Barcelona en dades: El turisme, entre la riquesa i les crítiques veïnals | Barcelona Metròpolis | Ajuntament de Barcelona\nEl turisme, entre la riquesa i les crítiques veïnals\n© Astrid Ortiz\nBarcelona rep més de 12 milions de visitants l’any, entre turistes d’esbarjo i de negocis, que s’estan a la ciutat una mitjana de 2,5 nits. El sector turístic és un dels motors principals de l’activitat econòmica a Barcelona, amb 150.000 llocs de treball directes i indirectes; genera el 8,6 % de l’ocupació de la ciutat i és la quarta activitat en creació de riquesa: el 7,3 % del PIB. Barcelona concentra una de cada tres empreses turístiques de Catalunya i gairebé quatre de cada sis llocs de treball, i recapta més de la meitat dels ingressos de l’impost turístic de tot el país.\nEls turistes valoren amb un notable la ciutat i repeteixen en la meitat dels casos.La majoria de ciutadans relacionen turisme amb riquesa, però també creixen les crítiques als problemes que comporta: el 59,9 % dels veïns pensa que Barcelona ha arribat al límit de la seva capacitat, i els barris amb més visitants, Ciutat Vella i Gràcia, volen que decreixi la presència de turistes.\nUn home estranger al voltant dels trenta-set anys arriba en avió a l’Aeroport del Prat per passar uns cinc dies a la ciutat després d’haver organitzat un viatge de vacances, contractant-lo pel seu compte. Aquest és el perfil majoritari del turista de Barcelona, segons les dades de l’estudi Perfil i hàbits dels turistes a la ciutat de Barcelona 2017, de l’Observatori del Turisme de Barcelona. Els turistes d’hotels, segons la mateixa enquesta, procedeixen en un 86 % de fora d’Espanya i, d’aquests, més de la meitat (52,11 %) provenen d’algun país d’Europa, mentre que la resta del món representa el 34 %.\nBarcelona és una de les destinacions de turisme i de viatges de negocis més importants del món. El 2018 es van superar els 12 milions de turistes i els 30 milions de pernoctacions a la ciutat en hotels, pensions, apartaments turístics i habitatges d’ús turístic (HUT). Els hotels absorbeixen dos de cada tres turistes. En els darrers trenta anys, la demanda de places hoteleres s’ha multiplicat per cinc i ha passat dels 1,7 milions de turistes l’any 1990 als 9,1 milions el 2018, i de 3,8 milions de pernoctacions a 19,3. Aquesta demanda no ha parat de créixer cada any amb excepció de dues caigudes. La primera baixada va produir-se el 2008, amb l’inici de la crisi econòmica, i la segona el 2017, any en què Barcelona va patir l’atemptat a la Rambla el mes d’agost i es van produir el fets de l’1 d’octubre. És remarcable que hotels i habitatges d’ús turístic sumen el 85,5 % de l’oferta de places, i mentre que els primers acullen 19,3 milions de pernoctacions, els segons ja superen els 8,5 milions, encara que amb molts menys turistes ja que les estades en els darrers són més llargues, fins a les 3,75 nits de mitjana davant de les 2,1 nits en hotels.\nSegons el Cens d'Allotjament del 2018, a Barcelona hi ha 152.046 places turístiques ubicades en un total de 10.486 allotjaments. El 38,5 % de les places correspon a habitatges d’ús turístic per un 47 % ubicades en hotels i hotels-apartament. El districte de l’Eixample concentra el 37 % de les places d’allotjament turístic (56.326), i juntament amb Ciutat Vella (27.436) representen més de la meitat (el 55,1 %) de l’oferta total de la ciutat. Sant Martí i Sants-Montjuïc presenten també una dotació significativa de places i conjuntament representen una quarta part de les de la ciutat, mentre que Nou Barris i Sant Andreu compten amb una oferta escassa.\nPERFIL DEL TURISTA QUE VE A BARCELONA, COM ARRIBA, D’ON VE I ON S’ALLOTJA\nPERFIL DEL TURISTA QUE VE A BARCELONA, COM ARRIBA, D’ON VE I ON S’ALLOTJA\nFont: Perfil i hàbits dels turistes a la ciutat de Barcelona 2017. Ajuntament de Barcelona.\nDESPESA MITJANA DEL VISITANT A BARCELONA (2018)\nELS TRES LLOCS MÉS VISITATS A BARCELONA (2017)\nFont: Institut de Cultura de Barcelona.\nDEMANDA D'ALLOTJAMENT (2018)\nDEMANDA D’ALLOTJAMENT (2018)\nFont: Turisme de Barcelona, Gremi d’Hotelers de Barcelona, Idescat, INE, Tourism Data System i Ajuntament de Barcelona.\n*Les dades disponibles d’habitatges d’ús turístic són del 2017. Font: Cens d’Allotjament Turístic.\nOFERTA D’ALLOTJAMENT (2018)\nFont: Cens d'Allotjament Turístic.\nEVOLUCIÓ DE LA DEMANDA DE PLACES HOTELERES\nFont: Turisme de Barcelona, Gremi d’Hotelers de Barcelona.\nVIATGERS QUE ARRIBEN A BARCELONA (2018)\nNOMBRE DE VIATGERS QUE ARRIBEN A BARCELONA (2018)\nen Milions (Variació respecte al 2017)\nPROCEDÈNCIA DELS PASSATGERS QUE ARRIBEN A L’AEROPORT DEL PRAT (2018)\nPrimera en creuers i congressos internacionals\nEn l’àmbit internacional, Barcelona se situa en les primeres posicions en molts rànquings. El 2017 ha estat la sisena ciutat més visitada a Europa i la vint-i-tresena ciutat més visitada entre cent urbs del món, segons l’informe Top Cities Destination Ranking, d’Euromonitor International. The European Cities Marketing Benchmarking Report 2016/2017 classifica Barcelona en cinquena posició europea pel que fa a les pernoctacions internacionals, mentre que per a Trip Advisor és la sisena del món en atractiu per a turistes el 2017. El mateix any, amb 2,7 milions de passatgers de creuers, Barcelona es manté com a primer port base d’Europa i de la Mediterrània per a creuers i és el quart port base del món. El Prat Josep Tarradellas, amb 47,3 milions de viatgers, ha estat el setè aeroport amb més passatgers i el segon que més ha crescut (7,1 %) d’Europa, segons l’Airport Traffic Report del 2017.\nBarcelona és també referent en reunions de negocis i el 2018 ha batut rècords. Segons el Barcelona Convention Bureau, l’impacte econòmic dels congressos i convencions ha passat dels 1.851 milions d’euros el 2017 als més de 1.901 milions d’euros el 2018. La ciutat ha acollit 1.728 reunions (incloent-hi congressos, jornades i convencions), que han suposat 2.393.252 de pernoctacions, un 7,4 % més que l’any anterior i en el cas dels congressos, un 15 % més. L’estada mitjana dels delegats per primera vegada frega els cinc dies.\nSegons el rànquing de l’International Congress and Convention Association (ICCA), és l’única ciutat no capital d’estat que s’ha mantingut en les cinc primeres posicions en nombre de congressos internacionals els darrers dinou anys. Tot i que el 2018 ha baixat de la primera a la quarta posició en nombre de congressos internacionals acollits (163), aquest any ha sigut la primera ciutat del món en nombre de delegats que participen en aquests congressos (135.000).\nINDICADORS DE L’ACTIVITAT CONGRESSUAL (2018)\nFont: Informe Estadístiques de reunions: congressos, convencions i incentius a Barcelona 2017. Barcelona Convention Bureau. Turisme de Barcelona.\nMolta feina de salaris baixos\nEl sector turístic genera el 8,6 % de l’ocupació de Barcelona, és la quarta activitat en creació de riquesa i representa el 7,3 % del PIB de la ciutat. L’any 2018 va tancar amb 96.257 persones afiliades a la seguretat social, després de crear 20.000 llocs de treball en només sis anys. El 87,5 % de l’ocupació correspon a personal assalariat, i el 12,7 % a treball autònom. Si es considera una definició més àmplia del sector, incloent-hi el transport de passatgers, l’organització de congressos, les activitats artístiques o algunes activitats esportives amb impacte rellevant sobre el turisme, el nombre de llocs de treball s’aproxima als 150.000. En els darrers deu anys, hi ha hagut un increment del 30,9 % dels llocs de treball turístics, quan en aquest mateix període l’increment d’ocupació a la ciutat ha estat del 7,9 %. El sector turístic va tancar el 2018 amb 8.754 empreses amb assalariats, que suposen l’11,5 % de les de la ciutat. Així mateix, concentra el 36,7 % dels llocs de treball del turisme a Catalunya, un valor tres punts superior al de l’ocupació total de la ciutat sobre el Principat (33,3 %) i el 29,3 % de les empreses catalanes amb assalariats dedicades a aquesta activitat.\nEl 2018 l’hostaleria va ser el segon sector econòmic de Barcelona amb més volum d’ocupació a la ciutat, amb un total de 216.453 contractes, que representen el 16,7 % del total. D’aquests, el 16,1 % van ser indefinits i el 83,9 %, temporals. Per subsectors d’activitats, el volum de contractació més gran va ser per als serveis de menjar i begudes (60,1 %), seguit dels serveis d’allotjament (32,6 %) i les agències de viatges i operadors turístics (7,2 %). El salari mitjà en l’hostaleria se situava en 16.708 euros l’any el 2017, cosa que suposa poc més de la meitat del salari mitjà de la ciutat (30.263 euros) i el situa com el sector amb menys nivell salarial i un dels que ha experimentat una pèrdua més elevada de poder adquisitiu des del 2010. En canvi, l'hostaleria és un dels sectors amb bretxa salarial de gènere més petita, amb una diferència entre homes i dones (12,3 %) gairebé deu punts inferior a la mitjana barcelonina (21,8 %).\nL’any 2018, el nombre de persones aturades procedents del turisme a Barcelona va ser de 8.946, i va registrar una baixada del 7 %, mentre que a la ciutat es va reduir un 6 %. Tot i crear ocupació neta, en els darrers anys el sector mostra una evolució de l’atur registrat menys favorable que el conjunt de Barcelona. Des del 2012, l’atur en l’hostaleria ha registrat un descens acumulat del 20 % i a la ciutat s’ha reduït un 38,2 % en el mateix període. Aquest fet respon en part a la forta estacionalitat i al traspàs al registre del turisme de persones en atur provinents d’altres branques per les seves millors perspectives d’ocupació.\nPES DEL SECTOR TURÍSTIC A L’ECONOMIA DE BARCELONA (2018)\nFont: Elaboració del Departament d’Estudis de la Gerència de Política Econòmica i Desenvolupament Local de l’Ajuntament de Barcelona a partir de dades del Departament d’Estadística i la Direcció de Turisme de l’Ajuntament de Barcelona i el SEPE.\nVOLUM DE CONTRACTES EN ACTIVITATS TURÍSTIQUES PER SUBSECTORS (2018)\nESTRUCTURA DEL SECTOR TURÍSTIC PER SUBSECTORS (2018)\nEl turisme i la ciutat, beneficis i crítiques\nL’activitat turística genera impactes i valoracions diversos dels diferents agents implicats, tant entre els qui hi participen activament, els turistes, com entre els qui els reben, és a dir, els ciutadans de Barcelona. Pel que fa als turistes, donen a la ciutat una nota de 8,8 punts i gairebé la meitat (46,8 %) repeteixen l’experiència, segons l’estudi Perfil i hàbits dels turistes a la ciutat de Barcelona 2017. Els cinc aspectes més ben valorats són l’arquitectura (9,26), la cultura (8,91), l’entreteniment (8,61), el transport públic (8,51) i el caràcter i l’amabilitat de la gent (8,47).\nEn l’Índex de reputació online del Laboratori de Turisme de la Diputació de Barcelona, el 2017 la millor nota se l’emporten els atractius de la ciutat (8,91), mentre que l’allotjament (8,24) i la restauració (8,13) obtenen puntuacions inferiors, però sempre per sobre del 8. Pel que fa als llocs preferits de la ciutat, la Sagrada Família és el monument més visitat, amb 4,52 milions de turistes; seguida del Park Güell, amb 3,12 milions, i el Museu del Barça en tercera posició, amb 1,84 milions de visitants.\nQuant a la percepció dels ciutadans, la relació entre turisme i riquesa està molt arrelada en l’ideari barceloní. Segons l’estudi de Percepció del turisme a Barcelona 2017 de l’Observatori del Turisme de Barcelona, el 57,5 % de les persones enquestades el 2009 ja associaven espontàniament aquests dos elements, i el 2017 s’arriba al 70,3 %. El 83,1 % dels ciutadans consideren que el turisme és beneficiós, i tres de cada quatre barcelonins el cita com el sector econòmic que aporta més riquesa. Tot i això, s’observa la tendència a ser cada cop més crítics amb el turisme i els beneficis que representa. I és que l’opinió favorable al turisme ha caigut des del 2012, quan el 96,1 % dels ciutadans creien que era beneficiós per a la ciutat. Mentre el 35,2 % de població considera ara que Barcelona ha de continuar atraient turistes,el 59,9 % pensa que la ciutat ha arribat al límit de la seva capacitat. Aquest percentatge arriba al 68,6 % entre els residents de barri turístic. Només entre les persones amb nacionalitat estrangera i entre els residents a Nou Barris s’observa un equilibri entre les dues opcions. A la resta de sectors de població i de territori s’ha instal·lat la sensació que Barcelona ha arribat al límit de la seva capacitat pel que fa als serveis que pot oferir al turisme. Només al 17,1 % dels barcelonins els agradaria que al seu barri hi hagués més turistes i el 65,8 % està d’acord amb els turistes que hi ha.\nL’efecte sobre els preus és un dels motius pels quals els enquestats creuen que el turisme perjudica Barcelona. Vuit de cada deu enquestats opina que la presència de visitants fa augmentar els preus de Barcelona, especialment en la restauració i el lloguer d’habitatges. El Barri Gòtic i Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera o Vila de Gràcia són els que més clarament veuen aquest augment de preus a causa del turisme (al voltant del 80 %), mentre que a Nou Barris el percentatge es redueix al 15 %.\nRespecte a 2016, disminueix la percepció del bon comportament dels turistes. La meitat de les persones enquestades diu que aquest comportament és bo o molt bo. El 14,5 % respon que és dolent o molt dolent. Aquest percentatge arriba fins al 38,6 % al barri de la Barceloneta. Les queixes sobre el mal comportament tenen a veure amb l’incivisme o la mala educació (66,1 %, deu punts més que el 2016) i amb les borratxeres (16,7 %, dotze punts menys respecte al 2016).\nGRAU DE CONFORT AMB EL NOMBRE DE TURISTES DE BARCELONA (2017)\nFont: Percepció del turisme a Barcelona 2017. Observatori del Turisme de Barcelona.\nPERCEPCIÓ SOBRE ELS ALLOTJAMENTS TURÍSTICS AL SEU BARRI (2017) (% de persones que creuen que és excessiu el nombre d’allotjaments que hi ha al barri: hotels, albergs, HUT...)\nPERCEPCIÓ SOBRE ELS ALLOTJAMENTS TURÍSTICS AL SEU BARRI (2017)\n(% de persones que creuen que és excessiu el nombre d’allotjaments que hi ha al barri: hotels, albergs, HUT...)\nEls reptes de la gestió del turisme\nDes del 2013, la valoració de la gestió municipal en relació amb el turisme de la ciutat ha empitjorat cada any. Mentre que el 2013 gairebé tres de cada quatre persones valoraven positivament el turisme (74,7 %), el 2017 només el 40,8% de les persones enquestades ho feien. Per barris, els més descontents continuen sent els veïns de la Barceloneta. Les principals queixes se centren en la mala gestió dels apartaments turístics (20,5 %) i la mala gestió en general (18,3 %).\nLa ciutat ha recaptat el 2018 més de la meitat dels ingressos de l’impost d’estades en establiments turístics de tot Catalunya. En l’exercici 2017-2018, la xifra ha arribat als 56,5 milions d’euros i, d’aquests, 30,65 milions els han recollit els establiments de la marca Barcelona. Els hotels són el principal aportador d’ingressos a l’impost (19,8 milions d’euros) i els segueixen els habitatges d’ús turístic (HUT), amb 8,2 milions de recaptació. Ha caigut en un milió d’euros la recaptació hotelera i ha augmentat en dos milions la quantitat provinent dels habitatges turístics, que es deu sobretot al fet que l’any 2017 es va incrementar la tarifa de 0,65 a 2,25 euros per persona i nit en aquests establiments. Els creuers de Barcelona aporten 1,2 milions d’euros, i els albergs de joventut, 0,9 milions.\nL’impost turístic és una eina per impulsar el turisme sostenible i de qualitat i la protecció, preservació, recuperació i millora dels recursos turístics. Des de fa dos anys, l’Ajuntament gestiona la meitat d’aquest impost, mentre que fins al 2016 la ciutat en rebia el 34 %. Entre 2015 i 2019 s’han destinat més de 22 milions de l’impost d’estades en establiments turístics (IEET) a projectes de millora dels espais i els serveis per a tota la ciutadania amb l’objectiu de compensar els efectes negatius del turisme a la ciutat.\nEl 2018 s’han destinat uns 9,6 milions d’euros a la lluita contra l’allotjament il·legal, a projectes de millora als barris i a la potenciació de l’oferta cultural, entre d’altres. Aquesta línia d’actuació s’ha concretat en el reforç, el 2017 i 2018, de les línies d’autobús regular amb origen i destinació a les platges de la ciutat (D20, V15 i 59), el Pla de Convivència de Ciutat Vella, el Pla de Places de Gràcia o el servei d’agents cívics per a la regulació dels espais de gran afluència com la Sagrada Família o Ciutat Vella o l’aranya web, que serveix per rastrejar dades a la xarxa i que és un dels pilars per detectar els establiments que no tenen llicència.\nL’IMPOST TURÍSTIC (2018)\nRECAPTACIÓ DE L’IMPOST TURÍSTIC (2018)\nPRINCIPALS FONTS D’INGRÉS DE L’IMPOST TURÍSTIC (2018)


Neteja-ulleres amb espígol - Ca la Font\nNeteja ulleres sense productes sintètics per a tenir sempre les ulleres, mòbil o tauletes ben netes i lluents, olor d'espígol.\nBon producte per a netejar les ulleres, tauleta, telèfon mòbil o ordinador portàtil. Amb l'oli essencial d'espígol (BIO), pot desgreixar les superfícies de les ditades o greix acumulat per l'ús sense malmetre la superfície. És d'assecat ràpid deixant una agradable olor d'espígol.\nNo conté colorants, conservants o perfums afegits.\nPolvoritzar sobre un drap/mocador i fregar la ullera fins que quedi neta i eixuta.


S’han acabat unes vacances, on, de ben segur heu pogut seguir esdeveniments esportius de tots tipus, amb preferència pels esports individuals, però també amb presència de noies mataronines en les seleccions estatals que disputaven campionats d’alt nivell, amb una actuació de la qual ja vam parlar la setmana passada a les nostres pàgines. Ara, toca canvi de xip. Ja quasi tots els esports d’equips s’han posat en marxa, amb la pretemporada, i aquest cap de setmana comencen les competicions oficials de futbol a nivell català.\nEl diumenge el CE Mataró comença la lliga de 2a Catalana buscant l’ascens a 1a Catalana, que la temporada passada se li va escapar per ben poc. Està clar que Mataró, per la seva població i pel seu prestigi dins del món del futbol català, mereix que el seu equip més destacat estigui més amunt. Tots els bons aficionats haurien de donar suport al nou projecte que engega de la mà del tècnic mataroní Alberto Aybar, conegut per “Peque” en els seus temps de jugador, en els quals va formar part d’un gran Barça B.\nI també comença una apassionant 3a Catalana amb sis equips mataronins: UD Cirera –que ha baixat de 2a–, UD Mataronesa, AD La Llàntia, UD Molinos i Pla d’en Boet –que ja hi van ser la passada campanya–, i el Rocafonda, nou filial del CE Mataró, i que “in-extremis” ha pogut entrar a 3a. Es viuran per tant 30 apassionants derbis locals al llarg de la temporada i en aquesta primera jornada ja en tindrem dos el diumenge al migdia a Pla d'en Boet i Molins, amb les visites de Cirera i Rocafonda.\nA partir del cap de setmana següent aniran començant les lligues en els altres esports, amb novetats importants com seran la presència del femení del Joventut Handbol Mataró a divisió de Plata Estatal, del Futsal Aliança a la 2a Divisió B, del femení del Club Voleibol Mataró a la 1a Estatal de Voleibol, i del Mataró Parc Boet a la lliga EBA de bàsquet, tot i que en grup diferent que el Mataró Feimat. I amb el retorn del Quadis a Europa.\nPerò tot això ja vindrà... De moment il·lusionem-nos amb el futbol local!


Sobre nosaltres – casademali\nCasa de Mali neix en 2008 amb el desig de crear ponts per a promocionar intercanvis culturals, socials i econòmics entre els dos països. La nostra finalitat és aconseguir un desenvolupament sostenible i autosuficient a Mali i compartir coneixement, iniciatives i experiències entre els dos pobles, sempre respectant la seva cultura, costums i el seu desenvolupament endogen.\nCasa de Mali té un programa global, en la comuna de Siby, que fomenta l'educació, la salut i el desenvolupo agrícola sostenible en les zones rurals. Un altre objectiu del programa global és promocionar l'emprenedoria de les dones a través del projecte dels horts per a garantir una seguretat alimentaria a les comunitats i vendre els excedents de producció en els mercats.\nTambé treballem la integració laboral a través de tallers de costura, d'infermeria i formació per a fer compost per als horts de les dones sense família de Bamako, on les apodera per a poder tenir un ofici en el futur.\nTreballem per a impulsar la cultura del poble de Mali amb la finalitat d'avançar en la cohesió social i amb les riqueses que el fenomen migratori aporta a la societat d'acolliment. Fem activitats de sensibilització per a combatre estereotips, creant espais de diàleg inclusius que generin una consciència social més positiva sobre la comunitat migrant. Amb la diàspora, treballem conjuntament aquest programa de sensibilització organitzant tallers formatius i d'oci com a projeccions de pel·lícules, concerts de música, fires d'artesania, tallers de compte contes, jornades i debats sobre temes que preocupen.\nCasa de Mali actua com un canal per a la integració, a través de tallers formatius com el del Mòdul C del certificat d'acolliment, assessorament sobre la regularització, així com treballa en xarxa i fa la derivació a les entitats especialitzades respecte als temes concrets que ens sol·liciten.\nCasa de Mali també té un programa de recerca duta a terme en grups de treball sobre temàtiques d'interès com l'educació, salut, gènere, prevenció de conflictes i desenvolupament sostenible i autosuficiència.\nCasa de Mali neix per:\nMillorar la qualitat de vida dels nens i nenes, joves i dones de Mali.\nLluitar per reduir els nivells de pobresa i ajudar a la infància sense recursos.\nAconseguir un desenvolupament sostenible i autosuficient a Mali, fomentant la formació, el treball i l'emprenedoria.\nPotenciar intercanvis culturals i comercials entre els dos països i fomentar la integració laboral a Catalunya.\nCompartir coneixement, iniciatives i experiències entre els dos pobles, sempre respectant la seva cultura, costums i el desenvolupament endogen.\nPromocionar la música, l'artesania i els productes locals.\nPrevenir conflictes comunitaris a Mali i interculturals a Catalunya.\nL’associació compta amb una seu social a Barcelona. Té una representació legal a Bamako (Mali), que a més de contribuir en la realització i seguiment dels projectes, constitueix un veritable vincle d’unió i progrés mutu.\nEn el 2010 Casa de Mali va rebre conformitat i va ser acollida per les autoritats locals, coneguts pels “savis del poble” en els quals treballa per a rebre la seva benedicció per la labor iniciada. També ha signat convenis de col·laboració amb institucions i associacions locals amb les quals comparteix objectius amb un mateix enfocament i visió sobre les tasques a desenvolupar i amb les quals treballa conjuntament.\nEls nostres ámbits d'actuació són fomentar el progrés sostenible i equitatiu tant econòmic com social a Mali, promoure la seva riquesa cultural a través d'activitats de sensibilització i participar en programes d'investigació.\nPresidenta................... Menchu Mendoza\nVicepresident............ Juan Luis Azanza\nSecretaria.................... Noemi Morell Alsina\nTresoreria.................... Conchita Sempere\nVocals ........................... Marc Obré, Andreu Solà y Abubacar Diallo\nCoordinadora: Noemi Morell Alsina\nCol·laboradors: Enric Salvat, Ondina Castillo i Clàudia Agulló Aspa\nTots els projectes i activitats que realitzem, tenen com a objectiu aconseguir una major autosuficiència i sostenibilitat.\nResponem a la sol·licitud de la gent del poblat, realitzem els projectes amb una total col·laboració local.\nEl nostre finançament es nodreix bàsicament d'aportacions de col·laboradors privats i empreses.\nLes aportacions rebudes van íntegrament als projectes en curs.\nLes nostres despeses administratives i similars són reduïts al mínim, l'associació funciona únicament amb voluntariat.\nOferim una comptabilitat amb total transparència i informació periòdica sobre l'evolució dels projectes.\nCol·laboradors de Casa de Mali poden participar directament en el desenvolupament i la promoció dels nostres projectes.\nNatura:El projecte hort de les dones va rebre el premi Natura 2019 amb el qual va ajudar al finançament dels horts de les dones a Bamako i Djélibani.\nFundación ANANTA IV Premios Solidarios 2017: Casa de Mali va rebre el tercer premi per al Programa d'agricultura sostenible per a dones a Mali.\nRevista Mía: El projecte hort de les dones va rebre el primer premi atorgat per la revista Mía en 2013.\nEls finançadors i col·laboradors són els que han possibilitat i/o possibiliten les accions de Casa de Mali bé per la seva aportació econòmica i/o pel seu suport en el sector que dominen:\nFundació Roviralta: Han finançat els projectes de pous i sanejament i també parts de la construcció i material de l'escola.\nFundació Nuria García: Ens han ajudat econòmicament a desenvolupar el projecte d'aigua i sanejament amb la construcció de pous.\nFundació Barceló: Han finançat el projecte de desenvolupament agrícola, hort de les dones.\nFundació Mar: Rebem donació per a poder desenvolupar el projecte de l'escola en Djélibani.\nFundació Luís Lines\nFundació Luís Lines: Ha contribuït al finançament del projecte d'horts de les dones.\nZerosetBCN: Comptem amb el seu suport econòmic per a desenvolupar l'hort de les dones.\nWorldCOO: També ha contribuït al finançament del projecte d'horts de les dones.\nAjuntament de Santa Coloma de Gramenet: També ha contribuït al finançament del projecte d'horts de les dones.\nCOSPE: (convocatòria ordinària de subvencions de projectes i activitats). Casa de Mali va rebre suport per a realitzar esdeveniments a Barcelona.\nAjuntament de Barcelona: Ens ha ajudat a realitzar esdeveniments musicals, culturals, dins del nostre programa de sensibilització.\nDiputació de Barcelona: Ens ha ajudat a realitzar esdeveniments musicals, culturals, dins del nostre programa de sensibilització.\nFundación Misericordia: Ens ha ajudat a realitzar esdeveniments musicals, culturals, dins del nostre programa de sensibilització.\nCONVENI AMB AD2\n(ASOCIACIÓN PARA EL DESARROLLO DE DJÉLIBANI)\nASSOCIATION D'APPUI À LA SCOLARISATION DE FILLES "Jigiya Bon"\nConveni amb AD2 (Febrer 2010): Signatura del projecte per a la realització del projecte “Model de Vida autosuficient i sostenible”. El projecte global ideat, pensat i elaborat per l'equip de Casa de Mali amb Clara Roig com a arquitecte responsable va ser presentat als savis del poble i una vegada acceptat i beneït vam signar un acord de col·laboració per a dur-lo a terme.\nConveni amb ESIAU (Febrer 2010): Casa de Mali col·labora per al desenvolupament dels seus projectes amb l'Escola d'Enginyeria, Arquitectura i Urbanisme de Bamako (ESIAU). Signatura del conveni de col·laboració amb Mr. Deyoko Abdoulay, Director de ESIAU.\nGeólogos sin Fronteras www.geologossinfronteras.org – Col·laboració en curs i de gran interès per a nosaltres, ja que suposa l'inici del projecte “Poblat Autosuficient i Sostenible”, és la que hem establert amb “Geólogos sin Fronteras” per a la realització de l'estudi de les disponibilitats, sanejament i gestió d'aigua en la zona de Siby.\nAssociation d´appui à la Scolarisation de Filles "Jigiya Bon" (A.S.F.) és col·laboradora del projecte per a l'hort de les dones de Bamako.\nFRETANISSÔ “La casa dels orfes” en llengua Bambara. Associació amiga amb la qual compartim estretament el codesenvolupament de les escoles de Djélibani. FRETANISSÔ és una Associació d'àmbit nacional formada per les famílies adoptants a Àfrica.\nLa Universidad Complutense de Madrid va prestar ajuda des del seu departament de Geologia i a col·laboració amb Geòlegs sense fronteres.\nEnero del 2010, UCAVE (Unió Catalana d'Agències de Viatge) col·labora per a crear llaços d'unió i progrés mitjançant el turisme amb destinació a Mali.\nEsport Solidari Internacional: Va col·laborar en l'inici amb la donació de material d'esport i roba esportiva per als nens i nenes de les escoles.\nMiquel Rius: Va col·laborar en l'inici amb material escolar per a les escoles de Djélibani.\nCentre Pere Michel: Casa de Mali manté relació propera amb els pares Salesians de Bamako per a la difusió de cursos d'Educació en Valors per als professors de diferents escoles de Bamako.\nTAP Portugal: La companyia TAP va ser col·laboradora durant dos anys facilitant-nos mitjans per al transport del material amb el qual els cooperants de Casa de Mali viatgen regularment i que són necessaris per als projectes que duem a terme a Mali.\nFICAB-Festival de cinema africans: Aquesta associació col·labora amb Casa de Mali per a esdeveniments a Barcelona. L'últim va ser el mes de març passat sobre el cinema africà i la dona.\nAfricadoolu: També col·laborem amb aquesta entitat per a realitzar esdeveniments a Barcelona.\nAgraïm a totes les persones i socis que ens ajuden i ens donen suport amb les seves contribucions per a poder realitzar els projectes de Casa de Mali.


Opinió | PIMEC\nTot penja d'un fil?\nEnviat per PimecComerc el 23 juny 2022\nDe Nadal ençà sembla que estem vivint en una bombolla estranya, irreal, però a la qual ens aferrem d'una manera compulsiva, quasi inconscient, sense qüestionar-la ni posar-la en dubte; la necessitem.\nEnviat per PimecComerc el 10 juny 2022\nD'entrada, la primera ombra ja és que en diguem xineses i no són de la Xina. Segons la Viquipèdia, són oriündes de Java des de fa més de 5.000 anys, jo evidentment no em refereixo al fet antropològic físic; no, jo em vull referir a l’efecte de distracció i d'entreteniment que tenen sobre la societat.\nPilar Mínguez, nova directora de PIMEComerç\nEnviat per PimecComerc el 31 maig 2022\nAra fa dos mesos que em van fer confiança per assumir la responsabilitat de posar-me al capdavant de la direcció de PIMEComerç, decisió que vaig assumir amb compromís, il·lusió i amb el màxim respecte per tot el teixit productiu que conforma el comerç d’aquest país. Per dur a terme aquesta nova tasca m’avalen els 29 anys treballant a PIMEC com a coordinadora institucional i com a responsable del soci col·lectiu, fet que m’ha donat la possibilitat durant tot aquest període de conèixer de primera mà les vostres inquietuds i problemàtiques.\nEnviat per PimecComerc el 13 maig 2022\nDoncs sí, a la vida cal ser agraïts; igual que critiquem allò que creiem que no està ben fet o que no s'ajusta a les nostres demandes, també cal agrair totes aquelles accions o persones que fan que la nostra feina sigui més planera.\nSembla que en general sigui més fàcil criticar. A vegades ens pensem que, fent-ho, ens situem en una posició superior, que la crítica ens dona una pàtina d’estar més assabentats sobre el tema criticat i ens permet exercir-la amb més pompositat, convençuts que això alimenta el nostre ego i ens fa millors.\nEnviat per PimecComerc el 29 abril 2022\nCal tornar a la normalitat, cal tornar a portar una vida més humana, tocar, abraçar, olorar els nostres amics i coneguts, cal parlar mirant no només als ulls dels nostres interlocutors sinó que també cal que els veiem la seva expressió facial, els llavis, la gestualitat que forma part de la creença de la paraula.\nDel benestar a la por\nEnviat per PimecComerc el 01 abril 2022\nDos anys han calgut per passar d’un cert estat del benestar a un estat de la por. La pandèmia ens ha deixat molt tocats, tant econòmicament com anímicament, i la recuperació cada vegada sembla més llunyana. Ara que ens diuen que és similar a una grip, jo personalment no m'ho crec, i quan ens pensàvem que ja ens en sortíem se'ns presenta en l’escenari un augment brutal del preu de l'energia, un encariment de matèries primeres i una guerra a les portes de casa.\nEnviat per PimecComerc el 17 març 2022\nSi la meva iaia Magdalena visqués i pogués veure la situació del comerç a Catalunya em diria: "nen, hem trepitjat merda". I sí, la veritat és que portem dos anys carregats de problemes, primer una pandèmia que ens ha portat a confinaments brutals i al tancament de molts comerços, i a continuació a un augment desbocat dels preus de l'energia i de les matèries primeres; i ara una guerra a Europa de difícil pronòstic. Tot això ens crea finalment un sentiment social d'enuig i de rebuig que ens fa albirar una etapa d'intranquil·litat i de reivindicació.\nEnviat per PimecComerc el 03 març 2022\nAhir vaig anar a la meva perruqueria del poble. És una perruqueria mitjana, senzilla, no és un gran saló. La meva perruquera, en endavant M, té contractades tres persones i ella també treballa a temps complet. Treballa de dilluns a dissabte. És mare de dos fills i li agrada fer esport.\nEnviat per PimecComerc el 18 febrer 2022\nAlcarràs no és una pel·lícula premiada, només, Alcarràs no és una pel·lícula en català, només, Alcarràs no és la història d'unes famílies pageses de la Catalunya profunda, només. Alcarràs és un cop d'aire fresc, net, que ens ha despertat de sobte d'un ensopiment perillós i malaltís que se'ns ha instal·lat dins de casa; però, per sobre de tot, Alcarràs és un seriós avís d'una realitat que vivim a Catalunya, la dualitat social i territorial, dels urbanites i dels primaris, dels que només ens re\nDues qüestions principals\nEnviat per PimecComerc el 04 febrer 2022\nAquest darrer mes de gener, tot just encetant el 2022, he mantingut algunes converses amb diferents socis de PIMEComerç; i en totes elles ha aparegut, com a mínim comú denominador, la incertesa. Resumidament, aquesta incertesa podríem sintetitzar-la en dues qüestions principals: per una banda, l’esdevenidor a curt termini del comerç de proximitat, i, per l’altra, la inseguretat jurídica.


Tírvia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n42° 31′ 01″ N, 1° 14′ 38″ E / 42.516944444444°N,1.2438888888889°E / 42.516944444444; 1.2438888888889Coord.: 42° 31′ 01″ N, 1° 14′ 38″ E / 42.516944444444°N,1.2438888888889°E / 42.516944444444; 1.2438888888889\nEstà situat al nord-est de la comarca, enlairat damunt del punt on es troben la Vall Ferrera, la Vall de Cardós i la Coma de Burg, o de Farrera. Aquest punt és el de tres vies, que dona nom a la vila i al terme.\nAntigament, Tírvia havia tingut també la caseria o poble de Forques, a prop de l'ermita de la Mare de Déu del Roser, al nord del terme municipal. L'església parroquial està dedicada a Sant Feliu i, a més, hi ha les restes de la capella de Sant Joan Baptista, la nova capella de la mateixa advocació, la de la Mare de Déu de la Pietat, al cementiri, i l'esmentada de la Mare de Déu del Roser.\n2.1.1 Límit amb Farrera\n2.1.4 Límit amb Alins\n3.1 El poble de Tírvia\n4.3.1.1 Llista de batlles del municipi de Tírvia\n4.3.1.2 Els regidors\n4.3.1.3 Eleccions Municipals de 2015 del municipi de Tírvia\n4.3.1.4 Corporació Municipal actual (2015-2019)\nJoan Coromines explica l'origen de Tírvia a partir del llatí Trivia, plural de Trivium (cruïlla de tres camins). Per tant, es refereix indubtablement a la situació geogràfic de tres camins importants, els que duien a la Coma de Farrera, a la Vall Ferrera i a la Vall de Cardós. Diverses formes del nom són documentades des d'antic: vallem Terbiensem (abans del 824), Terbiensis i Tirbiensis pagus (835) i Tirviensis (Acta de consagració de la catedral d'Urgell 839), entre els primers. Es tracta, doncs, d'un topònim llatí o romànic primerenc.\nEl terme de Tírvia s'estén als dos costats de la Noguera de Cardós, a prop i al nord de Llavorsí. A la dreta del riu, nord-oest, s'estenen sis petites valls, així com els costers que s'enlairen des de la llera del riu cap a la carena que uneix els cims de Vallalta, Pic de l'Orri, Roc dels Malls i el Roc de Sant Miquel. En aquesta costers hi ha els pobles de Terveu i de la Bana.\nA l'esquerra de la Noguera de Cardós, on es troba la vila de Tírvia, es troben les valls del riu de la Glorieta i del Barranc dels Rucs. La vila es troba a la carena que departeix les dues petites valls.\nEl topònim deriva de tri via, 'tres camins', ja que està situat a la confluència de les tres valls suara anomenades i dels tres camins que les remunten.\nLlavorsí Vall de Cardós Alins\nComença aquesta descripció a l'extrem nord-est del terme, al lloc on es troben els municipis de Farrera, Tírvia i Alins. És l'extrem nord-occidental del Serrat d'Erta, al nord-oest del cim del Farro, a 1.550 metres d'altitud.\nDes del punt anterior, el termenal continua cap a l'oest, seguint aigües avall uns 500 metres el Barranc de Riberies, fins que aquest s'aboca en la Noguera de Cardós. Des d'aquell lloc, la línia de terme s'enfila cap al nord-oest, travessant la carretera L-504, i per un coster que forma una petita carena s'enfila fins al cim del Vallalta, de 1.422,2 metres d'altitud. Aleshores canvia de direcció i, ara cap al nord, decantant-se progressivament cap al nord-est, passa per la Collada de les Falgueres, de 1.357,7, després pel Turó Alt, de 1.416,2, i de seguida arriba al Pic de l'Orri, de 1.436,3. Canvia de direcció, cap al nord-oest, fins a la Collada de la Bana, de 1.368, on torna a girar, ara cap al nord-est, per tal d'enfilar-se al Roc dels Malls, de 1.615,4, on es troben els termes de Tírvia, Llavorsí i Ribera de Cardós (ara, Vall de Cardós).\nLímit amb Ribera de Cardós (ara, Vall de Cardós)Modifica\nDel Roc dels Malls, el límit dels dos municipis segueix de primer la direcció est-nord-est, seguint la carena que separa el Barranc de la Llosissa, al sud, del Barranc d'Aurati, al nord. La carena, que no és ben bé recta, va davallant cap al nord-est, fins al mateix aiguabarreig del barranc d'Aurati amb la Noguera de Cardós. Tot seguit, travessa aquest darrer riu, segueix la direcció sud-est, i s'enfila al Roc de Sant Miquel, de 1.307 metres d'altitud. Des d'aquest cim, el termenal gira cap al nord-est i segueix la carena principal, fins a arribar al punt, a 1.313,2 metres d'altitud, on es troba el triterme entre Tírvia, Ribera de Cardós (Vall de Cardós) i Alins.\nLa Bana 8\nEl poble de TírviaModifica\nEl poble de Tírvia, totalment refet a partir del 1940, a penes conserva res del seu caràcter primigeni. És un poble allargassat de llevant a ponent, damunt d'un petit pla que pel costat meridional dóna directament a un desnivell important sobre la vall. Té al seu extrem de ponent l'església parroquial de Sant Feliu, i a llevant les capelles de Sant Joan i de la Mare de Déu de la Pietat de Tírvia.\nCasa Agustí de Nadalet\nCasa Can Pistraus\nCasa Feliu de la Capella\nCasa del Gorra\nCasa Joan de la Polla\nCasa Joan de Roc\nCasa Laura de Tena\nCasa Lluís de Tena\nCasa Manuel de Marc\nCasa la Maruja\nCasa la Pages\nCasa Pep del Moliner\nCasa la Teia\nCasa Ton del Metge\nCasa Ton de Nadalet\nLa població de Tírvia és de les més documentades al llarg de la història, a causa de la importància que va tenir sempre. Documentada com a alou del comte de Pallars a finals del segle x, fou atorgada, també com a alou, al monestir de Gerri. Aviat figura com a propietat dels Bellera, i el 1225 ja consta Guillem de Bellera com a senyor de Tírvia, qui construí el castell i atorgà carta de franquesa per tal de repoblar el terme. Al segle xiii, però la Coma de Burg fou adquirida Roger Bernat III de Foix, comte de Foix i vescomte de Castellbò, qui la incorporà als seus dominis.\nAl segle xv el Vescomtat de Castellbò fou dividit en cinc quarters, i Tírvia fou el cap d'un d'aquests quarters. El de Tírvia comprenia la vila de Mallolís, tota la Ribalera (Romadriu, Castellarnau, Serret i Colomers), Sant Joan de l'Erm Vell, el batlliu de Burg i la Vall Ferrera. A finals d'aquest segle, com tots els dominis dels Foix, el quarter de Tírvia passà a mans del Regne de Navarra.\nA principis de l'edat moderna, el 1512, Ferran II d'Aragó conquerí el Regne de Navarra i restituí aquests territoris a la corona, de primer a través del senyoriu de Germana de Foix, segona muller del rei, i més tard directament sota jurisdicció reial.\nEn el fogatge del 1553, Tirvia declara 3 focs eclesiàstics, 1 de militar i 28 de laics, uns 160 habitants.\nPer la seva situació estratègica, Tírvia sofrí les vicissituds de totes les conteses bèl·liques de l'edat moderna: Guerra dels Segadors, Guerra de Successió...\nTirvia, des del camí de Montesclado, en una fotografia de 1894\nTírvia mereix un article en el Diccionario geográfico... de Pascual Madoz. S'hi pot llegir que la població és en un pla, sobre un turonet envoltat d'altres de més elevats. Rep els vents del nord, del sud i de l'oest, i el clima hi és fred, propens a reumatismes aguts i inflamacions. En aquell moment la vila tenia 46 cases, inclosa la Casa de la vila i la presó, una font, a més d'altres en el terme, dues ermites (la de Sant Joan dins de la vila i la de la Mare de Déu del Roser a mig quart d'hora de distància. També hi havia duana de segona classe habilitada per a l'exportació cap a l'estranger. L'església parroquial de San Feliz estava servida per un rector i un beneficiat.\nDescriu el terme com a pedregós, cobert de mont amb matolls. S'hi produïa blat, ordi, sègol, patates, llegums, hortalisses, herba i pastures. S'hi criaven vaques i cabres, i la cacera era de perdius, llebres i aus de pas; s'hi pescaven truites. Formaven la població 42 veïns (caps de casa) i 182 ànimes (habitants).\nEn canvi, en el cens del 1857 Tírvia apareix amb 78 habitants i 12 cèdules personals inscrites.\nA la Guerra Civil, el gener del 1939, Tírvia sofrí de forma molt greu les conseqüències de ser línia de front en la cruenta batalla del Front del Pallars, i la vila va quedar molt destruïda, fins que fou del tot reconstruïda a partir del 1940 dins del programa de la Dirección General de Regiones Devastadas. Els criteris adotzenats i mancats de cap mena de rigor dels arquitectes d'aquesta Dirección General van crear una població freda i sense caràcter, gens semblant a les altres poblacions pallareses, que els seus habitants amb el pas del temps van anar acostant a poc a poc cap a una població més adequada per al seu marc geogràfic i històric.\nEscut municipal antic de Tírvia\nLlista de batlles del municipi de TírviaModifica\n1983–1987 Felipe Tico Tico\n1987–1991 Antoni Roca i Català\n1991–1995 Victòria Garrabé i Gallart independent 15/06/1991 --\n1995–1999 Jaume Montané i Ros\n1999–2003 Joan Farrera i Granja\n2003–2007 Joan Farrera i Granja\n2007–2011 Joan Farrera i Granja\n2011–2015 Joan Farrera i Granja\n2015–2019 Joan Farrera i Granja AGIN 13/06/2015 --\nDes de la instauració de les eleccions municipals democràtiques, el 1979, han estat regidors de Tírvia les persones següents: Roser Bardina Bringueret, Jordi Artur Bergadà Abelló, Albert Bringué Campi, Josep Bringué Carboné, Josep Maria Campi Melon, Manuel Esplandiu Gallart, Joan Farrera Granja, Josep Farrera Granja, Victorià Garrabé Gallart, Evarist Hidalgo Lladós, Joan Lladós Cortina, Jacint Lladós Sevilla, Antoni Mallol Lladós, Jaume Montané Ros, Jaume Montané Sarroca, Ramona Moreno Flores, Daniel Núñez Sánchez, Joan Ricart Orteu, Antoni Roca Català, Antoni Roca Ros, Carme Romero Esplandiu, Joan Roset Montanera, Rosa Saforas Soler, Carme Sarroca Cases, Frederic Sarroca Saboya, Maria Josepa Sebastià Canal, Roma Soca Ticó, Joan Solans Filella, Josep Ticó Casimiro i Felip Ticó Ticó.\nEleccions Municipals de 2015 del municipi de TírviaModifica\nResultats electorals - Tírvia, 2015\nAGIN Joan Farrera i Granja 56 4 52,34\nCiU Felip Ticó i Carrera 46 1 42,99\nPPC Benito Mendoza Manzaneda 12 0 11,21\nPSC-CP Daniel Martinez Muñoz 2 0 1,87\nCorporació Municipal actual (2015-2019)Modifica\nJoan Farrera i Granja (AGIN), Alcalde\nAntoni Mallol i Lladós (AGIN), 1r tinent d'alcalde\nEvarist Hidalgo i Lladós (AGIN), Tresorer\nMontserrat Arnau i Liarte (AGIN), Regidora\nFelip Ticó Carrera (CiU), Regidor\n- 29 32 250 301 465 448 414 405 308\n348 285 162 213 219 133 91 102 106 106\n116 122 122 120 131 120 135 159 156\n1 d'agost- Festa Major\n23 d'octubre- Fira del Bestiar\n↑ Lo vicari, Mossèn Ramon Bessó i Mossèn Melcior, els dos darrers, beneficiats; Mossén Antoni Pau de la Catalana, carlà, militar; Peiretó de l'Om, Joan Peres, Joan Vidal, Antoni Jordana, Gabriel Galí, Bartomeu Jordana, Mateu Jordana, Jeroni Ramonbou, Jaume Sastre, Nofre Guilareny, Antoni Clergue, Joan Galí, Pere Martí, ferrer, Francesc Clos, Joan Simó Escales, Joan Aites, Joan Sala, Mateu Pujó, Joan Nialles, Joan Mallolís, Martí Pei, lo moliner, Antoni Sastre, Ramon Meliantes, Antoni Aites, Ramon lo Barber, Pere de Llorença, Miquel lo Tamborí i Antoni Coter. Iglésias 1981, p. 107.\nEscut antic de Tírvia\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Tírvia\nTírvia en el seu entorn, a l'Institut Cartogràfic de Catalunya\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tírvia&oldid=25965557»\nDarrera modificació: 10 gen 2021 a les 12:19\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 gen 2021 a les 12:19.


Passejant amb UlyssesBloom | Pepa Úbeda | Societat | El Punt Avui\nPassejant amb UlyssesBloom Passejant amb UlyssesBloom Passejant amb UlyssesBloom Passejant amb UlyssesBloom + Passejant amb UlyssesBloom E-mail\nPepa Úbeda - 5 octubre 2012 9.51 h\nPassejant amb UlyssesBloom\nPassejant amb UlyssesBloom Passejant amb UlyssesBloom Passejant amb UlyssesBloom Passejant amb UlyssesBloom Passejant amb UlyssesBloom E-mail\nDesprés de la pluja, l'arc de sant Martí acoloreix el cel, acerat i batut per un vent enèrgic que remou petits núvols albins de rodonesa gairebé infantil.\nLa casa dels meus amfitrions està entre el baluard afroamericà i el barri dels “fundadors” blancs, DuckPond - l'estany de l'ànec, que en diríem. Un altre planeta, doncs, entre els usuaris del ghetto i les cases senyorívoles i singulars dels segons. Per tot arreu brollen arbres centenaris decadents i plorallosos, de resultes d'un virus que els ha condemnat a una mort definitiva. La gent passeja plàcida per les avingudes entapissades de gespa, cega al destí dels malaltissos cavallers vegetals.\nEncara que el racisme no se circumscriu tan sols al sud, ací sembla més evident. Hi ha, però, algun intent “d'equanimitat”, com ara l'International Baccalaureate, programa d'estudis excel·lent que permet als afroamericans brillants en situació desfavorida eixir del pou i arribar a la universitat amb tot pagat.\nEn el confí de DuckPond s'aixeca una església dirigida per un pastor llatinoamericà. Els parroquians són en la seua majoria immigrants. Enfront, però dins de la demarcació “whasp”, domina la vall una altra església que acull els residents que “tallen la cansalada”. En arribar temps de collita, donen feina als primers.\nÉs una temporada sense afanys per als “il·legals”, perquè la policia n'atura la “cacera”, ja que els amos necessiten collidors. I com els volen nets i emmidonats poden fer ús de banys públics i bugaderies sense por. La incomprensió hi és total: cultural, econòmica, idiomàtica. Així que es limiten a la “comunicació analògica”. Si l'immigrant arriba granat al país, és difícil que aprenga anglès. Quant a l'hisendat, no fa massa per intentar comprendre. Això em recorda que hi ha una altra manera de romandre al país sense ser excessivament destorbat. Si el foraster cau malalt o ha de ser intervingut quirúrgicament, té moltes possibilitats de restar-hi, ja que no el deixaran anar-se'n fins que no pague les factures de l'hospital. I aquestes solen ser elevadíssimes.\nCamí del centre de la vila em tope amb una cadena de botigues força popular que ven productes de conreu tradicional: Ward's. El seu propietari, el senyor Ward, dóna jornal a gent gran, dones en l'atur, antics presidiaris i personal considerat de “mala mena” pels “benpensants”. El sou és baix, però el propietari completa xavalla amb un excel·lent i costosíssim segur mèdic.\nAl costat mateix, s'obre una llibreria immensa que recorda més un supermercat que no pas un temple de la cultura escrita. Això sí, la quantitat de llibres és gairebé infinita i hom pot consultar llibres que creia impensable trobar-hi. Com, per exemple, l'Ulysses de Joyce. De tant en tant, una veu metàl·lica anuncia als usuaris que estan convidats a cafè si han comprat algun llibre. No massa lluny hi ha una imponent i ben assortida biblioteca pública sovintejada sobretot pels nostres vells coneguts, els homeless de la contrada.Demane al responsable permís per fer unes fotos i me'l concedeix ben pagat. Ell i el guarda de seguretat em comuniquen sottovoce que és una llàstima que la gent sense sostre puga fer ús dels llibres que paga la comunitat amb sostre. El racisme —confirmat, doncs— és, també, econòmic.\nArribe de nit a la plaça de l'Ajuntament, “ocupada” per partidaris del 15M local, agricultors que venen productes ecològics, homeless pegant ja cabotades a causa de l'esgotament i una munió d'adolescents fent cua davant les dues o tres discoteques del districte, ben semblants —discoteques i jovent— als nostres.\nAl restaurant, m'esperen amics i coneguts. Paregut també als nostres. A la fi, concloc, resulta que poques diferències —per a bé i per a mal— he trobat entre una banda i l'altra de l'Atlàntic.


Comença el compte enrere... època de celebracions!\nComença el compte enrere... època de celebracions!\tDestacats\nArribat el mes de febrer, moltes llars comencen a pensar, planejar, plantejar, idear... les possibles celebracions que tindran lloc a moltes cases a partir de la primavera, amb l’arribada del bon temps. Són moltes les parelles que han marcat en vermell la data del seu casament a partir de la primavera, moment en què també arriba l’època de comunions. Així, febrer dóna el tret de sortida per entrar de ple en la cursa dels preparatius. Els elements necessaris, detalls i objectes són molts, i diversos, perquè qualsevol celebració tingui un mínim d’èxit i llueixi com tots desitgem aquell dia.\nSigui un bateig, una comunió o un casament, hi ha elements comuns que s’hauran de resoldre: des del vestuari fins a la tria del lloc on es farà la celebració, els petits detalls per a regalar als convidats, les invitacions, els reportatges fotogràfics… tot un seguit de tràmits a fixar abans que arribi el gran dia. S’haurà de triar un menú i fer una degustació prèvia, sobretot en el cas dels casaments; fer proves de vestuari i, en molts casos, de maquillatge i pentinats; escollir les joies a lluir i les flors que decoraran l’espai de la celebració o les cases dels protagonistes... Tota una sèrie d’elements indispensables perquè el dia en qüestió estigui farcit de moments inoblidables que es converteixin en records únics i inesborrables.\nSi la tria dels vestits, tant de la núvia com del nuvi, seran dels elements que més voltes faran fer i més dubtes despertarà en alguns i algunes, també serà important la tria de les joies, especialment de les aliances de matrimoni. Igual que ha passat en el món del vestuari de casament, l’univers de la joieria també s’ha modernitzat i l’opció a la clàssica aliança llisa d’or ha donat pas a una gran varietat d’anells i de materials entre els quals els nuvis podran triar aquells que més lliguin amb les seves personalitats.\nTambé tindrà la seva importància tota la preparació estètica prèvia al casament. Serà molt aconsellable visitar un centre d’estètica i perruqueria on, a més de fer proves de maquillatge i pentinat, es podrà fer una preparació prèvia de la pell, amb múltiples tractaments que facin que el dia de la celebració la pell llueixi en el seu màxim esplendor, així com fer algun tractament facial i capil·lar.\nActualment, la complexitat d’aquestes celebracions, especialment en el cas dels casaments, fa molt recomanable, cada cop més, comptar amb l’ajut d’empreses especialitzades en assessoria de celebracions que cuiden fins als més mínims detalls. Aquestes empreses, amb anys d’existència als Estats Units i que en els darrers anys han sorgit amb força a Catalunya, després de conèixer a fons la personalitat dels clients, aconsegueixen, en cada cas, una festa absolutament única i identificada amb els seus protagonistes. La seva especialització facilita que tinguin cura dels detalls típics de cada celebració: en el cas dels casaments, gestionaran des del lloguer del cotxe, limusines, carruatges de cavalls, cotxes d’època... el que sigui necessari per fer més espectacular l’arribada de la núvia, fins al reportatge fotogràfic i audiovisual més idoni per a cada tipus de casament, aquell pastís molt especial i absolutament personalitzat o la música amb què cada parella voldrà gaudir un cop acabat el banquet.\nA les comunions, probablement, l’element estrella podrà ser una actuació infantil, que es triarà en consonància amb la personalitat del petit protagonista. Així, des de mags fins a pallassos, passant per ballarins o DJs adequats a l’edat dels convidats, seran detalls que segur que faran les delícies dels petits. Probablement, el client que donarà menys feina serà el protagonista d’un bateig, encara que seran els pares qui s’ocuparan que els experts el converteixin en l’epicentre de la festa.\nLa col·laboració d’una empresa especialitzada en l’organització d’esdeveniments també pot ser molt útil en el cas de voler fer una celebració diferent, original i fora del que és més habitual o tradicional. Així, aquestes empreses poden organitzar des d’una comunió ambientada en una època concreta –de les princeses de l’Imperi austríac fins a les grangeres del Llunyà Oest– a un casament dalt de tot d’una muntanya, o un altre en què tots els convidats són traslladats a una casa rural, on passaran el cap de setmana sense ells saber-ho prèviament. On menys s’ha innovat és en el món dels batejos, probablement perquè el seu nombre disminueix dia a dia.\nEn definitiva, mil i una excuses per convertir el gran dia en un esdeveniment de somni que mai oblidarem.\nMés en aquesta categoria: « Setmana Santa amb nens Especial 1714: L’aportació dels Dalmau de Teià »\n“Representar un Goldoni, és un…\nFerran Corbalán ens sorprèn un cop més amb la posta en escena d’una obra intensa. Aquest cop una comèdia d’amor, un amor confús, en la qual els personatges, que es volen afermar dins d’una n...\n‘Si no puc volar’, de l'Estel …\nLes Biblioteques del Maresme recomanen... el llibre ‘Si no puc volar’, de l'Estel Solé.\nJordi Torrent presenta el seu …\nEl passat 1 de juny el polifacètic artista montgatí Jordi Torrent va viure el llançament mundial del seu darrer treball discogràfic, Díptic, de la mà de la companyia Picap.\nAlella Diumenge 10 de febrer De 10.30 h Passejades pel Parc de la Serralada Litoral: “La ruta de les fonts”. Oficina de Turisme. Preu: gratuït (fins a 8 anys); 2 € (de 9 i 17 anys); 4 € (adults). Qui vulgui podrà fer aproximació en cotxe fins a l’inici de la ruta. Recorregut aproximat: 6 km, 3-3.30 h. [...]\nAlella Divendres 8 de febrer 21 h Cicle Ritmes a les Golfes: el trio de veus negres The Sey Sisters presenta Rise. Can Lleonart. Preu: 5 €. Venda d’entrades anticipades a partir del 28 de gener (de dilluns a dijous de 8.30 a 13 h i de 16.30 a 20 h). Més info: www.canlleonart.com Arenys de Mar Diumenge 10 de febrer 18 h Teatre: [...]\nArenys de Mar Dijous 14 i 21 de febrer 18 h Hora del conte. Sala d’Actes de la Biblioteca. Adreçat a infants a partir de 4 anys. Cabrils Divendres 8 de febrer 18 h Hora del conte: A de brossa, a càrrec d’Assumpta Mercader. Biblioteca Municipal. Adreçat a infants a partir de 5 anys. Dimecres 13 de febrer 17 h [...]


Quan s'acosten eleccions és ja tradicional, com si es tractés de la rosa de Sant Jordi o del tortell de Reis, veure com el partit al Govern, en un acte d'extraordinària generositat, aprova alguna mesura per omplir (no massa) la butxaca dels contribuents.\nA ningú se li escapa que la finalitat és electoral.\nHo han fet molts polítics. Els casos més recents serien els de Zapatero amb el meravellós 'Cheque de 400 euros' que va anunciar ,així de cop, i que gairebé infarta l'aleshores Ministre d'Economia Pedro Solbes, o al molt més recent 'regal' del duet fantàstic format per Mariano i Cristobal que anticiparen la reforma fiscal perquè els soferts contribuents cobressin al voltant d'uns 20 euros extra cada mes (uns 240 euros anuals) degut a la rebaixa de les retencions a les nòmines.\nAquesta moda de rebaixar impostos just abans d'unes eleccions, fiscalitat pre-electoral en podríem dir, sempre costa diners.\nLa gràcia és que si es perden les eleccions el problema se'l troba el que guanya, que ha d'entomar 'el marrón' que es troba damunt de la taula només arribar.\nPer contra, si tornen a guanyar els mateixos no hi ha sorpresa, i gestionen i camuflen la malifeta normalment pujant alguns impostos dissimuladament.\nA les portes de repetir eleccions generals, ens trobem en una situació inèdita, 'el marrón' no s'ha pogut arreglar perquè no hi ha Govern, o el que hi ha hi és 'en funcions'.\nEl regal fiscal del duet fantàstic ha provocat que es deixin de recaptar 1.500 milions d'euros. Justament la setmana passada el Ministre d'Hisenda (en funcions) Sr. Montoro anunciava retallades addicionals d'uns 2.000 milions degut a l'augment del dèficit que ell mateix ha provocat amb la rebaixa fiscal.\nPer dir-ho en termes adolescents (i aquí agraeixo l'ajud de la meva filla Anna que em forma en la matèria) es tracta d'un 'zasca' com una casa i es mereix allò de fer el signe de la 'L' davant del front amb l'índex i el polze estesos fent angle dret.\nM'hagués agradat penjat la foto però el photoshop no és lo meu.\nAra tornem a tenir eleccions, i per manca de govern ens haurem de resignar a no rebre el regal pre-electoral tant nostrat en la política espanyola.\nHo sento, no hi haurà ni xec ZP ni reforma fiscal del duet M-M que rebaixi els impostos. Aquest cop no tenim premi.\nEn el fons, millor, perquè el regal sempre l'acabem pagant nosaltres, i amb escreix.


Les principals novetats de la nova llei hipotecària\nBarcelona. Dilluns, 17 de juny de 2019. 10:39\nActualitzat: Dilluns, 17 de juny de 2019. 13:23\nAquest dilluns és el primer dia hàbil que està en vigor la nova llei hipotecària que, entre altres aspectes, obliga a les entitats a assumir les despeses de notaria, gestoria i registre, la qual cosa permetrà als clients estalviar una mitjana d'entre 500 i 1.000 euros.\nEl febrer passat es va aprovar al Congrés dels Diputats la Llei Reguladora dels Contractes del Crèdit Immobiliari, més coneguda com a llei hipotecària, que va entrar en vigor diumenge. La norma és el resultat de la transposició d'una directiva comunitària que va amb gairebé tres anys de retard, per la qual cosa la Comissió Europea va amenaçar Espanya amb una multa de més de 100.000 euros diaris.\nAquestes són les principals novetats de la llei:\nDesapareixen les clàusules terra de les hipoteques, és a dir, que en el cas de préstecs a un interès variable, la banca no podrà fixar un límit si l'indicador de referència baixa -l'euríbor a un any sol ser el més freqüent.\nLa banca s'haurà de fer càrrec del pagament de l'Impost d'Actes Jurídics Documentats (AJD), de les primeres còpies del notari, de les despeses de registre i de gestoria.\nEls clients, per la seva part, han d'abonar les despeses de taxació i les segones còpies del notari.\nEs reforça la informació prèvia al client. Les entitats financeres hauran de donar tota la informació necessària perquè els futurs hipotecats puguin entendre les condicions del crèdit. La banca ha d'oferir l'esmentada informació amb una antelació mínima de deu dies naturals abans de la firma de la hipoteca.\nLa banca haurà de bolcar a la plataforma tecnològica dels notaris les condicions dels crèdits.\nEs dóna més protagonisme al notari. Haurà de certificar que els bancs compleixen les seves obligacions, i que els clients entenen les condicions de la hipoteca.\nEl notari, de forma gratuïta, ha d'explicar als usuaris les condicions dels crèdits, fer un test de comprensió al ciutadà, i reflectir aquesta informació en una acta notarial.\nLa norma també endureix els requisits de solvència dels demandants d'hipoteques, ja que la banca haurà d'analitzar la situació d'ocupació|ús, ingressos presents i previsibles, actius en propietat, estalvis, o les despeses fixes.\nLes comissions d'amortització anticipada baixen a la meitat per a les hipoteques de tipus fix (2% durant els 10 primers anys i 1,5% a partir d'aquest període).\nS'endureixen les condicions per desnonar el client per impagament, ja que el procés només podrà començar si hi ha dotze quotes impagades o el 3% del capital en la primera meitat de la vida del préstec, o bé 15 quotes o el 7% en la segona meitat del mateix.\nHabitatge El Banc d'Espanya, contrari a limitar el preu de lloguer de l'habitatge El Nacional\nEditorial Moviments per a un 155 a la Cambra José Antich


L'Ajuntament de Peníscola triplica el 2021 les inversions i en destinarà 2,8 milions d'euros del pressupost municipal - Ajuntament de Peníscola\nLa major part de les inversions es destinaran a la millora de la seguretat, l'accessibilitat i l'eficiència energètica\nLa Regidoria d'Hisenda de l'Ajuntament de Peníscola continua ultimant el document que portarà a Ple per al seu debat amb les xifres que han de marcar el full de ruta de l'executiu local durant 2021.\nDijous que ve, la corporació municipal haurà de validar uns comptes que contemplen quasi triplicar la inversió respecte a l'any anterior.\nTal com ha explicat la regidora de l'àrea, Dolores Bayarri, "en el Ple no sols aprovarem els projectes que contempla el pressupost, sinó que el mateix dia del Ple aprovarem alguns canvis d'afecció del préstec amb el qual es finançaran algunes inversions, per a aconseguir així destinar 2,8 milions d'euros en millores imprescindibles i necessàries en tot el terme municipal"; així, ha volgut recordar que la inversió prevista en el pressupost de 2020 era d'un milió d'euros, pràcticament un terç de la previsió per a l'any actual\n"L'esforç és important, apostem per millorar substancialment la seguretat, la salubritat i l'accessibilitat" ha ampliat.\nConcretament destaquen en la zona sud la millora en els accessos i l'enllumenat en el camí del Pebret; en la zona suburbana trobem projectes de millora de l'accessibilitat que se sumen al nou Punt Accessible previst per a la platja Sud; millores en la zona de l’Ullal i diferents punts de la zona nord, tot això amb una inversió superior al milió i mig d'euros.\nQuant als museus, es preveu la millora en l'equipament del Museu de la Mar i pel que respecta a les instal·lacions esportives, es preveuen millores en el frontennis, el nou gimnàs en el pavelló poliesportiu i els parcs de cal·listènia. Les inversions en aquests espais culturals i esportius ascendiran a més de 200.000€.\nUna part important de la inversió enguany es destinarà també a les platges de la localitat, concretament a més del Punt Accessible de la platja Sud, s'inclourà la millora de la xarxa de dutxes i rentapeus i el seu sistema de proveïment, a més de la millora del mobiliari en platges, amb un import que superarà els 370.000€.\nL'alcalde, Andrés Martínez, ha destacat "la importància de reforçar les inversions des del punt de vista de l'eficiència i la sostenibilitat" com a eina i palanca "per a la reactivació econòmica" un dels pilars d'aquest nou pressupost, juntament amb la inversió social, tal com ha destacat el mateix primer edil.\nInfinitri Half Triathlon Peníscola\nInfinitri Half Triathlon en directe


El ple capelladí aprova l'adequació del NEAN\nLa inversió supera els 400.000 euros\nDilluns, 4 octubre 2021. 03:00\nEl NEAN‐Parc Prehistòric de Capellades és un equipament de l'Ajuntament de Capellades configurat a l'espai anomenat Cinglera del Capelló. Aquest projecte va néixer amb els objectius de protegir el patrimoni natural i arqueològic, de posicionar Capellades com a punt de referència en la recerca arqueològica paleolítica i com a centre de divulgació del coneixement de la prehistòria del país i de consolidar el municipi com a destí turistícocultural.\nCapellades posa en marxa un centre “noves oportunitats” per a joves\nDissabte, 25 setembre 2021. 03:00\nL'objectiu és oferir formació i facilitar la inserció laboral a joves de l'Anoia Sud. Aquest és un programa del SOC subvencionat pel Fons Social Europeu executat per AMPANS, sense cost per l'alumnat.\nAquestes vacances, escapa't a l'Anoia: Visita al Castell de la Pobla de Claramunt – Passeja per Capellades – Castell de la Torre de Claramunt\nPropostes per gaudir de l’Anoia en un dia (15)\nLa ruta s'inicia al Castell de la Pobla de Claramunt, fundat a segona meitat del segle X; tot seguit, passejada per Capellades, per descobrir la cinglera del Capelló, l'entorn del museu Molí Paperer i la bassa. L'àpat de migdia serà a Capellades i seguidament ens traslladem al Castell de la Torre de Claramunt, del segle XI.\nDijous, 19 agost 2021. 13:19\nA part de la COVID-19 la campanya també s’ha trobat amb l’obstacle de l’onada de calor\nSi es compleixen les previsions, abans d’acabar la campanya d’enguany, el 25 d’agost, s’hauran enllestit les feines en el nivell actual i l’any vinent, que coincidirà amb el 40è aniversari de les excavacions, es podrà arribar fins un nivell més.\nL’Ajuntament de Capellades valora positivament la Festa Major 2021\nLes mesures de prevenció de la COVID-19 han obligat l’organització a canviar alguns actes, que s’han celebrat amb restriccions\nDijous, 19 agost 2021. 03:00\nEl 2020 la pandèmia va impedir que els capelladins celebressin les festes de la vila, però aquest estiu la millora de la situació epidemiològica ha permès la majoria d’activitats.\nDimecres, 18 agost 2021. 03:00\nAquestes vacances, escapa't a l'Anoia: Cinc plans per fer en família al costat de casa\nDivendres, 6 agost 2021. 00:00\nJa tenim aquí l’estiu i això vol dir que és un bon moment per a preparar les motxilles i sortir amb la família a fer un munt d’activitats a l’aire lliure. No et caldrà anar molt lluny, a l’Anoia tenim de tot; castells, natura, gorgs, museus, parcs... i fins i tot un circ! Et proposem 5 plans per a fer amb nens i nenes. Tria el que més t’agradi o tria’ls tots. No tenen caducitat, sempre els podràs fer.\nEl canvi de criteris del Govern fa que Piera i Igualada passin a estar sota toc de queda\nDimarts, 3 agost 2021. 17:00\nCapellades i Masquefa continuen també a la llista de municipis afectats\nEl confinament es prorrogarà dues setmanes més, segons anunciava aquest migdia de dimarts Patrícia Plaja, portaveu del Govern. Ara, seran quatre municipis anoiencs els que estaran sota toc de queda.\nDimarts, 3 agost 2021. 03:00


Montserrat Abelló | a cop calent\n12 de gener de 2017 Generalcapvespre, hivern, Montserrat Abelló, poesiacarme\nTrobo que els capvespres d’hivern ajuden a trobar els matisos de les coses.\nAvui he gaudit amb Montserrat Abelló i després he trobat al twitter de catorze.cat aquestes declaracions seves tan plenes de sentit.\nUs les copio:\n1. «Sovint, quan no s’avança, no és tant pels enemics externs com per la mateixa democràcia, que no és plenament demòcrata. El mal sempre ve de dintre. El nostre pitjor enemic som nosaltres mateixos.»\n2. «L’època més gloriosa que he viscut és la de la República. Mai de la vida havíem estat tan bé com durant la República, ni ho hem tornat a estar. Va suposar una apertura molt gran. Jo m’ho miro des del punt de vista de l’educació, que és el que millor conec. A les escoles i a les universitats hi havia uns professors fantàstics. L’alçament militar es va produir en un moment de glòria. Hi havia molta més llibertat, molta més cultura. Ideològicament estàvem inclinats una mica cap a l’esquerra, que és com ha de ser. Diuen que en la meva obra es reflecteix la llibertat que vaig viure de jove, i crec que és veritat. La gent que va néixer després va viure tota la joventut en plena represàlia franquista. En canvi, en els meus poemes es nota que jo havia viscut en llibertat.»\n4. «Sempre dic que el meu exili van ser com unes vacances massa llargues. De França i la Gran Bretanya vam saltar a Xile quan va esclatar la Segona Guerra Mundial. Venint d’una Europa tan convulsa i pensant en una Espanya tan oprimida, a Xile vaig passar una època calmada, amb un clima fantàstic, on els catalans érem molt apreciats, s’hi publicaven revistes catalanes i no senties enyorança del català. Era un país molt acollidor, i vam estar allà molt millor del que hauríem estat aquí. Nosaltres sempre vam tenir la intenció de tornar, sabíem que hi estàvem de forma provisional. I estar de pas en un lloc no és el mateix que viure-hi per sempre.»\n5. «La síndrome de Down del meu tercer fill va ser un xoc molt gran, era una cosa que no m’havia passat mai pel cap, i allò va fer que tingués més necessitat d’escriure. Va ser un revulsiu. Una alegria o una desgràcia sempre són un revulsiu. Malauradament, per a la poesia són més revulsius les desgràcies. Només fem cas a les muses quan estem tristos.»\n6. «La síndrome de Down és una dissort, sobretot per als qui la pateixen. El meu fill s’adona de les seves limitacions. Segons com, té més sentit comú que la majoria de la gent. Hi ha qui diu que tenir un fill així és una benedicció. Jo no ho trobo: una cosa que és un mal per a ell, per a tu no pot ser mai una benedicció.»\n7. «Tota obra d’art neix de la necessitat d’expressar alguna cosa. Jo vaig escollir la poesia com a forma d’expressió perquè volia explicar que les coses no són blanques o negres, tenen molts matisos.»\n9. «M’estimo molt més ser dona que home. Em fan pena els homes, trobo que nosaltres tenim una riquesa interior molt més gran. Els homes ho tenen més difícil. Haver de considerar necessari que existeixi la prostitució fa una mica de llàstima.»\n10. «No he esperat mai cap premi. Quan em van donar la Creu de Sant Jordi, em pensava que em trucaven perquè em volien encarregar una traducció. Els premis que he rebut m’honoren molt, però no m’han fet ni millor ni pitjor poeta. El meu gran premi ha estat poder publicar i sentir-me tan recolzada.»\n11. «La informàtica és potser el que més ha fet canviar el món. El que per a mi és difícil, per als nens d’avui és bufar i fer ampolles. És una revolució similar a la de l’electricitat. D’ordinadors no hi entenc, però d’electricitat tampoc, i bé que endollo i desendollo, doncs amb els ordinadors faig el mateix. De tota manera, els ordinadors tampoc ens faran canviar tant, perquè els que canviem poc som nosaltres.»\n12. «Estic convençuda que, en el moment que et mors, passes a saber allò que no sabies, se’ns revela el secret d’allò que ens semblava tan difícil d’entendre. Jo vaig veure morir el meu marit. En el moment de morir, em va mirar i va fer un somriure de felicitat tan profunda que em fou un gran consol… Per això estic tranquil·la. Les coses naturals no pot ser que siguin tan il·lògiques.»\n13. «El meu món és aquest d’avui. El món de la gent gran no ha estat mai el meu món. Si penso en gent gran, penso en la meva mare, no pas en mi. Sempre he tingut amics joves. Ara fins i tot escric molts poemes d’amor, perquè el sentiment el tinc igual que abans. Fer-se gran no et fa veure les coses de manera diferent. Avui no aniré corrent pel carrer perquè no puc i tampoc no en tinc ganes, però en el fons sóc la mateixa de sempre.»\n← llums i foscors del procés\tQuant temps! →


La tècnica fonamental del video a Cultura Audiovisual - ElFil\nLa tècnica fonamental del video a Cultura Audiovisual\nEloi Gabriel, professor de Cultura Audiovisual\nSegons el Consell interuniversitari de Catalunya, en el seu document de ponderacions a Catalunya, la matèria cultura audiovisual que fem a 1r de batxillerat a l’Escola, pondera en algunes carreres amb la nota màxima a selectivitat, és a dir, que la seva nota es té molt en compte per accedir a diferents carreres universitàries. Algunes d’aquestes són lògicament deduïbles:\nDisseny, animació i art digital “CITM”\nD’altres no tant:\nAdministració d’empreses i gestió de la innovació\nGestió d’informació i documentació digital\nEnginyeria en informàtica de gestió\nPodem explicar aquest fet rellegint el currículum d’aquesta matèria: es pot observar que són moltes les al·lusions que es fan a l’àmbit de la comunicació, és aquest, al meu entendre, el concepte que entronca aquesta matèria amb carreres que aparentment no hi tenen un vincle directe.\nHi ha dues premisses que fan de la comunicació un element cabdal en moltes disciplines del coneixement: per una banda la capacitat de comunicar ha esdevingut clau en molts processos empresarials com la venda, la formació o el treball cooperatiu; l’altra premissa se centra en les grans transformacions que els processos de comunicació han experimentat en aquests darrers anys. Tal com explicava en l’entrevista del mes d’abril de l’any passat, que vam publicar aquí mateix, “bona part de la comunicació que efectuem entre nosaltres és molt visual”, hem après a treure el suc als processos de transmissió d’informació, primer amb la imatge estàtica: en tanques publicitàries, mupis, cartells, lones, pancartes, banderoles i després amb la imatge animada: vídeos en xarxes socials, mupis digitals, inserits en pre, mid o post-roll, directes o interactius.\nPer tant és molt necessari conèixer les tècniques actuals que utilitzem per la comunicació si volem transmetre un missatge de manera efectiva, completa i sobretot si busquem una reacció dels qui el reben. Per això, sempre comencem el curs amb un projecte que anomenem la “mini producció”.\nEls alumnes desenvolupen la seva capacitat creativa, pensant en una idea a transmetre que pugui despertar l’interès dels receptors, aquest primer pensament es plasma en una sinopsi.\nA continuació aprenen a dividir el missatge (que anomenem petita producció audiovisual) en seqüències i escenes, treballem d’aquesta manera la capacitat d’analitzar una història i classificar-la en parts amb entitat semàntica pròpia.\nFinalment, i des del punt de vista teòric més fonamental aprenen, utilitzant la capacitat d’inducció, a partir de diferents exemples concrets, l’ús de les tres categories fonamentals dels plans: els descriptius, els narratius i els expressius.\nPer tant, els alumnes, molts dels quals ja estan avesats a gravar vídeos de fa anys i fins i tot a fer-ne muntatges, descobreixen la importància de la fase de preproducció.\nÉs molt agraït veure com tot aquest coneixement no només els resulta d’utilitat per l’elaboració d’aquesta tasca, sinó també com els motiva i els fa somiar amb noves idees que van més enllà del que és escolar.\nAra mateix estem a la fase de producció, els alumnes disposen de 4 sessions a l’Escola per gravar tots els plans que han planificat, després, en la fase de postproducció ja parlarem del muntatge: el dialèctic, l’altern o el paral·lel, on també podran inferir quines són les transicions més adequades per unir els plans de cada escena.\nEn tot cas, en un parell de mesos ja estan preparats, amb una base mínima, per comunicar a través del vídeo. Això els servirà per feines que se’ls demanaran des d’altres matèries i, tant de bo, per despertar sensibilitats artístiques latents.\nA continuació podeu gaudir de dos dels videos que han realitzat els alumnes:\ni Aquí l’altre:\nEls sistemes que utilitzem per transmetre informació canvien constantment. A l’Escola procurem que els nostres alumnes coneguin el potencial de la seva tècnica\nDarreres publicacions, Articles Tagged With: EL Fil, Escola, IPSI, cultura audiovisual, ESO, Batxillerat, Alumnes


Redacció Bilingüe (Valencià-Castellà) de Documents Juridicoadministratius en Línia. Nivell Inicial.. Departament de Formació. Diputació d'Alacant.\nRedacció Bilingüe (Valencià-Castellà) de Documents Juridicoadministratius en Línia. Nivell Inicial.\nProporcionar pautes de redacció de documents juridicoadministratius bilingües en valencià i castellà, per facilitar, així la comunicació interna, interadministrativa, i la que s'estableix amb la ciutadania amb les dues llengües oficials de la Comunitat Valenciana.\nEl llenguatge administratiu. Resum de les característiques generals: claredat, concisió, correcció, agilitat i eficàcia comunicativa. El llenguatge administratiu com a registre d'especialitat comparat en valencià i castellà. Abreviatures, majúscules i minúscules, connectors, tractament personal i protocolari, etc. Marc legal aplicable. Recursos per Internet.\nCurs en línia amb sessions per videoconferència obligatòries.\nPersonal d'ajuntaments i de Diputació.\nTotes les sessions d'aquest curs se celebraran per videoconferència. Per poder participar-hi, cal disposar d'un ordinador (amb webcam, micro i àudio), una tauleta (tablet) o un smartphone. Abans de l'inici de cada sessió rebràs les instruccions d'accés a través del correu electrònic i en la Secretaria Virtual. Explicacions i continguts en valencià. L'alumnat ha d'estar en possessió de la titulació de competència en valencià de nivell C1 de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià o titulació equivalent. S'hi realitzaran dues edicions a partir del mes de març.\nMarç - novembre


Què és el SIA?\nInici > Suport TIC > SIA - Suport a l'alumnat > Què és el SIA?\nUbicació del SIA\nSol·licitud d'assistència SIA\n¿Què és el SIA?\nEl SIA és el Suport Informàtic a l'Alumnat que oferix el Servei d'Informàtica de la Universitat de València per atendre totes les consultes sobre les eines i serveis institucionals que la Universitat posa a disposició de l'alumnat. Poden utilizar-ho tots els alumnes i alumnes de la Universitat.\n¿En què et pot ajudar el SIA?\nEl SIA t'ajuda amb qualsevol dubte que tingues sobre: la conexió de portàtils a wifi /eduroam, connexions VPN, ús del correu electrònic, ús d'espai web y en general l'accés als recursos informàtics que oferix la Universitat a l'alumnat.


Blog – Pàgina 3 – MiniBox el Cau del Llop\nPotser has tornat de les vacances i en algún moment se t’ha passat pel cap fer una mica d’exercici per recuperar la forma o si més no per trobar-te millor amb tu mateix/a. O si pel contrari no has fet vacançes i tens el propòsit de posar-te en forma, aquest es el teu espai.\nAquí al MiniBox el Cau del Llop t’ofereixo diferents activitats no només per recuperar la forma sino també la vitalitat, la motivació, les ganes de moure’t i sobretot de pasar-t’ho bé. Qué et sembla? I això també t’ajudarà a tornar a la feina amb una altra actitud i viure el moment present des de la consciencia corporal.\nLa diferencia que tens en aquest espai envers els gimnàs es que l’entrenament no es estàtic. Que vull dir? Que no es monòton, es treballa tot el cos i amb el teu propi pes corporal. A part, els entrenaments son variats cada dia amb el MET training, introduint elements per a la millora de la mobilitat del cos i recuperar la vitalitat natural.\nGrups reduïts d’entrenament MET (5 persones) i Pilates (6 persones).\nMillora física, mental i emocional.\nActivitats: (Fes click a cada una de les activitats per a més informació)\nMET Training (Moviment i entrenament total)\nMET KIDS (Moviment i entrenament total per a nens de 5 a 9 anys aprox.\nOutdoor MET Training (Entrenament al aire lliure)\nServeis personals: (Fes click a cada un dels serveis per a més informació)\nPer a qualsevol informació o consulta, pots posar-te en contacte amb mi a través del següent formulari de contacte.


El fundador de Dogecoin torna una oferta dinversió de 500 mil dòlars | CAT.DemocraziakmZero.org\nDogecoin Fundador Jackson Palmer ha rebutjat una oferta d'inversió substancial d'un grup d'inversors de capital risc d'Austràlia. Palmer aparentment se li va oferir $ 500.000, però li va dir a Techly rebutjar l'oferta. Quan se li va preguntar per què, simplement va dir: "perquè f *** que".\nEncara dogecoinstarted fora com una broma elaborada, el model real és molt més interessant la imatge meme cabell cap avall d'aquesta altcoin que. No hi ha un límit artificial sobre quantes monedes pot ser extret, com la tapa s'incrementa per cinc milions d'unitats a l'any.\n"És un model de deflació / inflació que m'agrada anomenar de broma 'dogeflation'", va dir Palmer. "Estem intentant estabilitzar nosaltres mateixos i arribar a un punt on pot ser tractada com una moneda viable".\nBitcoin tipus són elitistes, dogo és per a tots\nPalmer assenyala que les persones no van a utilitzar dogecoins per comprar iots i cotxes - però podrien utilitzar-lo per microtransacciones base de mitjans de comunicació social. Aquestes transaccions podrien permetre a les comunitats d'Internet per donar suport als mitjans de comunicació, artistes i creadors de continguts diversos.\nTambé va criticar a alguns membres de la comunitat Bitcoin, descrivint els entusiastes de Bitcoin com un "petit grup elitista" que no li agrada de fora, mentre que dogecoin és més d'una cosa de base.\n"Vostè pot anar a un Bitcoin reunir-se i conèixer a persones que són com 'Tinc 100 bitcoins, sóc un multimilionari'," va dir. "Dogecoin és la moneda de la comunitat, obert a tothom, i així és com vull seguir que ".\nFins i tot dogecoin regulació necessitats\nEncara Palmer vol mantenir dogecoin obert a qualsevol persona, fins i tot si ha de baixar un munt de diners en efectiu per mantenir-lo independent, que està a favor d'alguna forma de regulació. Palmer explica d'una manera força còmica:\n"Se m'han acostat pels VC últimament que volen treure profit d'aquesta cosa dogecoin i m'està oferint el que en realitat és tan poques quantitats de diners. I jo estic assegut en silenci amb ells dient 'vull llançar una quantitat X de dòlars en aquest, i jo sóc com, 'fer un pas enrere, es tracta d'un gos en una moneda'. S'ha tornat boig el món? "\nCom si les seves observacions sobre elitistes Bitcoin no fossin suficients, Palmer també es va sortir de la seva manera d'irritar a tots aquells que no estan a favor de qualsevol regulació crypo. Ell és un àvid defensor de la regulació i que creu que el govern australià necessita regular i legitimar les monedes digitals.\n"Jo crec que en última instància, necessitem regular al voltant d'aquestes coses en cas contrari no guanyarà la confiança de la mitjana de Joe que vol posar $ 100 en qualsevol que sigui la moneda digital que estan fent servir", va dir.\nPalmer també va lloar la Canadiangovernment per la seva decisió de regular cryptocurrencies.\nTotes les coses Alt: Darkcoin Duels XC i la desaparició de McDogecoin


About: Unió Excursionista de Sabadell\nLa Unió Excursionista de Sabadell (UES) és l'entitat excursionista de Sabadell. Té per objectiu el foment de la pràctica de l'excursionisme i de tots els esports que es fan a la muntanya, com també la defensa de la cultura i el rodal. És la segona associació excursionista en nombre de socis dels Països Catalans i la tercera entitat que en té més a la ciutat. En el palmarès esportiu destaca la primera ascensió catalana al Manāslu (1999) i la baixada a la Gouffre Berger, avenc de -1.122 m (1995), entre altres. És membre de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC). El 2014 l'entitat va publicar 100 anys d’excursionisme a Sabadell, 1908-2008, un llibre que aplega la història dels tres centres que la van fundar i els fets rellevants de l'entitat.\nLa Unió Excursionista de Sabadell (UES) és l'entitat excursionista de Sabadell. Té per objectiu el foment de la pràctica de l'excursionisme i de tots els esports que es fan a la muntanya, com també la defensa de la cultura i el rodal. És la segona associació excursionista en nombre de socis dels Països Catalans i la tercera entitat que en té més a la ciutat. En el palmarès esportiu destaca la primera ascensió catalana al Manāslu (1999) i la baixada a la Gouffre Berger, avenc de -1.122 m (1995), entre altres. És membre de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC). El 2014 l'entitat va publicar 100 anys d’excursionisme a Sabadell, 1908-2008, un llibre que aplega la història dels tres centres que la van fundar i els fets rellevants de l'entitat. (ca)\nUnió Excursionista de Sabadell (ca)


Consell Comarcal del Gironès: El Gironès aprova el 'Pressupost 2015'\nEl pressupost ha estat aprovat amb els vots a favor del grup de CiU, el vot en contra de la CUP i l'abstenció de la resta de grups (PSC, ERC, PP, ICV) i de la consellera comarcal no adscrita (Glòria Plana). El president del Consell Comarcal del Gironès, Jaume Busquets, ha destacat que "es tracta d’un pressupost continuista i finalista amb molt poc marge de maniobra però que s’ha ajustat a la realitat i, en aquest sentit, s’han prioritzat les partides relatives a promoció econòmica i a serveis socials”.\nEl Pressupost General es composa del Pressupost del Consell Comarcal del Gironès i del Pressupost de l’organisme autònom Escola de Música del Gironès. El pressupost consolidat del Consell Comarcal del Gironès, per import de 16.025.094,85€, representa un increment del 4% respecte al de 2014. Aquest pressupost inclou el pressupost del propi Consell Comarcal per import de 15.270.154,85 €, amb un increment del 4,25% respecte 2014 i el pressupost de l'Escola de Música per import de 825.940,00 €, que representa un increment del 0,34% respecte al de 2014.\nÒrgans de Govern i Administració General: es produeix una disminució de l’1%, fruit de la restricció a les partides d’òrgans de govern i de contenció de la despesa corrent. Respecte als ingressos hem de comentar la previsió de la recuperació de l'import del fons de cooperació que prové de la Generalitat després de patir retallades durant dos anys consecutius.\nAcció Social: Aquesta àrea s’incrementa en un 21%. Es compta amb els ingressos del contracte programa signat per 2012-2015. En aquesta àrea els imports es destinen al Consorci de Benestar Social Gironès Salt per tal de dur a terme totes les accions en matèria de serveis socials d'atenció primària als municipis i la resta d'accions del contracte programa, si bé hi ha alguns programes que es convenien directament amb els ajuntaments, en concret, programes per import de 41.588,03€. Es mantenen els ajuts d'urgència que també es gestionen a través del consorci de serveis socials.\nPromoció Econòmica: L'increment és del 24% respecte l'any anterior. L'equip de treball del consell comarcal, juntament amb els tècnics dels ajuntaments han presentat el projecte per a la formació i ocupació al Gironès. A banda d'aquests programes es preveu actuar en l'àmbit de l'emprenedoria seguint amb les col·laboracions amb la xarxa d'emprenedors del Gironès i seguir endavant amb el projecte Reempresa al Gironès. També, dins d'aquesta àrea, es contemplen les competències en matèria de consum delegades per l'Agència de Consum.\nEnsenyament: Amb un increment de l’11% respecte del curs anterior. El pressupost de 2014 ajusta les despeses en transport i gestió de menjadors propis però incrementa la dotació per beques de menjador. La convocatòria de beques de menjadors amb criteris unificats per a tot Catalunya i el compromís de la Conselleria d'Ensenyament de solucionar els problemes d'alimentació dels alumnes en situació de risc ha comportat aquest increment del que ens felicitem.\nUrbanisme i arquitectura: Amb una disminució del 39% respecte el pressupost anterior provocat per l'ajustament de la partida d'inversió en el pla d'obres i serveis de Catalunya. Finalment es posaran a concurs les obres dels camins comarcals ajustades a les necessitats i finançament disponible per part dels ajuntaments beneficiaris de les obres. Es continua prestant els serveis i encàrrecs que ens demanen els ajuntaments de la comarca, s'inclou la partida per fer front als treballs de delimitació de les franges de prevenció de risc d'incendis i es continua amb la tasca de l'Oficina Comarcal d'Habitatge. Finalment es preveu una inversió en obres de manteniment de la seu del consell comarcal.\nMedi Ambient: Aquesta àrea depèn dels serveis mancomunats que oferim als ajuntaments i per a l'any 2015 es preveu un increment del 12%. Diferents fets motiven aquest increment: d'una banda l'ampliació dels serveis a més ajuntaments i oferint-ne de nous, com per exemple els d'estalvi energètic i lluita contra la pobresa energètica. També s'ha de tenir en compte l'increment desmesurat de les taxes de tractament en els abocadors controlats, tant els de residus sòlids urbans com el de matèria orgànica.\nCultura, Joventut i Esports: Amb un increment del 2%. La política d'aquestes àrees és de continuïtat, tota vegada que hi ha actuacions que funcionen i que són ben valorades pels ajuntaments i ciutadans de la comarca, podem parlar del cicle d'Escenaris, de l'Escola de Teatre, del festival Emergent, del bus de fires, d'Expojove o de la gestió dels parcs de salut. També valorem molt positivament la tasca que es fa amb els tècnics compartits de joventut, mancomunant els serveis dels municipis que ens confien aquesta gestió, en especial els municipis de la zona de la llera Ter. En aquestes partides s'inclouen les de gestió de la casa de cultura ‘Les Bernardes’ de Salt i la dels Banys Àrabs de Girona.\nTurisme: Disminució d'un 1%, però redefinició constant d'objectius. Per a l'any 2015 igual que l'any anterior, el nostre objectiu és coordinar les nostres accions amb les de l'Ajuntament de Girona buscant el màxim de sinèrgies possibles. Seguirem promocionant el conjunt de la comarca procurant ésser en totes aquelles iniciatives locals i potenciant les accions mancomunades.\nEn relació a l’organisme autònom local Escola de Música del Gironès: s'ha aconseguit estabilitzar l'escola després de patir la disminució de les aportacions de la Generalitat de Catalunya. S'ha finalitzat el curs 2013/2014 amb xifres al voltant dels 720 alumnes i s'ha iniciat el curs 2014/2015 amb pràcticament la mateixa quantitat d'alumnes.


Més d'un miler d'esforços contra el càncer - Diari de Girona\nMés d'un miler d'esforços contra el càncer\nL'Oncotrail més massiva recapta més de 160.000 euros L'equip Mercat del Lleó s'endú el repte de l'Oncolliga\npalafrugell | alba carmona 03.10.2016 | 07:15\nAlguns dels participants, just abans del tret de sortida de la cursa, a la plaça de Can Mario de Palafrugell. marc martí\nEl repte esportiu i solidari de l'Oncolliga, que proposa recórrer 100 quilòmetres per recollir fons contra el càncer, va convocar ahir més d'un miler d'atletes en la seva edició més massiva. A partir de les nou del matí, la plaça de Can Mario de Palafrugell es va omplir ahir de gom a gom amb els 1.100 corredors i caminants que, repartits en 138 equips, van participar en la quarta edició de la cita.\nMalgrat no ser una cursa competitiva i que es pot fer caminant o corrent, alguns equips es preparen de valent per fer un bon temps. Els guanyadors d'aquesta edició van ser els integrants de l'equip Mercat del Lleó que, amb el dorsal 97, van ser els primers a creuar la meta de nou a Palafrugell després de 9 hores i 11 minuts corrent.\nLa prova solidària per equips que organitza la Fundació Oncolliga Girona, amb la col·laboració de l'Agrupació Excursionista i el Club Atlètic de Palafrugell i que té com a finalitat recaptar fons per millorar les condicions de vida dels malalts de càncer i els seus familiars, ja porta recaptats més de 160.000 euros, però la plataforma de recollida de donacions continua oberta i, per tant, la xifra encara augmentarà en les properes setmanes.\nAbans del tret de sortida hi va haver uns breus parlaments dels dels organitzadors, de l'alcalde de Palafrugell, Juli Fernández -que també participava a la cursa-, i del delegat d'Esports de la Generalitat a Girona, Josep Pujols. Durant l'acte també es va recordar Fàtima Portí, Pep Higueras i Marc Garrido, tres amants de l'esport que han perdut la vida en els darrers mesos i que tenien previst participar en aquesta edició de l'Oncotrail.\nLa participació en aquesta quarta edició de la prova ha superat totes les expectatives dels organitzadors i la xifra d'equips inscrits representa un augment del 80% respecte a l'edició del 2015, quan van ser 78 grups.\nLa dada de participants, indiquen els organitzadors, "confirma la consolidació de la prova com una de les cites ineludibles del calendari de curses solidàries a les comarques gironines".\nL'Oncotrail planteja un doble repte: esportiu i solidari. El repte esportiu consisteix a aconseguir recórrer els 100 quilòmetres de l'itinerari, passant per camins de ronda de la Costa Brava i per les Gavarres, dins d'un termini màxim de 30 hores i amb avituallaments cada 10 quilòmetres. L'únic requisit és que sempre hi hagi quatre integrants de l'equip en moviment.\nEl repte més important, però, és la causa, sumar esforços per lluitar contra el càncer. Per participar a l'Oncotrail, cada equip ha de fer un donatiu mínim de 1.000 euros a la Fundació Oncolliga Girona, que destina aquests diners a millorar la qualitat de vida dels malalts de càncer.\nEn l'edició del 2015 es van recaptar 95.161,34 euros, dels quals la partida més important, 70.000 euros, es va destinar a cobrir necessitats dels hospitals gironins a les quals l'administració no pot arribar.\nLa resta de l'import recaptat va servir per finançar la investigació sobre la leucèmia aguda dins de l'Institut Català d'Oncologia (ICO) de Girona, a més de necessitats pròpies de la Fundació.\nAmb més de 160.000 euros recaptats fins ara, la quarta edició continuarà sumant donatius a través de la web oncotrail.cat durant uns dies més.\nLa celebració de l'Oncotrail no seria possible sense la col·laboració dels prop de 300 voluntaris que hi participen fent diferents tasques, des de logística i avituallament als punts de control fins a serveis de podologia i fisioteràpia, ADF o assistència mèdica, per exemple.


La proposició de Valents demana crear un cens de pisos ocupats i que es puguin denunciar intents d'ocupació mitjançant una aplicació mòbil\nConsell Plenari de Sarrià-Sant Gervasi © Frederic Esteve\n“Les ocupacions violen el dret a la propietat privada i suposen un problema de seguretat per als propis ocupants i per als veïns”. Aquesta és part de l’exposició inicial d’una proposició presentada pel partit d’Eva Parera, Valents, que avui s’ha aprovat amb els vots a favor dels proposants, i també de Junts, Cs i PP. Ha estat en el Consell Plenari que se celebra la tarda d’aquest dimarts a Sarrià, on abans de començar militants del Sindicat d’Habitatge de Cassoles han repartit informació sobre l’activitat del sindicat.\nHa defensat la proposició el portaveu de Valents, Rodrigo Martínez, que ha exposat que Catalunya lidera el rànquing de les comunitats amb més casos d’ocupació il·legal, i que molts veïns es veuen desemparats “política i judicialment” davant múltiples casos d’ocupació il·legal.\nÉs per això que han portat al Plenari una proposta que insta l’Ajuntament a incorporar a l’Oficina d’Atenció Ciutadana un punt d’atenció per atendre a petits propietaris. També que a l’aplicació mòbil ‘Barcelona a la Butxaca’ s’incorpori un apartat que permeti als propietaris afectats per les ocupacions denunciar als cossos policials possibles intents d’ocupació. A més, reclamen elaborar un cens de pisos ocupats il·legalment i que la Mesa d’Emergència incrementi el lliurament dels habitatges a les persones en risc d’exclusió social.\nEn el torn de debat, BComú s’ha limitat a dir que votaven en contra de la proposició. Sí que ha parlat el seu soci de Govern, el conseller socialista Blas Navalón, en el que ha descrit com un “posicionament conjunt”. Navalón ha argumentat que crear una app per denunciar ocupacions no “és seriós”, i ha assegurat que des del Districte vigilen molt les ocupacions delictives. No ha entrat en polèmiques, com sí ha fet en reiterades vegades el regidor del districte, Albert Batlle, que ha carregat en múltiples ocasions contra els sindicats d’habitatge. Per altra banda el posicionament contrari d’ERC l’ha explicat el conseller Nil Font, que ha acusat de tractar les ocupacions de forma tendenciosa i ha demanat tenir en compte “la vulneració sistemàtica del dret a l’habitatge“, i ha recordat que moltes de les ocupacions es donen en immobles buits de grans tenidors.\nEn el bloc del sí hi ha estat òbviament Valents, que ha acusat els comuns d’haver generat el problema de l’ocupació des de fa molts d’anys, donant suport a ocupes i fent cursos “sobre com ocupar”. A més, ha dit que hi ha màfies organitzades que ocupen. Des de Junts Pol Lliró ha retret als socialistes que votin en contra de crear una aplicació per denunciar ocupacions quan l’alcalde de Cornellà, que és del PSC, ha posat en marxa un sistema perquè les comunitats de veïns denunciïn al consistori els casos d’ocupacions il·legals. Des de Ciutadans Javier Edrosa ha demanat estar a favor de la legalitat i al costat dels veïns que pateixen les ocupacions. Finalment Antonio Verdera del PP ha dit que les ocupacions són un fracàs i ha traslladat tot el suport a la proposta.


L’olfacte de Jenni Hermoso dóna la victòria al Barça (0-2)\nLes jugadores del Barça celebren la victòria a Albacete.\nLes blaugrana comencen a Albacete el tram decisiu de la temporada\nJa només queden vuit partits per posar punt i final a la Lliga. I el Barça està fent la feina. Encara a quatre punts del líder, l’Atlètic de Madrid, les blaugrana no es poden permetre cap relliscada. La victòria contra la Fundación Albacete (0-2) –amb gols de Jenni Hermoso- ha marcat l’inici de quinze dies clau per a l’equip, on es disputaran els quarts de final de la Lliga de Campions contra el Rosengard.\nEl nivell del Barça, que ha afrontat el duel vestit de color púrpura, ha estat més baix que la setmana passada contra l’Espanyol i no ha pogut repetir el 7-0 de la primera volta. El canvi de joc en l’Albacete s’ha notat i, malgrat que es troba en la part baixa de la classificació, també va ser capaç de complicar la feina a l’Atlètic de Madrid tres jornades enrere.\nAlexia Putellas lidera l’atac\nLes jugadores blaugrana -sense Marta Torrejón per una sobrecàrrega- no han acabat de trobar la comoditat a la Ciutat Esportiva Andrés Iniesta. Alexia Putellas ha estat qui ha liderat l’atac del Barça durant la primera part i, de fet, la primera ocasió clara ha començat en les seves botes. Després d’una bona incorporació per la banda dreta, Alexia ha retallat la defensa i ha deixat una passada de la mort per a Jenni Hermoso, que ha estavellat la pilota al pal.\nMalgrat que la possessió ha estat controlada pel Barça, l’Albacete s’ha mantingut molt ben tancat al seu camp, posant molts entrebancs a la finalització de les jugades blaugrana. Les futbolistes de Xavi Llorens tenen tendència a marcar el primer gol en l’últim quart del primer temps. Al minut 38, Jenni Hermoso ha marcat de cap després d’una assistència de Bàrbara Latorre, avui titular. Per la seva banda, les locals només han tingut un parell d’oportunitats, que ha salvat Sandra Paños.\nJenni torna a aparèixer al minut 91\nDurant la segona part s’ha mantingut la mateixa dinàmica de joc. En previsió del partit de dimecres a Suècia, Xavi Llorens ha donat descans a Alexia, Andressa Alves, Vicky Losada i Patri Guijaro, per donar més minuts a Gemma Gili, Mariona Caldentey, Irene del Río i Aitana Bonmatí. Les accions més destacades del Barça han acabat al pal: un xut de Marta Unzué des de fora l’àrea i un altre de Bàrbara. Tot i així, ja al minut 91, l’olfacte golejador de Jenni Hermoso ha tornat a aparèixer per sentenciar amb el segon.\nLa setmana vinent la plantilla blaugrana es desplaçarà a Suècia per jugar, el dimecres a les 19.00 hores, l’anada dels quarts de final de la Lliga de Campions contra el Rosengard. Després, al cap de setmana, rebran l’Sporting de Huelva.