau i degustar els nostres olis.\nComença la campanya d’oli 2021 als molins de la Noguera


Enderrock TV | Enderrock.cat\nEnderrock.cat | 18/01/2016 a les 15:00h\nArxivat a: Enderrock, balancí, corrandes són corrandes, graut, alessio arena, burruezo & claustrofóbica camerata, televisió, la xarxa, enderrock tv, el punt avui tv\nAlessio Arena. Foto: Arxiu Enderrock\nLa tercera setmana de gener començarà aquest dilluns amb la visita de Balancí i el seu darrer disc, El soroll trenca el silenci (La Casa Calba, 2015). Al capdavant del projecte, Ramon Cugat interpretarà "Món petit" per demostrar el gir elèctric de la banda. Dimarts serà el torn de Graut, l'aposta personal del guitarrista sabadellenc Toni Grau. Limit's (Microscopi, 2015) és el seu debut, i a Enderrock TV en presentarà una de les cançons: "Més enllà de les ombres".\nEl dijous 28 de gener el cantautor Alessio Arena presentarà el seu proper disc, La secreta danza, a la sala Music Hall de Barcelona, i aquest dimecres a Enderrock TV podrem escoltar en exclusiva una de les cançons: "La veritat vista per un artista". L'endemà descobrirem l'espectacle actual de la companyia de cançó improvisada Corrandes Són Corrandes i n'oferiran un tastet: "Corrandes de Salelles".\nLes tretze cançons cinematogràfiques de Burruezo & Claustrofóbica Camerata han acabat prenent forma al disc La banda sonora maldita (Tormina Records, 2015). Així que divendres el barceloní ens parlarà sobre la història de la música i n'interpretarà "Questa piccola strada".\nEl programa musical Enderrock TV s'emet de dilluns a dijous a les 22.45 h i divendres a les 21.45 h a El Punt Avui TV. A més, també es pot veure a una vintena de televisions associades a la xarxa.


Cinc dones han avortat pel brot de listeriosi a Espanya - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCinc dones han avortat pel brot de listeriosi a Espanya\nEls darrers casos de la malaltia són dues dones de Sevilla i una de Madrid\neuropa press 30.08.2019 | 23:41\nEl president de la Junta d'Andalusia, Juanma Moreno, a l'esquerra, amb el conseller de Salut, Jesús Aguirre maría josé lópez/europa press\nEl president de la Junta d'Andalusia, Juanma Moreno, a l'esquerra, amb el conseller de Salut, Jesús Aguirre\nEl conseller de Salut i Famílies d'Andalusia, Jesús Aguirre, va confirmar ahir en seu parlamentària que la listeriosi que patia l'home de 72 anys amb càncer terminal que va morir el 23 d'agost a l'Hospital Virgen del Rocío «ha donat positiu del mateix brot que el de la carn entatxonada de Magrudis». Ahir també va confirmar-se que l'avortament d'una dona el 2 d'agost també va ser pel brot de listèria.\nA aquest cas cal afegir-hi el de les dues embarassades que van avortar ahir i que estan ingressades als hospitals Virgen Macarena i Virgen del Rocío de Sevilla. Aquestes dones van admetre haver ingerit l'aliment contaminat. Dilluns també va confirmar-se un altre avortament pel brot de listèria d'una pacient que va estar ingressada al Virgen Macarena, i que va tenir lloc abans que es decretés l'alerta sanitària, mentre que ahir va confirmar-se un altre avortament a Madrid, únic cas confirmat a la regió.\n204 casos a Espanya\nEls casos confirmats de persones afectades pel brot de listeriosi arreu d'Espanya es manté en 204. Segons l'actualització de les dades del ministeri de Sanitat, Andalusia no ha notificat al sistema de vigilància nous casos confirmats en les últimes 24 hores, de manera que el nombre total d'afectats a la comunitat és de 197 casos, la majoria a Sevilla (162), però també a Huelva (17), Cadis (10), Granada (4) i Màlaga (4).\nPel que fa als casos en investigació, n'hi ha actualment 4 de confirmats per laboratori (un a l'Aragó, un a Castella i Lleó, un a Extremadura i una gestant de 8 setmanes a Madrid) i 3 casos confirmats per vincle epidemiològic (un a Extremadura i dos a l'Aragó).\nA més, s'han notificat 66 casos probables i 58 de sospitosos a l'Aragó, Astúries, les Canàries, Castella i Lleó, Castella-la Manxa, Catalunya, la Comunitat Valenciana, Extremadura, Madrid i Melilla, molts dels quals continuen en investigació pendents de resultats. De moment s'han registrat tres defuncions: dues persones majors de 70 anys amb comorbiditats greus (presència d'una o més malalties o trastorns que es mostren de forma concomitant o concurrent amb una malaltia o trastorn primaris) i una persona major de 90 anys.\nEls casos de listeriosi confirmats i notificats a la Xarxa Nacional de Vigilància Epidemiològica (RENAVE) entre el 2015 i el 2018 van augmentar un 68,75%, de 256 a 432, segons un informe del Centre Nacional d'Epidemiologia (CNE) de l'Institut de Salut Carlos III (ISCIII), dependent del ministeri de Sanitat, Consum i Benestar Social.


Entitats socials de la Terra Alta celebren la desestimació de les centrals ‘Murtes’ i ‘Vall de la Torre’ - Canal 21\nEntitats socials de la Terra Alta celebren la desestimació de les centrals ‘Murtes’ i ‘Vall de la Torre’\nL’Ateneu Popular la Pastora i la Plataforma per la Defensa de la Terra Alta celebren que la Ponència Ambiental hagi desestimat els projectes de centrals eòliques de les “Murtes” i “Vall de la Torre”. Així i tot, en el cas del projecte “Empedrats”, de moment només es descarta l’emplaçament de dos aerogeneradors però segueixen demanant que es desestimi del tot.\nAra mateix, resten a l’espera de la valoració en relació amb les centrals “Ebre”, “Santa Madrona” “Les Crestes”, “Sant Blai” i “Calvari”. També estan pendents de diferents projectes, amb el nom “Tramuntana” que just fa pocs dies s’han iniciat a tràmit.\nLes i els activistes terraltins argumenten que les empreses segueixen perseguint els mateixos interessos especulatius de les centrals energètiques tradicionals, buscant emplaçaments en les zones rurals més envellides i poc poblades, passant per alt la voluntat dels pobles, oferint contraprestacions irrisòries en relació amb els seus beneficis, i afectant negativament a gran part de les activitats econòmiques que s’hi desenvolupen.\nFinalment, denuncien que les empreses, tant en el passat com en el present, divideixen les centrals en projectes de menys de 50 MW per tal d’evitar una normativa més estricta, i per tant ho consideren un frau de llei.\nTags: Ateneu Popular la PastoraDestacatsDestaquemPlataforma en Defensa de la Terra AltaTerra Alta\nSanta Bàrbara posa punt i final al campus de conjunt instrumental amb un concert especial\n17 nous positius i risc moderat de rebrot a les Terres de l’Ebre\n17 nous positius i risc moderat de rebrot a les Terres de l'Ebre\nConcert final del Campus de Conjunt Instrumental La Plana del Montsià\nSupès el partit de presentació del CD Tortosa per un cas de coronavirus


Pla general del subdelegat del govern espanyol a Tarragona, Joan Sabaté, al Col·legi de Periodistes de les Terres de l'Ebre.\nEl subdelegat a Tarragona responsabilitza la Generalitat de no traslladar els 6,9 milions d'euros pagats als municipis ebrencs\nActualitzada 14/02/2020 a les 17:35\nEl subdelegat del govern espanyol a Tarragona, Joan Sabaté, ha sortit al pas dels requeriments del delegat del Govern a les Terres de l'Ebre, Xavier Pallarès, i el Departament de Presidència sobre el pagament dels ajuts estatals als municipis ebrencs afectats pels aiguats de 2018. Sabaté ha recordat que el govern espanyol ja va transferir, el passat 17 de desembre, els 6,9 milions d'euros que es va comprometre a assumir després de valorar les demandes dels municipis. Ara, ha apuntat, és competència del Govern gestionar aquesta quantitat i fer-la arribar als consistoris afectats. Sabaté, que s'ha mostrat obert a col·laborar amb les administracions implicades, ha negat que se li hagi demanat una reunió per abordar la qüestió.\nLes contundents crítiques dels últims dies setmanes per part dels alcaldes del Montsià, especialment el d'Alcanar –que havia de rebre uns 4 milions-, a la gestió que el Departament de Presidència està fent dels ajuts els aiguats del 2018 han acabat derivant en un creuament de retrets entre administracions. Després que aquest dijous, la delegació del Govern a les Terres de l'Ebre i Presidència passessin la pilota al govern espanyol i li reclamessin una reunió que, suposadament, havien sol·licitat per esclarir dubtes, el subdelegat del govern espanyol a Tarragona ha comparegut per recordar que el Govern disposa dels diners des de fa dos mesos i que és responsabilitat seva fer-lo arribar als 27 ajuntaments afectats.\nEls ajuts es van aprovar per acord de Consell de Ministres el 2 de novembre de 2018. Un mes i mig després, l'Estat i la Generalitat signaven un conveni per articular la cooperació de les dos administracions en la gestió dels ajuts. El govern espanyol assumiria el 50% dels 13,81 milions d'euros pels danys que van deixar els aiguats entre els dies 18 i 21 d'octubre d'aquell any. D'acord amb el sistema de cofinançament, la meitat restant, sense perjudici d'aportacions addicionals del Govern, l'assumirien els mateixos ajuntaments. El 17 de desembre passat, segons el certificat mostrat per Sabaté, es va fer efectiu el pagament a la Generalitat de la meitat estatal: 6,9 milions d'euros.\n«Nosaltres hem complit amb les nostres obligacions i amb la feina que correspon a l'administració general de l'Estat . Estem a disposició de les altres administracions implicades per qualsevol cosa que sigui necessari. Però no pot ser que se'ns atribueixin dilacions o responsabilitats que ja no ens corresponen», ha reblat.\nOferiment de col·laboració\n«Entem que s'hauria de fer arribar tots els diners als municipis. Ens sorprèn que s'estan aplicant amb un criteri molt restrictiu. S'han valorat els danys finançables i s'han transferit per fer arribar als ajuntaments. És el 50%, però la Generalitat, si ho creu convenient i té recursos, podria afegir el que cregui», ha adduït Sabaté. Amb tot, ha admès que la xifra individualitzada per municipis que va comunicar telefònicament als alcaldes era, en qualsevol cas, «provisional». «El Govern pot modificar la distribució d'aquestes quantitats. Si al seu criteri creu que han de donar més a uns o als altres ja ho explicaran. Però la totalitat d'aquests 7 milions haurien d'arribar als municipis», ha tancat.\nComenta el contingut : El govern espanyol recorda que ja va transferir fa dos mesos a la Generalitat els ajuts pels aiguats de 2018


Spår 222. Senderisme en tren: de Riba-roja d'Ebre a Flix per la reserva natural de Sebes i el Meandre de Flix - Flix, Catalunya (España)- GPS track\n222. Senderisme en tren: de Riba-roja d'Ebre a Flix per la reserva natural de Sebes i el Meandre de Flix\n27 138 232 5041\n99. Senderisme en tren: Volta al Meandre de l'Ebre i pujada al Castell de Flix (Vandring)\nFlix, meandre interior ampliat. (Gång)\nAquesta caminada entre les estacions de Riba-roja d'Ebre i Flix (dos municipis de la comarca de la Ribera d'Ebre), neix gràcies a dues rutes anteriors (la ST221 de Flix a Riba-roja i la ST99 volta al Meandre de Flix), amb el propòsit de crear una travessa que trepitgi tant el meandre de Flix com la Reserva Natural de Sebes, ambdós espais naturals inclosos dins d'aquesta última figura protegida.\nProposem sortir des de Riba-roja a fi de controlar millor el temps de travessa un cop arribem a Flix. Òbviament, es pot fer en qualsevol sentit, però si el temps se'ns tira a sobre, sempre podem acabar-la sense fer la volta al meandre i anant directament a l'estació de Flix. Acabar dins el nucli urbà de Flix també ajuda per si volem menjar o prendre alguna cosa un cop finalitzada la ruta.\nLa travessa creua l'interessant Reserva Natural de Sebes, una zona humida a la riba nord de l'Ebre que juntament amb el Meandre de Flix forma un espai protegit de 250 ha. A Sebes hi trobarem passeres de fusta, aguaits i miradors des d'on poder observar fauna, especialment aus, tot i que també cavalls de la Camarga. També hi ha un centre d'interpretació del Camí de Sirga (Casa de Paiola), un museu (Casa del Director) i unes ruïnes iberes. Pel que fa als equipaments, consultar la seva obertura durant el període pandèmic. Quan vam fer la ruta (setembre 2020), la cada del Director obria fins a les 14h, però el centre d'interpretació era tancat. Els aiguaits eren oberts, tot i que amb limitació d'aforament i obligació d'entrar-hi amb màscara.\nEl tram de Meandre són prop de 4 quilòmetres, indret on el riu crea un istme de pocs metres d'ample al seu interior. Per aquest tram la ruta transcorre per bonics boscos amb xops, àlbers i tamarius sempre amb bones vistes sobre el riu i el Castell de Flix. La part final té l’al·licient de creuar el riu per l'únic pas de barca que encara resta en funcionament a la població dels dos que antigament havien existit. A Flix es pot visitar l'antic molí d'oli i un refugi antiaeri de la Guerra Civil.\nUn dels punts negatius de la caminada, com sol passar massa sovint a casa nostra, és la superfície sobre la qual caminem. Dels prop dels dinou quilòmetres totals, aproximadament 6,4 km es fan sobre asfalt, un 33% del total, un percentatge elevat. Una llàstima, atès que el camí ben bé mereix la caminada. També val a dir que el tram més llarg és al final i es fa sobrer un camí rural que va entre oliveres i camps de conreu que ofereix bones vistes del riu.\nLa travessa segueix el GR-99 Camí natural de l'Ebre de l'etapa 37 que va d'Almatret a Flix (22,8 km), però només entre el tram comprès entre l'estació de tren de Riba-roja i el pont de Flix, no pel tam de camí que ressegueix el meandre.\nRuta planera sense desnivells. L'única petita ascensió és l'accés al poblat ibèric.\nINICI: estació de Riba-roja d'Ebre (Regional): situada al sud-est del poble, apartada. Si ens sobra temps, paga la pena acostar-se al nucli urbà per gaudir de l'art urbà en forma de grafitis que hi ha escampats per les cases del poble. Un segon Penelles.\nFINAL: estació de Flix (Regional): situada a llevant de la població, fora del casc urbà i just davant de l'empresa química Ercros, una planta de clor que va tancar el 2017 després de 118 anys de producció, i de provocar greus contaminacions al riu. L'entorn de l'estació s'intenta recuperar, però l'aspecte general és espantós.\nPodeu consultar aquí la informació sobre línies i horaris de Rodalies i Regionals.\nAccés Passera del Bosc\nAccés poblat ibèric (corriol)\nAguait de les cigonyes\nAguait de lo Galatxo\nAntiga caseta entrada\nBarraca de Cullera\nCorriol baixada (dreta)\nEmbarcador (vistes presa)\nSortida espai natural de Sebes\nEstació de Riba Roja d'Ebre\nFi camí de terra (fi espai protegit)\nInici pista terra\nMas de Pitoia (Centre interpretació Camí de Sirga)\nMas del Director (museu)\nMirador (el millor de la ruta)\nMirador de les illes de l'Ebre\nMolí de l'Oriol\nObservartori de la Vall de Sant Joan\nTancat de cavalls de la Camarga


Normalització olímpica de Mortadel·lo i Filemó\nS'edita en català un nou àlbum dels personatges d'Ibáñez, 'Londres 2012'\nRècord olímpic de Mortadel·lo i Filemó: Londres 2012, el nou àlbum dels personatges creats per Francisco Ibáñez, s'editarà simultàniament en català i castellà. La normalització ha arribat a la T.I.A.\nXAVI SERRA BARCELONA 23/04/2012 00:00\n260x366 Normalització olímpica de Mortadel·lo i Filemó / A. DALMAU / EFE Normalització olímpica de Mortadel·lo i Filemó / A. DALMAU / EFE\nEra un contrasentit que l'obra cabdal del barceloní Francisco Ibáñez (1936), un dels autors més venuts a l'Estat -31 milions d'exemplars en els últims 25 anys- i un dels que provoca les cues més llargues per cada Sant Jordi, continués pràcticament inèdita en llengua catalana.\nEdiciones B vol posar fi a aquesta situació amb Londres 2012 , un nou àlbum de Mortadel·lo i Filemó en què els personatges més universals del còmic espanyol parlaran català. És la primera novetat de la col·lecció que s'edita en català a la vegada que en castellà i la prova pilot d'una aposta per potenciar la catalanitat de la creació més popular d'Ibáñez.\nAquesta no és, però, la primera vegada que Ediciones B prova d'impulsar l'edició en català dels agents més sapastres de la T.I.A.: a finals dels anys 80 es van traduir una vintena de títols d'entre els més representatius dels personatges ( El sulfat atòmic , Contra la banda del Llardó ...), tot i que en edicions de poc més de 500 exemplars i gairebé sense suport promocional. L'aposta es va saldar amb un cert fracàs de vendes: "Els números cantaven, i no precisament Els segadors ", recorda Ibáñez. Però Ernest Folch, director editorial d'Ediciones B, creu que 25 anys després la situació de la cultura catalana és una altra i valia la pena fer un nou esforç. "El mercat en català està molt madur, i Mortadel·lo i Filemó també", afirma. Ibáñez només hi va posar una condició: que, a diferència de fa 25 anys, la traducció no fos gaire acadèmica i que els personatges no parlessin "el català de Pompeu Fabra", sinó "el del Cisco i la Pepeta, el que es parla al carrer". El resultat final, obra de la traductora Tina Vallès, ha entusiasmat l'autor, que qualifica de "magnífiques" les solucions que ha trobat Vallès per a frases intraduïbles i per al seu castellà ple d'expressions que han fet història.\nUnes olimpíades pobrissones\nPer assegurar el tret, Ediciones B ha fet coincidir l'aposta amb un dels àlbums especials de la col·lecció que, cada quatre anys, Ibáñez ambienta a les olimpíades de torn, tradició que es remunta a les olimpíades de Montreal 76. A Londres 2012 , Mortadel·lo i Filemó tenen l'encàrrec de vigilar que els esportistes no rebin suborns ni incentius econòmics. Amb la crisi, la majoria de delegacions tenen les butxaques escurades i es tracta d'evitar que uns atletes tinguin més al·licients que els altres. Per portar a terme la missió, es faran passar pels responsables de material de la delegació espanyola, cosa que tindrà funestes conseqüències per als esportistes... i per a alguna de les autoritats convidades. "Seran unes olimpíades pobrissones, de crisi", diu Ibáñez. "La torxa olímpica serà un encenedor; les medalles, xapes de gasosa; etc."


Mercat Medieval a Pego i altres actes en la setmana de la dona – Ràdio Pego\nMercat Medieval a Pego i altres actes en la setmana de la dona\nEl cap de setmana els voltants del mercat del municipi van estar es van transportar a l´Edat Mitjana. Al voltant de 70 parades artesanes exposaren els seus millors productes per als milers de visitants a la fira. La nit del dissabte, Maria Vidal va fer gaudir a la seua audiència.\nMés de 70 parades van inundar la plaça del mercat i els seus voltants aquest cap de setmana. Tot estava engalanar amb cintes de colors i banderes d’altres temps per transportar els visitants a l´Edat Mitjana, on té origen el mercat medieval. Dos grups d’animació van ser els encarregats d’inaugurar el mercat i donar la benvinguda a tots els pegolins i pegolines que passejaren per l’entramat artesà.\nEl mercat medieval, a més de les parades va estar amenitzat, com ja hem anomenat anteriorment, per dos grups d’animació que, aproximadament, cada hora omplien de ritme i color els voltants. Enguany el centre de la Plaça del Mercat es va quedar més aclarit per tal de permetre animació i malabars de foc per la nit.\nI com es pot comprovar el dissabte de matí el vent fou el protagonista una vegada més. Un vent que va dificultar el procés de muntatge de les parades. No obstant, la minva de la seua força i la presència de sol aquest cap de setmana ha permès una bona afluència de gent, durant els dos dies.\nLa peculiaritat d’aquest tipus de mercat és que totes les parades que el conformen venen productes artesans, és a dir, productes que tenen un procés manual, que no utilitzen motles, sinó que estan fets a mà.\nCom a reforç del mercat una de les entrades oferia la reconstrucció de l´interior d’un castell medieval per tal de mostrar com vivien els senyors feudals en aquella època. Sis eren les dependències representades. Dibuixos de l’artista faller Santaeulalia reflexaven amb picaresca la quotidianitat dels actes.\nA més del mercat medieval, el dissabte per la nit va tenir lloc el concert de Maria Vidal. El teatre municipal es va omplir i la “coplista” va aconseguir delectar durant més d’una hora l’audiència pegolina. Aquest concert va ser retransmès en directe per Ràdio Pego.\n← S’enceta la setmana fallera\nComença el pagament d’expropiacions per a l’hospital de Beniadlà →


Paeria News » Paeria.es - Lleida City Council Notícies » Ajuntament de Lleida » L’alcalde de Lleida es reuneix amb l’Associació d’Empresaris Agraris de Lleida (ASAJA)\nLa Paeria treballarà conjuntament amb l’entitat per estrènyer les vies de col·laboració\nLa Paeria treballarà conjuntament amb ASAJA per estrènyer les vies de col·laboració\nEl paer en cap, Miquel Pueyo, i el tinent d’alcalde Paco Cerdà, s’han reunit aquest matí amb els representants de l’Associació d’Empresaris Agraris de Lleida (ASAJA), encapçalada pel seu president, Pere Roqué. En el decurs de la trobada s’ha parlat de la situació del sector agrari, els seus reptes de futur i inquietuds, especialment pel que fa referència als preus, l’impacte del veto rus o la campanya de la fruita, entre altres temes d’interès.\nLa Paeria treballarà conjuntament amb l’entitat per enfortir les vies de col·laboració i l’alcalde s’ha compromès a parlar amb el subdelegat del govern a Lleida i el delegat de la Generalitat per buscar solucions a les seves preocupacions.\nASAJA és una entitat creada l’any 1989 amb l’objectiu de representar, gestionar, defensar i fomentar els interessos professionals del sector agrari en general. Compta amb més de 200.000 afiliats que treballen en les explotacions agràries de forma directa, tant propietaris com arrendataris. ASAJA ofereix una àmplia varietat de serveis a agricultors i ramaders, com assessorament tècnic i jurídic, tramitació de la P.A.C., plans de millora, incorporació de joves agricultors, adequació de granges a la nova normativa, cursos de formació, assegurances agràries, gestió de temporers, etcètera.\nCom a organització d'àmbit nacional i de vocació general, ASAJA integra en el seu si totes les branques de l'activitat agrària en les seves modalitats agrícola, ramadera, d'aprofitament forestal, de gestió mediambiental i fins i tot de les noves modalitats d'activitat complementària en el mitjà rural, com pot ser el agroturisme.