Oberta la convocatòria perquè les pimes puguen sol·licitar ajudes per a la implantació del teletreball – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nOberta la convocatòria perquè les…\nEl Ivace Innovació, dependent de la Conselleria d’Economia Sostenibles, Sectors Productius, Comerç i Treball, ha obert el termini per a accedir a les ajudes de la convocatòria ‘Digitalitza Teletreball‘. Aquesta convocatòria està creada per a facilitar l’adaptació de les petites i mitjanes empreses que vulguen implantar el teletreball davant la situació provocada per la pandèmia de la COVID-19.\nEl termini per a presentar les sol·licituds és des d’aquest dilluns, 4 de maig, fins a l’el pròxim 26 d’aquest mes.\n“L’actual situació està portant a moltes empreses a reorganitzar-se i reconvertir-se i, tant des de la Conselleria d’Economia com des del Ivace, tenim clar que hem d’estar al costat del nostre teixit productiu amb accions i mesures adaptades a la nova realitat que han de viure”, ha assenyalat el conseller d’Economia Sostenibles, Sectors Productius, Comerç i Treball, Rafa Climent.\nEn aquest sentit, Climent ha destacat “la celeritat amb la qual Ivace Innovació es va asseure amb els actors implicats per a avaluar escenaris presents i futurs per a promoure accions de reflotació dels sectors industrials”.\nLa convocatòria ‘Digitalitza Teletreball‘ compta amb un pressupost de 5 milions d’euros que podrà *confinanciarse en un 50% a través del Programa Operatiu Feder de la Comissió Europea.\nL’objectiu que tenen la Conselleria d’Economia Sostenible i el Ivace és ajudar a la implantació i posada en marxa de solucions innovadores que faciliten el teletreball i afavorisquen el desenvolupament del comerç electrònic en les empreses de la Comunitat.\nDes de Ivace Innovació es donarà prioritat a aquells projectes que facen referència al desenvolupament de solucions d’accés a xarxes corporatives, que ajuden a la posada en funcionament de sistemes de telecomunicació i de seguretat avançats, de monitoratge, també que promoguen el teletreball en grup i aquelles altres que faciliten el control i l’operació remota de processos productius.\nUnes altres de les accions que podran ser finançades són l’activació del comerç electrònic, de sistemes d’automatització d’emmagatzematge i logística interna, la inversió en sistemes de fabricació additiva i impressió 3D, així com de robots industrials.\nL’ajuda per a les petites empreses pot arribar fins al 40% dels costos subvencionables i, en el cas de les mitjanes empreses, fins al 30%.\nLa subvenció màxima per projecte serà de fins als 100.000 euros i les inversions subvencionables hauran de mantindre’s inalterables durant els cinc anys següents al pagament de la subvenció.


…i les idees volen | El Culturista\nLa llum és la màgia que transforma la foscor en color, la música mou muntanyes i la companyia Animal Religion estimula la fantasia i la il·lusió del públic. L’espectacle …i les idees volen irradia frescor, indaga i busca nous mitjans d’expressió, noves maneres de comunicació. A través del gest, de la mirada, de l’art, del treball elaborat i delicat, la companyia convida el públic a participar en un viatge en què l’acrobàcia, l’humor i el joc perfila una història on pocs objectes tenen molt de pes.\nEn aquest espectacle, la companyia fa una particular recerca del llenguatge del circ. Innova en una proposta lúdica i vol compartir amb el públic un espai ple de llum on el cos i la música emergeixen simultàniament creant una identitat pròpia, on la destresa de la tècnica emprada afavoreix la imaginació dels assistents.\nAnimal Religion ofereix una peça adreçada a nens i nenes de 3 a 5 anys on la imaginació vola, els intèrprets volen i, sí, també les idees volen!


El raonador proposa analitzar el cost de la vida per adaptar pensions i subvencions - FÒRUM.ad\nEl raonador proposa analitzar el cost de la vida per adaptar pensions i subvencions\nOn: 08/05/17 15:05\nLes queixes al raonador del ciutadà augmenten un 16,22%. En total, el 2016 es van obrir 351 expedients. Les accions privades, actes socials i l’administració general són les preocupacions principals. En canvi, les queixes referides a la justícia han disminuït un 22%. Josep Rodríguez ha fet una valoració dels seus 6 anys exercicint el càrrec i ha convidat a la classe política a fer un estudi sobre el cost de la vida actual i les pensions de jubilació i subvencions.\nLes persones grans és el col·lectiu que més preocupa Josep Rodríguez, raonador del ciutadà. En la seva darrera compareixença per donar compte del informe anual, Rodríguez ha proposat una anàlisi del cost de la vida actual per adaptar les prestacions per jubilació i altres tipus de subvencions.\nDurant el 2016 van ser 351 expedients tramitats. Lideren les queixes les que tenen relació amb les accions privades; temes socials, que augmenten un 22%, i les referents a l’adminitració pública, amb un creixement dels 15%. Rodríguez assegura que les reclamacions de les queixes a la CASS segueixen sent les mateixes i proposa sol·lucions, com ara la personalització dels protocols per a que s’adaptin a la població.\nRodríguez conclou que el 76% dels expedients oberts han estat favorables a l’administració, una xifra semblant a la dels estats veïns. Pel que fa a les queixes relacionades amb l’àmbit de la justícia, han tingut una davallada del 14%. Un fet que atribueix a l’augment de personal i que permet agilitar els tràmits.\nPrevious Post: Antonio Prats, nou cònsol general d’Espanya a Andorra\nNext Post: Nova parada de bus a Santa Caterina


Country House Ster Noord-Beveland Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n-, Wissenkerke, Noord-Beveland, Països Baixos, 4491 EC - Veure al mapa\nMés informació sobre Country House Ster\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Two-Bedroom Apartment Country House De Vlasschure és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Wissenkerke. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Two-Bedroom Apartment Country House De Vlasschure , s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, reproductor de DVD/CD, forn microones a cada habitació. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Wissenkerke, el Two-Bedroom Apartment Country House De Vlasschure és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nCal que informeu el Apartment Ster de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Putin diu que aniria a Washington i convida Trump a Moscou\nS'espera que els dos líders es tornin a reunir a principis de l'any que ve\n2 min. Barcelona 27/07/2018 16:54\n651x366 Trump i Putin durant la seva trobada a Hèlsinki fa unes setmanes / GRIGORY DUKOR / REUTERS Trump i Putin durant la seva trobada a Hèlsinki fa unes setmanes / GRIGORY DUKOR / REUTERS\nEl president rus, Vladímir Putin, estaria disposat a viatjar a Washington per reunir-se amb Donald Trump. Ho ha dit aquest divendres: "Si es donen les condicions estic disposat a viatjar a Washington". El líder rus també ha convidat el seu homòleg nord-americà a Moscou. "[Trump] està convidat a Moscou, l'hi he dit, i jo estic disposat a viatjar a Washington", ha reiterat Putin en la roda de premsa posterior a la cimera de líders del grup BRICS (el Brasil, Rússia, l'Índia, la Xina i Sud-àfrica).\nTrump i Putin es troben a Helsinki\n"Entenc perfectament que el president Trump vulgui fer més reunions, i jo estic preparat, però és necessari que hi hagi les condicions idònies", ha reiterat el cap del Kremlin. Al mateix temps Putin ha recordat que té previst trobar-se amb Trump aquest mateix any, en marc de la cimera de líders del G20 que se celebrarà a Buenos Aires els dies 30 de novembre i 1 de desembre.\n"D'aquesta manera, i malgrat totes les dificultats, en aquest cas els obstacles [sorgits] de la vida política interna dels Estats Units, els nostres contactes continuen", ha afegit el mandatari rus, que ha destacat la fiabilitat de Trump a l'hora de complir les seves promeses electorals.\n"Un gran punt a favor del president Trump és que vol complir les promeses que va fer als seus electors, al poble nord-americà. Perquè l'habitual és que, després de les eleccions, els líders s'oblidin ràpidament del que van prometre al poble", ha assegurat.\nMassa tou amb Putin\nTot plegat fa referència a la hipòtesi que creix sobre una nova trobada entre Putin i Trump. Després de la primera cimera entre els dos mandataris, celebrada aquest juliol a Hèlsinki, la Casa Blanca va anunciar que el president nord-americà tenia el desig de celebrar una segona reunió amb Putin a Washington.\nPerò després d'una onada de crítiques –vingudes tant des de l'oposició demòcrata com des del mateix partit republicà – , Trump va rectificar i va anunciar a través del seu assessor de seguretat nacional, John Bolton, que no es reuniria amb Putin almenys fins a principis de l'any que ve, quan acabi la investigació sobre la ingerència russa en les eleccions que el van proclamar president. L'acusaven de ser massa tou i permissiu amb Vladímir Putin.


Agenda Natural 2020-2021\nAgenda per a estudiants i adults que s'organitzen de setembre a setembre. Tapa dura i perfecta obertura per escriure-hi còmodament. Amb cinta-punt i butxaca interior de paper-teixit molt resistent a l'ús. Amb goma elàstica. Amb cantonades microperforades per localitzar ràpidament el dia/setmana en curs. Per facilitar la localització de cada mes, l'anualitat incorpora un indicador al lateral dret de les pàgines. L'anualitat conté la informació útil relativa a: onomàstica, festius nacionals, canvis d'estació i canvis d'hora.


IVAN ARTIGAS: septiembre 2008\nRAID SIERRAS DEL SUDOESTE - MERIDA\nCRONICA ESCRTITA PER L'ISRAEL PRIETO\nEnredem al Pere per que ens faci d'assistent i desprès de carregar la furgo, l’Ivan em passa a recollir, recollim al Pere i a l'Eli, que aquest cop correrà amb nosaltres.\nEl camí fins a Mérida es llarg, nou hores de cotxe i ja hi som. Recollir dorsals, situar-nos a l'alberg, i començar a preparar les coses per demà.\nEn el Briffing comencem a veure coneguts d'altres curses, l'Eduardo, els nois del Forum, els Salomon.....\nBe ja tenim els mapes, marquem recorreguts de la primera etapa i al sobre, em de descansar encara que el raid no comença massa d'hora.\nA les deu del matí es dona la sortida, primera prova cultural per la ciutat, a peu de plaça en plaça, per les ruïnes romanes i a contestar preguntes. El trànsit el fem força be i sortim em bici. Molts equips junts, hi anem fent per trobar les balisses. Un cop trobades totes i de cara al control canvi, una punxada ens fa perdre una mica de temps, canviem la camera i a buscar el patins.\nEl canvi el fem molt ràpid i en el primer tram de patins ja em tornat a pillar als aventur que ens havien passat quan canviaven la punxada. El tram es llarg i ens va força be, encara que donem una mica mes de tomb.\nEl tresc que ve a continuació també ens va be i el fet d'anar pillant equips encara que son d'aventura ens anima.\nLa btt que ens porta fins al caiac es llarga i el fet que anem clavant les balisses ens motiva per mantenir un bon ritme, al arribar de nou al control canvi el Pere ens canta el temps que ens porten els de davant, anem cinquens i els hi retallem temps en cada sector.\nEntrem al embassament i comencem a remar a fondo, arribant a la primera balisa el Salomon ja torna, van primers i ens porten uns trenta minuts, atraquem a la costa i ens toca pujar fins un pont per fer un ràpel i caure a l'aigua, els Buff, Forum i Gallaecia surten amb el caiac quan nosaltres estem pujant cap el ràpel.\nBaixem llescats i a fondo amb el caiac en persecució dels nostres rivals. Desprès de dues hores de caiac els hi hem retallat una mica i ens queda la última bici per arribar a Mérida.\nTornem a sortir a fondo, l'Eli esta fresca ja que el caiac només el feien dos i ella a pogut recuperar una mica. El ritme es bo i ens anem creuant equips d'Elit que arriben ara a fer el caiac.\nUn cop trobades les balisses i agafant un carril bici molt peculiar ens plantem a Mérida, última sorpresa, una tirolina ens portarà a clicar l’ultima balissa, ens llancem cliquem i amunt entrada a meta.\nSon les cinc de la tarda, estem tercers a la classificació provisional empatats amb els buff, per davant Salomon i Forum.\nEns dutxem, mengem una mica i fem la xerrada, qui pot dorm i be, fins les deu descansem.\nA les deu de la nit es dona la sortida al score urbà, la primera balissa serà un caos ja que la trauran en poc temps, així que tothom va a buscar-la, però els primer en arribar som nosaltres, la resta del tram el fem perfecte i arribem al control canvi amb els primers, pillem les bicis i també es un score per els voltants de Mérida, també ens va força be i tornem a anar al cap davant. La següent prova ja es un tram llarg de btt i sortim seguint els forum que van com a motos per dintre del poble, els perdem una mica i comencem a agafar el nostre ritme. Desprès d'uns petits problemes tornem a pillar als Forum que van amb els Buff i tots tres equips arribem al següent control canvi.\nEl tresc que be a continuació es clau i sortim primers, però de seguida els forum es fiquen amb nosaltres, anem corrents i caminant però ningú es despenja i tot el tresc el fem junts, un tresc molt llarg que faria que els buff es despengessin al fer una errada d'orientació.\nA l’arriba al control canvi per fer l'orientació especifica, l'organització ens diu que s'ha suspès i que anem directes als patins, a aquestes alçades el fet de que retallin una mica ja ens sembla be.\nEn els patins comencem a tirar i per un moment pensem que ja em deixat als Forum, però ens tornen a enganxar i tornem a anar junts fins els següent control que era molt lluny, aquesta etapa es fa molt llarga i les cames comencen a notar la pallissa, crec que eren les quatre del matí quan arribem al següent control canvi.\nTirem amb arc i aquí si que el Forum torna a sortir amb les bicis a fondo, els Salomon ens treu uns quaranta minuts i sortim a la caça dels de davant, en la primera balissa ja veiem que el Forum se l'ha passat, nosaltres entrem al riu, amb lo freda que esta l'aigua, per clicar i sortir ho mes ràpid possible, sortim per davant i els Forum que estan a l'altre banda del riu ens veuen passar, la persecució es torna a donar i ara son ells a nosaltres, en la seguen balissa ja anem tots junts un altre cop i ja decidim de fer-ho junts fins el últim canvi.\nAquest últim canvi es un tresc, nosaltres ja no podem deixar al Forum per que anem marcats tota la nit per ells i el Salomon ens treu una hora, decidim parar i menjar be per afrontar l'últim tram del raid amb garanties, son les set del matí i ho he de acabar be.\nEl tresc es llarg i la primera balissa no estava be, així que desprès de perdre una mica de temps en buscar-la anem caminat cap a meta, passant primer per un poble, pujar un cim amb un castell per clicar la penúltima del raid i arribar a un sector d'escalada on desprès de 18 hores de cursa ens fan escalar.\nArribem a meta contentes però cansats, ens trobem amb el Pere que ara si ens porta cap a l'alberg, una dutxa i a descansar fins el randobike una prova que algun dia explicaré.\nTercera posició final, per darrere dels Salomon, que van tindré una errada en l'ultima transició i dels Forum que van guanyar amb un raid molt complert.\nLa classificació final queda de la següent manera:\nForum Sport 16:30\nSalomón Santiveri 16:43\nHaglofs - Silva Yaencontre.com 17:34\nCosta Daurada - La Pineda Platja 22:51\nPiel Frama 20:24\nAnzur 06 Yumaraid 20:36\nBodegas Acim-café devinos 23:39\nGallaecia Bugarent-Cucos 21:1\nEnviat per Ivan Artigas a 20:33 No hay comentarios:\nEtiquetes de comentaris: cronica d'Israel Prieto\nSortim un pèl tard de Torrelavit i aquest cop per culpa meva!!! (i de la feina).\nArribem a St. Esteve d’en Bas un pèl tard, just per fer la inscripció, agafar el mapa “que sembla un llençol de lo gran que és!!!!” , marquem les balises i el recorregut, amb el nervis i l’estrès que comporta. Sopem una mica i a dormir, que són les 12 de la nit i ens hem de llevar aviat , ja que la sortida és a les 4 h. (primera de les emboscades d’en Morcillon)\nEl despertador sona a les 3, i no sé ni on sóc, ni quin dia és ni què em toca....\nDonen la sortida i comencem amb cursa d’orientació urbana amb ortofoto, buscant els controls de pas per tot el poble.\nArribem al primer control canvi, agafem les bicis i sortim ràpidament pel carrilet, el qual deixem per fer una pujada de nassos, abans d’arribar al segon control canvi.\nUn tram a peu amb força dificultat tècnica per trobar algun camí i alguna de les balises, però que el resolem bastant be!!! Ens posem al capdavant, juntament amb els Medilast de Lleida, i un altre equip local.\nTornem a agafar les bicis, i en aquest sector ens agafen els non-stop, i ens anem intercanviant la tercera posició, depenent de l’itinerari que elegim l’un i l’altre equip. Finalment arribem junts al control canvi. però es aquí on comença en Xic a trobar-se malament, i a tenir seriosos problemes a l’hora de continuar. L’enganyem una mica, i desprès de recuperar forces, gràcies als entrepans i les coca-colas, que havien deixat preparades, aconseguim sortir.\nSom al cinquè sector, un tram a peu que té un ràpel de 50 mt. espectacular, per dintre de dues lloses de pedra que al final acaba dins d’una cova. Seguidament ve una pujada, que juntament amb la calor que fa, en Xic ens comença a mal.leir que l’haguem enganyat a sortir.\nArribem al control canvi, agafem les bicis i cap a la collada de Bracons, amb una altre pujada a peu, però aquest cop arrossegant les bicis, que ens fa arribar al control bastant cansats.\nAquí ja teníem coll avall que plegaríem, però en Xic quan veu sortir a l’altre equip de Vilanova, els Sambari, s’anima i sortim avall a buscar un altre ràpel, aquest cop en un salt d’aigua espectacular. A partí d’aquí havíem de pujar fins d’alt del Puigsacalm, amb un “pepino “ de pujada de més de 800mt. Són les tres de la tarda, amb una teia que cau que es desfan les pedres!!!!!\nPerò quan ja estem en el camí bo de pujada, en Xic s’ho beu massa gran... està bastant cansat, i a sobre la panxa li fot un mal, que va mig plegat, decidim que aquest és el moment de plegar, anem a buscar la carretera, i un cotxe que ens pugi al control i cap a casa, que per avui ja n’hi ha prou de patir!!!!\nFinalment el primer equip en passar la línia de meta són els Medilast, de Lleida, que arriben passades les set de la tarda, segons el Non-Stop, que arriben a dos quarts de nou, seguits dels Rocko i desprès els Raidteam.tk. D’un total de 28 equips només 4 han fet tot el raid, i han arribat a passar per meta!!!\nEspero tinguem més sort al pròxim Raid a Mérida, puntuable per la Lliga Espanyola!!!!!\nEnviat per Ivan Artigas a 18:14 No hay comentarios:


Bàsquet Manacor 27 - DAKOTA ALCÚDIA 58\nEl Mini femení segueix sumant, ahir a la pista de Manacor amb un marcador de 27-58.\nPartit una mica complicat, les manacorines estaven molt ficades al partit i ens ho posaren difícil juganyant només de 8 punt al descans.\nLes nostres nines no acabaven d'entrar en partit fins que en el 4 quart es posaren el "mono de feina" i començaren a jugar al joc que elles saben. La defensa per la nostra part ens va donar l'empenta per endur-nos la victòria.\nBona feina nines, també hem de saber jugar quan el marcador està igualat! Aquesta setmana més!\nParcials: 4-5/ 7-14/ 6-6/ 6-15/ 4-13


Els camioners reclamen accelerar l'obra de l'N-II per estalviar-se els 4,65 euros de l'autopista - El Gerió Digital\nEls camioners reclamen accelerar l'obra de l'N-II per estalviar-se els 4,65 euros de l'autopista\nFoment aparca l'opció de desdoblar la carretera amb el mètode alemany\nDijous, 19 de febrer de 2015 14:49h\nMossos d'Esquadra desviant els camions de l'N-II cap a l'autopista (arxiu) © ACN\nEls camioners gironins asseguren que el nou anunci per desdoblar l'N-II a l'Alt Empordà no fa més que confirmar que aquesta és "una carretera maleïda". El secretari general de la patronal Asetrans diu que, apart de terminis, només s'entreveu "una petita voluntat" de condicionar com cal, i d'una vegada per totes, la carretera.\nPer això, els transportistes reclamen mesures efectives. D'entrada, volen que s'acceleri la represa de l'obra al tram que s'estén fins a Orriols (i que porta empantanegat des de l'estiu del 2010). Carles Palacio assegura que aquesta ha de ser "la prioritat bàsica" de l'Estat perquè així l'N-II desdoblada podrà arribar fins a una nova sortida de l'AP-7 (la número 5, que connecta amb l'Escala).\nD'aquesta manera, els tràilers s'estalviaran haver de pagar més trams de peatge. Si vénen del nord, podran enllaçar amb l'N-II a través d'aquesta sortida i, aprofitant la circumval·lació gratuïta a quatre carrils, arribar fins a Fornells i ja circular altre cop per nacional fins a Maçanet.\nI en sentit contrari, un cop s'ha permès als camions circular pels 2,7 quilòmetres del Sils-Maçanet, els tràilers podrien fer el mateix trajecte a la inversa. D'aquesta manera, l'obligatorietat de circular per l'AP-7 quedaria restringida només entre la sortida 5 i la de la Jonquera (amb el conseqüent estalvi de peatges per al sector).\nFart d'esperar terminis, Carles Palacio també proposa traslladar a aquest tram del nord la situació que ja s'ha permès al sud. "S'han de prendre mesures d'emergència; per això, si s'alliberessin els pocs quilòmetres que hi ha entre el peatge de Vilademuls i l'enllaç de l'Escala, això ens permetria donar més rendibilitat a la carretera", indica. I hi afegeix: "Sinó, amb la situació actual, els camions no poden passar més enllà de Girona nord" (perquè a Vilademuls, un cop acaba la circumval·lació, com que la nacional està empantanegada, se'ls impedeix sortir).\nPel què fa a la resta de trams del nord, dels quals aquest 2015 se'n redactarà el projecte a excepció de les variants de Bàscara i Pont de Molins, els camioners volen que l'obra "es faci amb seny". I sobretot, com puntualitza Palacio, "prioritzant els enllaços amb les vies d'alta capacitat", perquè sinó ens trobarem amb una infraestructura "sense sentit, com ja ha passat amb d'altres com el túnel de Bracons".\n"La lògica és que no quedin trams desdoblats a l'N-II sense principi ni final, per evitar que els camions caiguin en una carretera prohibida", subratlla el secretari general de l'Asetrans. Per últim, Palacio també critica que la indefinició en els terminis és "sorprenent", i posa com a exemple l'obra de l'Eix Transversal, quan es van "desdoblar 150 quilòmetres amb molt menys temps".\nA l'hora de desdoblar l'N-II a l'Alt Empordà, i segons han explicat fonts de la Generalitat, Foment ha aparcat la idea de fer l'obra amb el mètode alemany (és a dir, amb l'entrada de capital privat). La intenció ara és que tota es pagui amb inversió pública, incloent el cost dels diferents trams als pressupostos generals de l'Estat.\nAl nord de la demarcació, allò que es farà amb l'N-II serà duplicar-la. A excepció de les variants, amb la resta de trams s'aprofitarà la traça actual de la carretera per incloure un sentit més a banda i banda de la calçada. "Sempre hi ha la solució òptima i la possibilista; en aquest cas, l'Estat ha optat per la segona i allò que ens interessa és que es faci quan més aviat millor", ha dit el president de la Cambra de Comerç de Girona, Domènec Espadalé.\nEspadalé espera que l'acord entre Generalitat i Foment per fer la majoria de projectes aquest any serveixi per "desencallar d'una vegada per totes" el desdoblament de l'N-II al nord de la demarcació. "És un anunci positiu, però hem de desitjar que l'obra es faci ràpid i no s'alenteixi, perquè amb aquesta carretera estem acostumats a tot", assegura.\nDe la mateixa manera també ho veuen al territori. L'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, assegura que si realment s'acompleixen els terminis que va fixar ahir el conseller Vila, això serà una bona notícia per a la comarca. "Suposarà veure l'inici del final del coll d'ampolla que suposa per a l'Alt Empordà tenir tota l'N-II fins a la frontera sense desdoblar", ha assegurat Felip.\nDetinguts tres joves per ocupar una casa i robar a la del costat a l'Escala\nEls arqueòlegs recreen en tres dimensions l'antic port grec d'Empúries del segle II aC\nDos detinguts per robar uns 450 euros en set màquines de neteja de cotxes a Palafrugell\nCornellà de Terri arrenca el procés participatiu per decidir els usos de Cal Metge\nEls impulsors del parc eòlic marí de Roses veuen ''indispensable el consens'' amb el territori\nFoment invertirà 1,8 MEUR per arreglar l'esllavissada a la N-260 a Sant Joan de les Abadesses\nLa FOEG impulsa una campanya en contra de l'increment de quota dels autònoms pel 2022


Riberaonline: Torna el Documental del Mes a la Biblioteca de Gandesa\nTorna el Documental del Mes a la Biblioteca de Gandesa\nLa Biblioteca Comarcal de Gandesa projectarà el Documental del Mes d'abril el pròxim 20 d'abril, a les 19.30 h i amb entrada gratuïta. Es tracta de 'Les noies d'Alba Daurada', la sorprenent pel·lícula del documentalista noruec Håvard Bustnes que aconsegueix un accés únic i sense precedents al partit ultranacionalista grec Alba Daurada.\n'Les noies d'Alba Daurada' és un testimoni privilegiat i esfereïdor del funcionament intern d'un dels partits d'extrema dreta més importants d'Europa, un cop els seus líders han sigut empresonats. Les dones, que ara agafen el relleu de la formació, estan decidides a esdevenir una part important del futur de Grècia. Tot plegat és el símptoma d'un problema més gran: la crisi econòmica i la crisi migratòria han abonat el terreny perquè el feixisme i la xenofòbia torni a aflorar a Europa. Té un sostre el feixisme a Grècia? Esdevindrà el precedent d'altres països europeus?\nCreada els anys 80 per l'actual líder Nikolaos Michaloliakos com una revista neonazi que es repartia a les sortides dels col·legis i que llegien alguns skinheads d'extrema dreta, Alba Daurada és des del 1993 un partit polític que es defineix com a nacionalista i popular. Rebutgen ser etiquetats com a neonazis, tot i que mantenen un discurs xenòfob i han protagonitzat lamentables incidents contra diferents col·lectius. Diuen voler preservar una raça hel·lènica i recuperar territoris que, segons ells, els pertanyen -com ara Tràcia o Xipre- per crear la Gran Grècia. Fins i tot han organitzat un banc d'aliments i un banc de sang gratuït només per als que acreditin ser grecs. Un discurs que defuig l'eix dreta-esquerra i que ha aconseguit seduir el vot dels joves: segons la Kappa Research la majoria de votants d'Alba Daurada tenen entre 18 i 29 anys.


Cuixart insta els partits a saber gestionar la victòria independentista\nActualitzada 22/02/2021 a les 09:13\nAplaudeix que les urnes hagin “esmenat” l'estratègia “repressora” de l'Estat || Puigdemont afirma que el referèndum acordat és una “fantasia impossible”\n© El líder d'Òmnium, Jordi Cuixart, ahir, encapçalant l'acte de l'entitat celebrat a Barcelona.\nEl president d’Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, va instar ahir ERC, JxCat i la CUP a saber gestionar la victòria independentista a les eleccions al Parlament del 14 de febrer. En plenes negociacions per a la formació del nou Govern, Cuixart va avisar que han d’actuar “amb sentit d’Estat” atès que les urnes han “esmenat” l’estratègia “repressora” d’Espanya. Paral·lelament, Carles Puigdemont va evidenciar les discrepàncies internes en el si de l’independentisme, i va afirmar en declaracions a la premsa xilena que un referèndum acordat amb Madrid, via que defensa ERC, és una “fantasia impossible”.\nCuixart, en un acte al Museu Marítim de Barcelona en el qual va valorar els resultats del 14-F, va qualificar d’“històric” el resultat que ha obtingut el sobiranisme i l’independentisme a les urnes, i va instar els partits a “actuar amb ambició i sentit d’Estat” per poder avançar cap a l’amnistia i l’autodeterminació de Catalunya. El líder d’Òmnium, que compleix una condemna de 9 anys de presó per l’1-O i que ara es troba en règim de semillibertat, també es va dirigir a les formacions unionistes i els va etzibar que “durant deu anys ens heu dit que no érem prou gent, heu negat la realitat que expressa la voluntat democràtica de Catalunya: empresonant-nos, represaliant-nos i forçant-nos a l’exili, suspenent-nos l’autonomia, inhabilitant presidents o imposant-nos la data electoral”.\n“Som una majoria com mai abans l’havíem estat”, va concloure Cuixart, i a continuació va subratllar que els independentistes han “esmenat” la “repressió” de l’Estat espanyol a les urnes. Malgrat això, lluny d’anar a l’una, les formacions independentistes estan marcant perfil propi, i més ara que es troben immerses en les negociacions per formar un nou Govern.\nEn aquest sentit, Carles Puigdemont va descartar la possibilitat d’aconseguir un referèndum d’autodeterminació pactat amb la Moncloa. L’ara eurodiputat de Junts per Catalunya, que demà espera la votació sobre la retirada de la seua immunitat al comitè d’Assumptes Jurídics de l’Eurocambra, va sentenciar que la via que actualment defensa Esquerra Republicana és una “fantasia impossible” a la qual és impossible arribar.


Del 15 al 16 d'abril de 2022\nTaller d'iniciació a la construcció en pedra seca\nParticipa en les jornades del Vilosell per aprendre teoria i pràctica sobre la construcció d’un mur de pedra a dos cares amb la tècnica de pedra en sec de la mà d'autèntics especialistes.\nDia i hora: 2 d'abril, de 17 a 19 h\nLa ruta serà guiada a càrrec de l'artista local Swen Schmitz Coll i l'ornitòleg Enric Morera i tècnic del projecte Espais Naturals de Ponent, un tàndem enriquidor!\nActivitat que s'emmarca en el Dia de l'Estany, que se celebra a l'estany d'Ivars i Vila-sana els dies 2 i 3 d'abril amb propostes per a tots els públics.\nPresentació del documental Enciclopèdia Mural\nDia i hora: Diumenge 27 de març, de 9.30 a 14 h\nPunt de trobada: Cuina de Trinxera - Bar de les piscines d'Almatret. Ubicació\nLa vida a les trinxeres era molt dura. Les condicions no permetien disposar de grans àpats així que la cuina era de subsistència. Com s'ho feien per preparar alguns plats? Quins ingredients tenien a l'abast? Per trobar resposta a aquestes preguntes, Lo Taberu Food Concept ens oferirà un taller de cuina a les trinxeres d'Almatret.\nJornada 'Reptes i oportunitats del Turisme al Pla d'Urgell'\nAmb les dates fixades del Fòrum ENS 2022, s’organitza una jornada dirigida al sector turístic de la comarca del Pla d’Urgell, per tal d’explicar la realització i desenvolupament de l’esdeveniment dels dies 6 i 7 d’abril i altres iniciatives que ja s’estan desenvolupant a la comarca.\nLa pandèmia del COVID-19 ha causat una greu crisi que ha afectat molts sectors econòmics a tot el món. El turisme en general ha estat una de les activitats més castigades per les limitacions a la mobilitat que ha comportat la contenció de la població. Evitar la propagació del virus era (i és) la prioritat absoluta. El turisme de fauna ha patit, doncs, una de les pitjors crisis de la seua curta història. I a més, ha estat una crisi transformadora, que ha canviat els paradigmes de l'activitat.\nUs proposem reunir-nos en un espai ben especial, l'Estany d'Ivars i Vila-sana, per analitzar on som, fer una diagnosi ràpida del sector i, per què no? Llepar-nos les ferides per reprendre l'activitat amb energies renovades i sabent on anem i com arribar-hi.\nCal inscripció prèvia a través d'aquest enllaç\nOrganitza la jornada: Consorci Leader per al Desenvolupament de la Catalunya Central\nDia i hora: Dissabte 2 d'octubre, de 18h a 20h\nPunt de trobada: Ermita de Sant Jaume. La Granja d’Escarp. Ubicació\nL'Ermita de Sant Jaume, a la Granja d'Escarp, serà l'escenari escollit per realitzar un taller de Chi Kung mentre es pon el sol. Coneixeu aquesta pràctica? El Chi Kung o Qi Gong és una teràpia medicinal d'origen xinès basada en el control de la respiració que ajuda a eliminar les tensions i l'estrès, sent un autèntic cabal de pau que aporta salut i vitalitat. El mestre serà en Josep Consul, mestre sensei i director del centre esportiu Washi Dojo d’Aitona.


«Sempre he estat un gran defensor del teatre vinculat a la literatura» | NacióGranollers\nper Esteve Plantada, 20 de setembre de 2012 a les 00:01 |\nEl director de teatre Frederic Roda Foto: Esteve Plantada\nPer això estima tant Teatre i Literatura, un projecte que ja fa més de deu anys que va crear i que segueix viu amb una idea d’èxit: acostar els textos literaris a la gent jove. "El teatre vinculat al món educatiu és fantàstic", em diu, entusiasmat. El projecte de Teatre i Literatura va començar perquè es volia donar una utilitat al Teatre de Ponent , sense funcions entre setmana, "i se'm va acudir fer un a activitat de caràcter pedagògic, adreçada al públic de batxillerat. El teatre és un instrument de comunicació molt potent, perquè és totalment directe, a través de la paraula i del gest. A més, tenim l’avantatge que al teatre cada representació és viva, diferent a l’altra". La màgia de l'escenari, en una activitat que és presencial, però on no hi ha intermediaris. "Sempre, des de fa molts anys, que m’ha interessat molt difondre obres i autors literaris que admiro".\nEl teatre al servei de la literatura\nAquesta nova temporada el projecte segueix en forma, amb quatre obres en cartell. Les adaptacions d’aquest curs són Tirant Lo Blanc , Laura a la ciutat dels Sants , Nada i una antologia de poesia castellana. També es manté l’essència dels espectacles: un escenari, pocs elements escenogràfics, bons actors i el text. "L’escenografia és la paraula. No busquem elements espectaculars, sempre intentem que els espectacles tinguin una bona il·luminació i una bona banda sonora". I prou, els objectes són mínims. "En aquest sentit, sort en tenim del Marc Martín, que és una peça fonamental en el disseny de llums i de so". És l’avantatge de tenir un gran equip, "format per la Txell Roda, que també assumeix direccions, el Marc Martín i la Francina G. Ars com a productora".\nA més, Teatre i Literatura sempre s’ha preocupat de fer un equip el màxim de vallesà possible. "Des que vam començar amb el Teatre de Ponent intentem ser un punt de referència de la gent d’aquí que es dedica professionalment al teatre. Produïm des de Granollers i sempre que podem intentem confiar en la gent de la casa". Tots els espectacles s’estrenen al Teatre Ponent i després fan una gira per Catalunya que s'allarga amb actuacions per Mallorca, Saragossa i altres indrets, segons convingui.\nPotser l’èxit del projecte s’explica pel creixement que ha tingut al llarg dels anys. "Cada any hi ha més instituts i més gent que repeteix. També entenc que als professors els ha servit molt Teatre i Literatura per aproximar els joves als llibres". Els espectacles que es programen permeten als joves descobrir dues coses alhora, teatre i literatura. "Però tenim clara una cosa: posem el teatre al servei de la literatura, no posem el teatre al servei de l’espectacle". L’encert del nom, explica en Frederic Roda, és que resumeix les pretensions. "Bons textos -normalment no teatrals- portats a l’escenari. Ens encanta fer, sobretot, poesia i novel·la". Pel que fa a la poesia, el repte és de quina manera fem un espectacle "sense caure en el recital de poesia, posant els poemes en una situació dramàtica".\nActors disposats a fer debats literaris\nEl procés de producció de les obres acostuma a ser sempre el mateix. "Primer triem l’obra”. La tria surt de mirar el butlletí de la Generalitat amb les obres de lectura obligatòria a secundària. "Després s’envia una enquesta als professors on demanem una valoració de la temporada passada i que diguin quines són les obres que creuen que podrien ser interessants per als alumnes". D’aquí en surt una orientació que és molt decisiva. "Un cop tenim l’obra triada, l’enviem a un dramaturg. Normalment confiem en Jonay R. Férez, que coneix molt l’entorn del projecte". El procés segueix amb la feina conjunta del dramaturg amb el director, que "poleixen el text i passen a fer els assajos amb els actors".\nUna de les peculiaritats més atractives del projecte és que els actors han d’estar disposats a fer els debats posteriors a cada representació. "És un fet diferencial. No són només actors, han de llegir l’obra i han de ser capaços de seguir un debat sobre el tema". Un projecte total que compta amb la col·laboració de totes les parts implicades i que en fa un producte rodó. "De totes les obres que jo he dirigit, estic especialment content de Larra, el pobrecito hablador . Vam voltar per tot arreu, per Madrid, Andalusia, Saragossa i, fins i tot, Washington. Va ser, també, la primera obre del projecte que s'adaptava per adults i li tinc molt d’apreci. El text era boníssim, molt difícil d’adaptar, i la gent s’ho passava molt i molt bé".\nUn gran èxit d’un projecte modest que s’ha pogut consolidar en l’imaginari teatral i literari de molts joves. "Ara que es parla tant d’aquests programes d’estimular la lectura, jo penso que el Teatre i Literatura és una peça importantíssima". Més de 21.000 espectadors en el darrer curs en donen fe.\nFrederic Roda, al Teatre de Ponent Foto: Esteve Plantada\nSocietat, Frederic Roda, teatre, literatura, Teatre de Ponent


ZONA EXTERIOR, PATI I JARDÍ - La Baula\nComptar amb un espai exterior correctament planificat i organitzat ens garanteix poder oferir als infants experiències educatives de qualitat al fomentar la relació amb l’entorn i la natura, l’expressió corporal i motriu més àmplia i l’experimentació amb materials i espais diferents als habituals.\nLa concepció del pati i espai exterior és la d’un lloc agradable, estimulant i amb elements que aportin aquest grau de curiositat a l’infant que el convidin a explorar i investigar. Fugir d’un espai gris i generalment de ciment i/o cautxú per crear un espai viu en tots els sentits: que dóna vida i cabuda a l’instint natural de l’infant d’explorar i jugar i alhora que acosti als infants a l’aire lliure reconnectant-los amb la natura.\nEn la primera infància, l’aprenentatge té un fort component sensoriomotriu: movent-se, sentint, manipulant, investigant … s’assimila la realitat, es fa pròpia i es realitzen avenços en el desenvolupament.\nUn espai dotat d’elements adequats, la mateixa necessitat i el plaer que senten els infants en posar en moviment el seu cos a l’aire lliure, en un ambient afectiu adequat, pot ser una bona manera de garantir un equilibrat i sa desenvolupament psicomotor.\nUn espai exterior ben estructurat ha de brindar ocasions per estar a prop o lluny dels adults, per jugar en gran grup, petit grup o aïlladament si es prefereix.\nTambé pot oferir elements i experiències que aportaran vivències molt gratificants, com pot ser l’observació d’insectes o altres animals, l’observació de fenòmens naturals (pluja, neu, vent …), el joc amb fang i aigua, i un infinitat més d’experiències que són impossibles o molt complexes a l’interior, a més de produir-se fora del seu context natural.\nL’observació sistemàtica, l’experimentació i intervenció sobre els elements i successos de l’espai exterior, afavorirà la formulació d’interrogants i hipòtesis que posen en camí, a nens i nenes, de descobrir les interdependències existents.\nEl pati pot ser un lloc idoni on comprendre, a petita escala, la relació i dependència constants entre el sistema social i el sistema natural.\nConceptes com a espai-temps, diversitat, canvi, organització i interacció, poden començar-se a elaborar a través d’unes vivències riques en l’espai escolar i la seva corresponent reflexió, intercanvi de punts de vista, representació i reelaboració.\nEL TEMPS DEL PATI\nVeiem necessari replantejar-nos el concepte esbarjo amb el seu temps limitat, per arribar a una concepció de pati com a lloc de treball, observació, joc i activitats variades, per tant, amb possibilitats a desenvolupar en el temps d’una manera diversa.Cal partir de certes premisses i criteris a l’hora d’organitzar el temps d’estada a lloc concret, en aquest cas el pati:\nCada infant és únic: caldrà respondre a les necessitats i ritmes maduratius de cada edat i grup de nens i nenes en concret.\nLa producció no és el més important sinó el procés: cal sempre un temps per adequar-se, per experimentar de forma autònoma i poder abastar processos que portin a conclusions; és a dir permetre el temps suficient d’estada per començar alguna cosa, acabar-la i poder canviar d’activitat.\nL’esbarjo no és mitja hora: organitzar el ritme dels diferents grups per treure el major i més equilibrat partit a les possibilitats de què disposem. Fugint de clixés d’horaris estereotipats, podrem donar cabuda a l’ús del pati de forma independent per a un grup, o compartint la seva utilització diferents grups a l’hora.\nAdequar a les diferents èpoques i situacions climàtiques l’ús d’aquest espai: Escurçant i allargant el temps d’estada, i permetent als nens i nenes la percepció de determinats elements i situacions.\nNecessiten temps: donar temps a cada activitat i al canvi d’una a una altra. Si observem l’activitat infantil, podem percebre senyals quan decau l’interès, aquest seria el moment d’introduir variants, plantejar la recollida de materials, proposar noves accions … perquè coincideixin majoritàriament amb els seus interessos.\nEQUIPAMENTS I MATERIALS\nL’equipament i els materials del pati poden ser molt variats, tot i que prioritzant materials naturals per connectar amb l’entorn i la natura de manera global.Convé recordar que tant l’equipament com en la seva instal·lació s’ha de cuidar especialment la seguretat, per la qual cosa caldrà estudiar els materials més adequats per a cada espai, el disseny i l’altura dels mateix. Per exemple, no es pot instal·lar una estructura de moviment si no es compta amb un sòl tou ja que les caigudes dels nens serien molt perilloses. Igualment, encara que els pneumàtics ofereixen una infinitat de possibilitats, és imprescindible que en la seva instal·lació s’ancorin bé a terra.Com a criteris generals apuntem:\nHan de tenir forma harmoniosa.\nHan de ser forts i resistents.\nHan de revestir seguretat, no tenir arestes perilloses, estelles …\nHan d’estar ben construïdes i conservades.\nHan de tenir una mida proporcionada a l’espai on està ubicat.\nNo han de tenir racons ni cavitats que comportin perill per als més petits.\nPrimerament, hem de tenir en compte diversos elements en el disseny, organització i distribució de l’espai exterior:\nDisposar de sòl variat, segons la zona; paviment, suro, sorra, turons.\nTenir un espai cobert per a èpoques de pluja.\nDisposar d’un espai amb sol i ombra.\nLloc per emmagatzemar el material de l’exterior.\nDrenatge suficient per evitar massa bassals.\nUn espai ampli i amb fàcil accés des de l’aula.\nL’espai exterior hauria de poder comptar amb plantes i arbres que puguin servir per delimitar zones, per a crear ombres i racons arrecerats i també per a fomentar la sensació d’un espai natural ple de vida.\nPer proporcionar-li un sentit educatiu al pati, establim diferents zones clarament delimitades, on es poden dur a terme diverses activitats amb caràcter dirigit o lliure. Les zones d’activitat són:\nZona de moviment: Aquesta zona ha de ser prou àmplia perquè els nens i nenes puguin moure’s de manera lliure i autònoma per l’espai. Ha de disposar de materials que afavoreixin l’aprenentatge i la consolidació de les seves habilitats motrius i de desplaçament. La zona de moviment contindrà: rampes, jocs d’equilibri, materials per grimpar, circuits, túnels, caixes i materials com cordes, cons, pilotes, etc.\nZona de relaxació i trobada: Cal que a l’espai exterior es disposi d’un lloc tranquil i relaxat per conversar, descansar, observar i compartir i perquè els infants puguin trobar tranquil·litat i allunyar-se, si així ho desitgen, dels espais més moguts i sorollosos. Aquest espai tindrà bancs o taulons de fusta, gespa natural o artificial, coixins, hamaques, catifes o mantes,…\nZona de joc simbòlic: Específicament, tindrem racons de joc simbòlic també al jardí per desenvolupar els objectius i capacitats de l’ambient. Podem tenir elements fixos com una cuineta i / o una caseta i tenir diversos racons que podem disposar al llarg del curs segons interessos i motivació dels nens.\nZona dels mini mons: Es tracta de crear mini mons on desenvolupar un joc simbòlic a través de figures d’acció com animals, cotxes, casetes, carreteres, ciutats, etc.\nZona musical i de representació: Tindrem materials d’aquest ambient al jardí ja que l’exploració de materials sonors i de representació en un ambient obert facilita la llibertat d’exploració i desenvolupament de la pròpia activitat.\nZona científica-matemàtica: L’espai exterior ens permet poder treballar conceptes científics i matemàtics amb elements que no tenen cabuda a l’interior i poder experimentar àmpliament amb ells. Podem incorporar una balança feta amb materials reciclats, pesos de fusta i altres materials, un sorral amb suficient material per a experimentar i jugar amb la sorra, circuits de transvasament d’aigua o materials petits, peces i elements grans de construcció, etc.\nZona d’hort: On poder plantar, olorar, observar i recollir plantes i verdures.


10.000 Batecs per la vida, una carrera per una millor vida | EbreActiu.cat, revista digital per a la gent activa | Terres de l'Ebre...\n10.000 Batecs per la vida, una carrera per una millor vida\nDos curses solidàries en les que hi participarà l’Associació de Veïns de Jesús i Maria per a ajudar a millorar la qualitat de vida de Ramon Casanova i Aaron Sentís.\nL'Associació de Veïns de Jesús i Maria ha endegat el projecte solidari 10.000 Batecs per la vida, una carrera per una millor vida, que consisteix en la participació a dues curses de 10 km, la primera el 14 de febrer al Passador de Deltebre i la segona el 6 de març a Amposta, coincidint amb les proves del Circuit Running Sèries de les Terres de l'Ebre. El projecte va adreçat a Ramon Casanova i Aaron Sentís, que també hi participaran a les curses, gràcies a unes cadires de rodes adaptades.\nRamon Casanova, té 31 anys i pateix paràlisi cerebral. No pot caminar, ni parlar, però sap perfectament què passa al seu voltant. Darrerament la paràlisi ha empitjorat i ja li està afectant els músculs de la cara i això fa que cada cop li costi més alimentar-se. La família de Ramon ha trobat una teràpia que pot millorar la seva situació i està disposada a portar-lo a Galícia.\nAaron Sentís va patir al néixer sofriment fetal agut i aspiració meconial que va afectar greument el seu estat general, pel que la seva família necessita adequar la vivenda així com un vehicle adaptat per a millorar la seva qualitat de vida.\nPer tal de recaptar fons i ajudar als dos joves, l'entitat veinal ha obert un compte corrent i ha dissenyat una samarreta que lluiran els participants a la cursa amb els logos dels espònsors i col·laboradors.\nL'Associació de veïns de Jesús i Maria està molt involucrada amb les necessitats i inquietuds de la gent del barri, pel que al llarg de l'any organitza diverses accions solidàries i altres activitats com mercadets, venda de calendaris, sortejos, ... adreçats a millorar la integració i treballar per la igualtat d'oportunitats entre les persones.


SOPESDESAPOS: LLIBRES.- "ANYS DE PENITÈNCIA" . Llorenç SÀNCHEZ VILANOVA\nLLIBRES.- "ANYS DE PENITÈNCIA" . Llorenç SÀNCHEZ VILANOVA\nL’any 1941 entra al SEMINARI de la Seu d’on en sortirà al cap de quatre anys. Les seves experiències, pel que va veure i pel que va patir, no poden ésser més negatives. En el seu llibre " ANYS DE PENITÈNCIA, ens deixa un testimoniatge de primera mà, del pas per aquella Casa, redactat, tal com diu ell : " des de la sinceritat i de l'esperit de llibertat que sempre m'ha acompanyat quan he tractat de comunicar quelcom..." , i ... " Ben lluny d'ésser un libel, és un relat, inspirat des de la més rigorosa objectivitat, i sense cap mena de ressentiment, en la simplicitat d'uns fets."\nSI EL VOLS LLEGIR, CLICA AQUÍ\nAnònim 1 de febrer de 2014 a les 13:14\nComentari de Josep M PUJAL I CARRERA.- Barcelona\nLa lectura de "Anys de penitència" de Llorenç Sànchez i Vilanova, relat inserit en les pàgines de "sopa de sapos", m'ha sorprès gratament. Es tracta a parer meu, d'una història, explicada de manera amable, senzilla, dotada d'un estil espurnejant i molt polit que ens transporta a unes realitats - la seva estada de quatre anys al Seminari d'Urguell - i que l'autor descriu de manera magistral. Trobo que el senyor Sànchez Vilanova, que tant ens ha delectat amb els seus llibres, en aquesta ocasió s'ha superat oferint-nos aquesta petita joia literària que recorre el camí d'uns fets els quals en la seva ploma adquireixen la més atractiva i entretinguda vivesa.\nJosep M. Pujal i Carrera - Barcelona.


Biennal de Venècia 2015: confessions inconfessables | Bonart\nBiennal de Venècia 2015: confessions inconfessables\nAmb La singularitat, Chus Martínez portarà Albert Serra a la Biennal d’Art de Venècia, en la que serà la 56a edició.\nLa temptació d’establir algun nexe entre aquest animal de l’audiovisual i Dalí és massa gran per deixar-la passar.\nA Confessions inconfessables, Dalí deia que no era pas ell el boig, sinó la societat cínica que pretén ser seriosa per dissimular la bogeria.\nAquest és l’enigma de Serra, que penetra en el pensament de la rauxa i l’exageració fins als límits, la provocació aparent, i n’observa els moviments, les reaccions, llegit i lliure alhora.\nLa gestió dels temps i de l’espectacle, la cavalcada mediàtica i tanmateix aquell to mig posseït, el geni en estat pur, el joc, la boutade, i tanmateix una comprensió absoluta de la realitat del seu temps.\nEn el projecte que presentarà a Venècia, Serra indica dues direccions, la visualitat com a experiència i com a coneixement, i el so, per penetrar en la comprensió del pas del segle XX al segle XXI amb una entrega per episodis. Una història del temps sense història, en podríem dir, una narrativa en l’espai sense narratives.\nLa pel·lícula es desdoblega d’una manera inusitada, que explica el món des de la interacció entre un grup de personatges joves, en part abstrets, reduïts a circumstàncies adverses i amb una gran ambició per sortir-ne individualment. Serra treballa imatges molt temperades, de gran equilibri, i unes altres molt mes abstractes intercalades amb la gran narració.\nChus Martínez, la comissària del projecte, l’ha descrit com una gran situació visual: un projecte audiovisual d’imatges en moviment amb multiplicitat de pantalles.\nSegons Martínez, el cinema que realitza Albert Serra té la rara qualitat de situar-nos en un món on les imatges, més que explicar una història –que també ho fa– ens ajuden a interpretar el caràcter del temps en el qual estem immersos. La seva manera d’entendre el cinema es tradueix en un mètode de treball molt particular i molt eloqüent de concebre les seves pel·lícules. Per ella, presentar aquest projecte a Venècia té molt de sentit, perquè aquest és un moment en el qual Serra és capaç de transmetre millor que mai la confiança que té en el mitjà per fer-nos veure el món d’una altra manera. És un cinema gairebé tàctil, que situa la càmera molt a prop dels seus personatges, que ens deixa veure l’artifici del cinema i que, alhora, aconsegueix un grau extrem de voluptuositat, d’abstracció de distància. Aquests factors són clau en un moment en què les condicions econòmiques i socials han generat un estat d’incertesa per a la persona –l’autoritarisme– i en un context que es percep com a difícil o gairebé impossible d’alterar.\nA la imatge, Singularity d’Albert Serra.\nEtiquetes: Albert Serra · Biennal de Venècia 2015 · Chus Martínez · Dalí


Com interpretar un balanç de situació – Agroxarxa\nRadiografia • Un balanç de situació és la representació del patrimoni empresarial en un moment concret\nRecomanació • És millor analitzar el balanç periòdicament per, si és necessari, disposar del temps necessari per prendre mesures correctores\nHi ha uns informes comptables que ens donen molta informació, i ordenen i sintetitzen totes les dades que hem entrat a la comptabilitat durant l’any. El balanç de situació pot ser útil per comprovar la situació financera d’una empresa i ens avisa dels perills que poden amagar-se darrere d’una aparença enganyosa.\nQuè és i per a què serveix • Un balanç de situació és la representació del patrimoni empresarial en un moment concret; és com una radiografia de l’empresa en una data determinada. La informació que inclou és el patrimoni de l’empresa, el que tenim, el que ens deuen i el que devem. Analitzant un balanç podem saber si una empresa gaudeix de bona salut o, per contra, està en situació de concurs de creditors (abans es deia suspensió de pagaments) o en fallida.\nÉs a partir de la comptabilitat que es confecciona el balanç de situació. Els programes informàtics ens ho generen automàticament però també podem fer-ho a partir d’un informe de saldos de tots els comptes o a partir d’un inventari.\nCom fer un balanç • Cal agrupar els conceptes (comptes) en dos grups: actiu i passiu. L’actiu recull els béns i drets, i el passiu, les obligacions. L’actiu i el passiu estan anivellats, és a dir, sempre han de sumar el mateix, si no és que està mal fet. El nom de balanç prové de balança i ens recorda l’equilibri entre els dos grups esmentats.\nL’actiu representa l’estructura econòmica de l’empresa i sense aquesta part no podria produir o funcionar. El tenim ordenat de dalt a baix de menor a major disponibilitat (capacitat de convertir-ho en diners líquids). A dalt, disposem les inversions (immobilitzat) que no es poden vendre d’avui per demà, i, a sota, les existències (estocs), deutors (clients) i tresoreria (comptes corrents).\nEl passiu és l’estructura financera de l’empresa i la necessitem per finançar les activitats. El tenim ordenat de dalt a baix de menor a major exigibilitat (nivell d’urgència de retorn als creditors). En primer lloc, disposem el capital i reserves aportats pels socis o empresaris, i es considera que normalment no es torna fins que no es dissol l’empresa. A sota, els deutes a llarg termini (préstecs a més d’un any), i, finalment, els deutes a curt termini (pòlisses de crèdit a menys d’un any).\nUtilitat • Un balanç ha de presentar un equilibri entre les diferents partides i, analitzant-lo i calculant indicadors o ràtios, podem conèixer la situació de l’empresa. Podem analitzar-ho en un moment determinat, però és recomanable fer-ho periòdicament i anar veient l’evolució; si alguna tendència es reforça i es confirma vol dir que haurem de prendre mesures correctores. Per exemple, la ràtio d’endeutament ens diu la proporció dels deutes sobre el total del passiu. Si és superior al 60 %, l’empresa ha de vigilar i prendre mesures, ja que ha superat el nivell màxim d’endeutament admissible.\nPerò cal tenir en compte que no totes les empreses tenen la mateixa estructura de balanç ni tampoc no s’hi poden aplicar les mateixes receptes. Per exemple, una empresa comercialitzadora no té gaire capital immobilitzat i, en canvi, una empresa productiva, com una explotació agrària, normalment, té un gran capital immobilitzat que li permet treballar. També cal tenir en compte que el balanç canvia dia a dia i cal fer un seguiment periòdic per poder interpretar els avisos que ens proporciona aquest informe.\nExemples de situacions crítiques • Finalment, veurem dues situacions crítiques que es poden detectar amb un balanç de situació. Quan una empresa no pot fer front als pagaments a curt termini amb el capital disponible a curt termini es diu que està en situació de concurs de creditors. En el balanç es veu clarament que el passiu corrent és més gran que l’actiu corrent. Aquesta situació pot ser reversible, per exemple si l’empresa renegocia els deutes a curt termini o aporta capital. Sempre és recomanable revisar l’estratègia per solucionar l’origen del problema que ha causat la situació crítica.\nUna situació més peluda i difícil es produeix quan les pèrdues acumulades dels darrers anys s’han menjat el capital de l’empresa. Es diu, llavors, que està en situació de fallida. Ho veurem clarament al balanç, ja que el patrimoni net serà negatiu. Aquesta situació pot ser reversible si s’hi aporta nou capital, però és molt més greu que la situació anterior.\nArticle publicat a La Terra núm. 416, del mes de juliol 2015. Font: Elaboració pròpia.\nbalanç, comptabilitat, fiscalitat


El fet que les inspeccions d'Hisenda hagin detectat 213 milions d'euros en doblers negres a les Balears demostra, un any més, que les activitats econòmiques al marge de la legalitat vigent continuen essent molt importants tot i la constant acció de l'Agència Tributària. Aquesta situació és fins a un cert punt lògica a un Arxipèlag que rep un allau immens de visitants i on tot el teixit productiu, des de moltes perspectives, gira al voltant del turisme, fet que, es vulgui o no, facilita l'aparició de bosses de frau. Però això no ha de servir ni d'excusa ni de justificació per a aquestes pràctiques. El frau fiscal va en detriment de la reconstrucció del país. I aquests actes d'insolidaritat acaben per conformar una societat menys justa i menys preocupada pels afers col·lectius.\nTot i així, convendria reflexionar també sobre el fet que les Balears siguin una autonomia de temporada alta i temporada baixa, on durant uns mesos hi ha guanys molt importants i a la resta es viu només de l'expectativa de la pròxima temporada. Aquesta situació no és la més adient perquè hi hagi una perfecta disciplina fiscal, i una passa molt important en aquest sentit seria la superació de l'estacionalitat i poder dur més estabilitat al conjunt de l'any. El turisme també potencia submóns molt relacionats amb els doblers negres i amb la il·legalitat. I aquests també contribueixen -i molt- a la circulació de doblers opacs. Aquesta és part de la realitat «negra» de l'Arxipèlag, que s'ha de saber reconduir des de la perspectiva de la consciència ciutadana i que la construcció d'una societat modèlica és obra de tots.


La Universitat convoca la primera edició dels Premis UVocupació a l’impuls de la inserció laboral juvenil - Fundacio General - FGUV\nEstàs a: Inici > Arxiu de notícies > La Universitat convoca la primera edició dels Premis UVocupació a l’impuls de la inserció laboral juvenil\nLa Universitat convoca la primera edició dels Premis UVocupació a l’impuls de la inserció laboral juvenil\nFoto premis uvo\nLa Universitat de València convoca la primera edició dels Premis UVocupació en reconeixement a les persones i/o organitzacions compromeses amb l’impuls de l’ocupació juvenil i de qualitat. El termini de presentació de candidatures roman obert fins el pròxim 31 de maig. Els guardons seran lliurats en l’acte de presentació d’UVocupació el dia 19 de juny.\nAmb la finalitat de reconéixer el compromís amb la creació d’ocupació de qualitat, el Vicerectorat d’Ocupació i Programes Formatius, a través del seu servei d’ocupació, ha convocat els seus primers premis, als quals podran concórrer tant persones físiques majors de 18 anys com persones jurídiques, públiques o privades.\nEls guardons UVocupació es divideixen en quatre categories: d’inclusió laboral, a l’empresa, entitat o administració que més haja afavorit l’accés a la formació i l’ocupació digna i de qualitat de les persones amb diversitat funcional; de Responsabilitat Empresarial, al projecte o experiència amb repercussió directa en l’ocupació de qualitat; a la dona directiva o empresària, en reconeixement a la trajectòria professional i el lideratge de la qual haja permés obrir camí a la resta de dones dins de l’àmbit executiu i empresarial; i d’ocupació jove, a organitzacions que hagen dut a terme iniciatives d’impacte i aporten valor a la generació d’ocupació jove i de qualitat.\nAixí, el primer premi UVocupació a l’acció en matèria d’ocupació d’inclusió social reconeixerà la col·laboració altruista en favor de persones titulades amb diversitat funcional, la repercussió social de les accions, el compromís amb la formació d’aquest col·lectiu i el treball per a reforçar les seues capacitats; a l’acció en matèria d’ocupació de Responsabilitat Empresarial distingirà el compromís de les empreses amb l’ocupació estable, les polítiques d’igualtat, les iniciatives noves en la gestió i retenció del talent, i la innovació en conciliació, flexibilitat i gestió del temps; a la dona directiva o empresària valorarà l’esforç i l’èxit en la direcció o creació i gestió empresarial, el lideratge i el desenvolupament de bones practiques, i les iniciatives i accions que visibilitzen líders femenines del món corporatiu; i a l’impuls de l’ocupació jove reconeixerà les iniciatives innovadores per a la creació d’ocupació, el foment de l’emprenedoria i l’autoocupació, la identificació del talent i els programes d’inserció laboral sostenible de joves.\nLes candidatures als Premis UVocupació hauran d’estar liderades pels departaments de Recursos Humans, de Responsabilitat Empresarial o la Direcció General, i podran presentar-se a una o diverses categories. Hauran de fer-ho mitjançant els formularis disponibles en la pàgina web d’UVocupació: https://www.uv.es/uvocupacio\nEl servei de la Universitat de València UVocupació, dirigit per Marisa Quintanilla i inscrit dins de la Fundació General de la Universitat de València, té per objectiu donar suport a la inserció laboral de l’estudiantat i de les persones titulades d’aquesta universitat, així com millorar les seues possibilitats professionals.\nData d'actualització: 27 de Maig de 2019\nPublicat en: Inserció professional, Institucional, Agenda, Agenda


ADMINISTRACIÓ I DIRECCIÓ D'EMPRESES, pla d'estudis de 1999\nCodi: 3107 201 99\nCentre docent: Facultat de Ciències Econòmiques i Empresarials (http://www.udg.edu/fcee)\nTítol que s'obté en finalitzar els estudis: ADMINISTRACIÓ I DIRECCIÓ D'EMPRESES, pla d'estudis de 1999\nMés informació: http://www.udg.es/fcee/Estudis/Titulacions/ade/ade.htm.\nDRET DE L'EMPRESA (INTRODUCCIÓ AL DRET)\nL’ordenament jurídic. Institucions bàsiques de dret civil, dret mercantil, dret fiscal i dret laboral\nTècnica comptable en relació amb la situació i els resultats de l’empresa, i els fluxos de fons que hi ha hagut en un període. Determinació dels costos i la seva utilització en les decisions. Comptabilització d’impostos directes i indirectes.\nMATEMÀTIQUES PER A L'ECONOMIA I\nElements bàsics d’àlgebra lineal i càlcul diferencial i integral. Matemàtiques de les operacions financeres. Operacions financeres a partir de models matemàtics. Contrastació de sistemes financers. Ampliació de la programació matemàtica. Nocions de topologia. Equacions diferencials. Aplicacions a l’economia.\nAquesta assignatura es divideix en dues parts. A la primera part (1500-1914) s'estudiaran els orígens del capitalisme industrial contempori, i del que podríem anomenar la primera globalització econòmica mundial. A la segona s'abordaran alguns dels problemas más importants de l'economia mundial durant el segle XX.\nIntroducció a l’economia i a l’anàlisi econòmica. Especialització, intercanvi i diner. Agents econòmics i mercats. Demanda i oferta. Mercat competitiu i competència imperfecta. Comptabilitat nacional. Models macroeconòmics bàsics. Política fiscal i monetària.\nInstitucions socials. Marc social i polític de l’activitat econòmica. Estructura i canvis socials. L’empresa com a institució social i com a organització. Desenvolupament tecnològic, condicions de treball i qualificació.\nTÈCNIQUES DE COMUNICACIÓ ESCRITA (ECONÒMIC)\nConèixer i aplicar els criteris i els recursos necessaris per a l'expressió escrita en l'àmbit professional de l'economia i l'empresa\nTÈCNIQUES DE COMUNICACIÓ ORAL PER A L'ECONOMIA\nConèixer i aplicar els criteris i els recursos necessaris per a l'expressió oral en l'àmbit professional de l'economia i l'empresa\nTècnica comptable en relació amb la situació i els resultats de l’empresa i els fluxos de fons que hi ha hagut en un període. Determinació dels costos i la seva utilització en les decisions. Comptabilització d’impostos directes i indirectes.\nDescripció de l’economia espanyola i anàlisi dels sectors de l’economia mundial. Referència especial als aspectes sectorials i zones geogràfiques de l’economia espanyola. Anàlisi del funcionament de l’economia catalana des d’una perspectiva històrica, sectorial, destacant les interrelacions existents amb les economies espanyola i de la Unió Europea.\nEstadística descriptiva. Probabilitat. Inferència estadística. Models de regressió simple i de variables explicatives. Utilització de paquets economètrics per a ordinadors d’ús generalitzat.\nMATEMÀTIQUES PER A L'ECONOMIA II\nRelació entre l’empresa i el seu entorn econòmic. Àrees funcionals: producció, inversió, finançament i comercialització.\nDescripció i anàlisi de l’economia espanyola i de l'economia catalana. Referència especial als aspectes sectorials i territorials de l’economia espanyola, dins del contexte de la Unió Europea. Anàlisi del funcionament de l’economia catalana des d’una perspectiva històrica i sectorial, destacant les interrelacions existents amb les economies espanyola i europea.\nESTADÍSTICA I INTRODUCCIÓ A L'ECONOMETRIA\nEstadística descriptiva. Probabilitat. Influència estadística. Models de regressió simple i de variables explicatives. Utilització de paquets economètrics per a ordinador d’ús generalitzat.\nModel de determinació de la renda en una economia tancada. El diner. Inflació i atur. Creixement. Economies obertes. Anàlisi dels instruments de la política econòmica.\nTeoria dels preus del consum i de la producció. L’equilibri competitiu. Mercats no competitius. Eficiència econòmica i teoria del benestar.\nCOMPTABILITAT GENERAL I ANALÍTICA\nComptabilitat, anàlisi, consolidació i auditoria comptable.\nMàrqueting i planificació estartègica. Els mercats i l'anàlisi del consumidor. Estratègia comercial. Màrqueting mix: preus, distribució, comunicació i producte. Màrqueting de serveis\nSelecció de projectes d’inversió en condicions de certesa i incertesa. Model de cartera de projectes. Estructura de finançament: mitjans i polítiques. El cost de capital: combinació risc-rendibilitat.\nModel de regressió múltiple: validesa de les estimacions i formulació dinàmica. Model d’equacions simultànies.\nDIRECCIÓ ESTRATÈGICA I POLÍTICA D'EMPRESA\nDecisions que defineixen l’estratègia d’una empresa: combinació, tecnologia, productes, mercats. Objectius a llarg termini i mitjans per a aconseguir-los.\nEvolución de la economia española y de sus instituciones, con especial referencia a las épocas moderna y contemporánea.\nEstructura i dinàmica dels sistemes fiscals en els països centralitzats i descentralitzats. Els processos de reformes fiscals i d’harmonització. El sistema fiscal espanyol: evolució històrica i estructura.\nElements de Dret del treball per a la gestió empresarial. L’ordenament laboral. Règim jurídic de la relació individual del treball: contractació, drets i obligacions, extinció del contracte.\nIntroducció al dret empresarial privat en els següents aspectes: 1.- ordenador de l’estructura de les empreses (societats i crisis empresarials). 2.- regulador de les seves relacions (competència empresarial). 3.- patents i marques. 4.- examen dels seus principals instruments (títols valors i contractació).\nPolítiques de recursos humans a l’empresa. Congruència entre capacitats, habilitat i aptituds i la seva aplicació en el procés de treball. Valoració del rendiment. Adaptació dels recursos humans als canvis en l’organització del treball. Importància de la qualitat en la direcció de recursos humans.\nDIRECCIÓ DE PRODUCCIÓ I OPERACIONS\nDirecció de la producció. Articles. Rutes de fabricació i càrrega de centres de treball. Distribució a planta. Pla mestre de producció (MPS). Mètodes de resolució del pla mestre. Sistemes de planificació (MRP, JIT). Programació a Curt Termini (SFC). Gestió de l'estoc. . Gestió de projectes.\nElements bàsics d'àlgebra lineal i càlcul diferencial i integral. Ampliació de la programació matemàtica. Nocions de topologia. Equacions diferencials. Aplicacions a l'economia.\nAnàlisi macroeconòmica dels objectius i instruments de la política econòmica internacional.\nINTRODUCCIÓ AL SECTOR PÚBLIC\nEl pressupost públic: ingressos, sistema fiscal i despeses. Empreses públiques. El sector públic a l'economia espanyola.\nCompetència en els mercats turístics: diferenciació, fixació de preus i relacions verticals.\nMetodologia d’enquesta: mostreig, disseny de qüestionaris i recollida de dades. Tècniques qualitatives, models estadístics i econòmics per a la presa de decisió en màrqueting.\nANÀLISI COMPTABLE SUPERIOR\nAnàlisi dels comptes intermitjos, segmentades i sectorials. Tècniques de predicció i comptabilitat provisional. Models d’avaluació de la solvència. Problemàtica de l'anàlisi dels grups d'empreses i entitats públiques.\nBases del creixement econòmic. Canvi institucional, industrialització i desenvolupament de l'economia catalana en el món contemporani.\nINSTITUCIONS DE LA UNIÓ EUROPEA I POLÍTIQUES COMUNITÀRIES\nEvolució del procés de construcció europea. Institucions comunitàries. Ordenament jurídic. Pressupost. Fons estructurals i de cohesió. Dret de la competència i ajuts públics. Polítiques comunes i comunitàries.\nMètodes i tècniques d'investigació d'operacions econòmiques. Components de risc i càlcul de probabilitats. Aplicacions en economia.\nTècniques de finançament a partir de la teoria de préstecs i emprèstits. Aplicacions.\nEls actors socials del treball: patronal, estat i sindicats. Història de les relacions laborals a Espanya i Catalunya. Concertació social, negociació col·lectiva i conflictivitat laboral. Relacions laborals a Europa.\nActivitat financera internacional. Finançament del comerç internacional. Mercats de capitals, derivats i divises. Determinació del tipus de canvi. Institucions financeres.\nProcés de creació d’una empresa. Pla d’empresa. Finançament i viabilitat. Problemàtica.\nMERCATS I ORGANITZACIONS\nFixació de preus i política de producte. Segmentació de mercat i discriminació de preus. Subhastes.\nANÀLISI ESTRATÈGICA SECTORIAL\nFonaments de diferents tècniques de suport al procés de decisional de l’empresa. Estudi sectorial de l’estratègia empresarial. Anàlisi de l’entorn. Competitivitat i estratègia.\nESTRATÈGIES INTEGRALS DE QUALITAT\nAssegurament de la qualitat versus gestió de la qualitat total. Normatives internacionals de gestió de la qualitat i de gestió del medi ambient. Sistemes de gestió ambiental a l'empresa. La prevenció de riscos laborals a l'empresa. Gestió integral de la qualitat, la prevenció de riscos laborals i el medi ambient a l'empresa.\nANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE PIMES\nElements bàsics per a l’anàlisi i diagnòstic de PIMES. Factors principals a valorar. Diagnòstics de competitivitat.\nFISCALITAT APLICADA A LES ACTIVITATS I OPERACIONS EMPRESARIA\nLa imposició sobre el benefici empresarial dels empresaris individuals i de les societats. La fiscalitat de les activitats i operacions agràries, industrials i mercantils.\nCONTROL ECONOMICOFINANCER DE L'EMPRESA\nElaboració de plans econòmics i financers. Sistemes de control. Anàlisi de desviacions. Disseny de sistemes d’incentius.\nPrincipals instruments de política financera: política d'endeutament i política de dividends. Mètodes de valoració de l'empresa.\nDRET LABORAL COL·LECTIU I DE LA PROTECCIÓ SOCIAL\nRègim jurídic de les relacions col·lectives de treball a l’empresa. Regulació de la seguretat i salut en el treball. Elements de Dret de la Seguretat Social per a la gestió empresarial.


Discos no sol.licitats: The Beatles\nIndiscutiblement, els putos amos\nTranscendental i llegendària banda britànica creada a Liverpool l'any 1962. La seva formació definitiva quedaria composta per John Lennon (guitarra rítmica, vocalista), Paul McCartney (baix, vocalista), George Harrison (guitarra solista, vocalista) i Ringo Starr (bateria, vocalista).\nSon tantes i tantes les cançons de The Beatles amb una història al darrera que, la veritat, em costa molt escollir-ne una de sola per a poder-la comentar aquí, en aquest blog; de la mateixa manera que es impossible tenir solament una cançó favorita d'aquest fabulós grup, unànimament considerat el millor conjunt pop-rock de la història.\nFinalment, però, com a homenatge a la seva extensa discografia, he triat la primera cançó del seu primer àlbum, el trepidant rock "I saw her standing there", un tema inclòs en el disc "Please, please, me", un treball publicat al Regne Unit el mes de març de 1963, ara ha fet exactament, cinquanta anys.\nMajoritàriament composta en solitari per Paul McCartney, encara que en el disc figuri acreditada a McCartney/Lennon, sembla ser, que era una de les millors cançons dels Beatles en directe.\nJa des del seu inici, amb el seu cèlebre compte enrere, el conegut crit d'en Paul: one, two, three, FAAAHHH..., s'intueix una peça ràpida i de ritme espectacular que vol donar la impressió d'estar enregistrada en directe. Un tema que, avui dia, encara es pot incloure en el repertori de qualsevol banda de rock.\nTraduït, el seu títol vindria a ser: "La vaig veure de peu allà" i la primera estrofa diu:\nBé, ella tenia només disset anys,\nja saps a què em refereixo,\ni el seu aspecte era incomparable,...\nPaul hauria de tenir vint o vint-i-un anys quan la va escriure, un xicot en plena joventut.


Waiting For You Youth Hotel Shenzhen Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nFloor 18,Huamin Mansion,Renmin South Road 1001, Luohu District, Shenzhen, Xina, 518000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Waiting For You Youth Hotel\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Waiting For You Youth Hotel es troba a la zona de Luohu Railway Station de la ciutat de Shenzhen. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Waiting For You Youth Hotel és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, ascensor.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Waiting For You Youth Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Shenzhen.\nEstació ferroviària de Shenzhen\nKK 100 - 1,17 km\nParc Lianhuashan - 6,13 km\nPoble dels Pintors de Dafen - 9,39 km\nParc Splendid China - 13,18 km\nParc Temàtic Happy Valley - 13,7 km\nMuseu d'Art He Xiangning - 13,77 km\nOCT East - 21,07 km\nCentre Comercial Luohu - 570 m\nCarrer d'Àpat Renmin Meridional - 760 m\nCentre Comercial MixC - 900 m\nEstació ferroviària de Shenzhen es troba a menys de 0.14 km


Oak Grove (Kentucky) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n36° 39′ 30″ N, 87° 25′ 10″ O / 36.6583°N,87.4194°O / 36.6583; -87.4194\nComtat Christian County (en)\nOak Grove és una població dels Estats Units a l'estat de Kentucky. Segons el cens del 2000 tenia una població de 7.064 habitants.\nSegons el cens del 2000, Oak Grove tenia 7.064 habitants, 2.529 habitatges, i 1.820 famílies. La densitat de població era de 264,5 habitants per km².\nDels 2.529 habitatges en un 50,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58,5% hi vivien parelles casades, en un 10,3% dones solteres, i en un 28% no eren unitats familiars. En el 17,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 0,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,79 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,14.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 32,2% tenia menys de 18 anys, un 23,4% entre 18 i 24, un 38,6% entre 25 i 44, un 4,9% de 45 a 60 i un 1% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 24 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 115,7 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 32.235 $ i la renda mediana per família de 31.972 $. Els homes tenien una renda mediana de 25.497 $ mentre que les dones 18.994 $. La renda per capita de la població era de 13.769 $. Entorn del 7,9% de les famílies i el 10,6% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nFort Campbell North (4 km)\nGuthrie (22 km)\nHopkinsville (23 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Oak_Grove_(Kentucky)&oldid=22339779»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 nov 2019 a les 02:18.


L'aquariofília moderna és l'afició a la cria de peixos i altres organismes aquàtics en un aquari, sota condicions controlades. Ha evolucionat tremendament al llarg dels segles, des del manteniment de carpes daurades amb fins ornamentals en recipients i estanys, des de fa 2000 anys. Actualment l'Aquariofília és una afició que pot arribar a alts nivells de coneixement i sofisticació, que traspassen la frontera d'afició per esdevenir una veritable ciència.\nL'aquariofília moderna és l'afició a la cria de peixos i altres organismes aquàtics en un aquari, sota condicions controlades. Ha evolucionat tremendament al llarg dels segles, des del manteniment de carpes daurades amb fins ornamentals en recipients i estanys, des de fa 2000 anys. Existeixen referències en l'antiga Xina sobre la cria de peixos daurats en dipòsits ceràmics, a temperatura ambient. El nivell de l'aquariofília era totalment bàsic, sense sistemes de suport de vida per als peixos, que requerien espècies resistents i constants canvis d'aigua. Aquest sistema arcaic es va perpetuar fins als nostres dies a través de les peixeres, i es va superar amb el desenvolupament dels aquaris moderns. Actualment l'Aquariofília és una afició que pot arribar a alts nivells de coneixement i sofisticació, que traspassen la frontera d'afició per esdevenir una veritable ciència. (ca)\nL'aquariofília moderna és l'afició a la cria de peixos i altres organismes aquàtics en un aquari, sota condicions controlades. Ha evolucionat tremendament al llarg dels segles, des del manteniment de carpes daurades amb fins ornamentals en recipients i estanys, des de fa 2000 anys. Actualment l'Aquariofília és una afició que pot arribar a alts nivells de coneixement i sofisticació, que traspassen la frontera d'afició per esdevenir una veritable ciència. (ca)


Aulalmussai: Opòton apòcrif i massa personal (text de mostra, que és manera de dir)\nOpòton apòcrif i massa personal (text de mostra, que és manera de dir)\nQuin goig fa, quedi posat com a admiració exultant de les més grosses, rebre notícies de tu des del Vell Aslan. Ja fa cinc vegades quatre anys i escaig que El Gran Senyor Aquell Qui Parla va manar als mexiques vinguts de l’Aslan que se’n tornessin a la llur terra de naixença perquè en nom de Quetzalcóatl alliçonessin els nens dits canalla, que és manera de dir dels nens de l’Astlan, contra les proclames popoloques, pocasoltes i tanoques que arriben contínuament del país de les sususes i dels gallecs naturals, ara més gallecs que mai. Això darrer ho escriuria de per riure si no fos perquè no fa riure, aquest gallec manaire dit Marianorajoy, car el Marianorajoy d’ací tampoc no fa riure, ans fa ganes de plorar per no dir una altra cosa. I encara que ja tinc vint vegades tres anys menys dos, no he perdut la força del record de quan una adolescent llesta i simpàtica seia a la vora dels finestrals grans, taula interior de la fila, part de darrere de l’aula del vell Ramon Berenguer IV, i escrivia bellament en llengua nàhoa, que és la mexica natural, i es delia per les històries fascinants que ens fascinen encara i amb les quals intentem fascinar altres joves que a la vegada fascinaran al seu temps llurs fills, si no vénen algun dia els néts llurs i, farts d’escoltar-nos, ens tanquen en una cambra amb portes i finestres barrades, per no sentir-nos, i ens fan escriure aquestes coses perquè no els atabalem més. Això no sé si s’entén, li ho donaré a llegir a la meua dona i si ella no ho entén ho tornaré a escriure més endavant perquè quedi escrit.\nDic que ja tinc tants anys perquè solc barrejar amb aquestes històries fascinants, escrites en llibres, altres històries on surten episodis que jo vaig passar al Vell Astlan, sempre present en la meva memòria. Ara no sé per què dic això que diré; bé, sí que ho sé i no és per contradir-me, és perquè ho vull dir tot. Vaig enviar, emocionat, i això és el que volia dir i no ho he dit més amunt car és cosa, una còpia dels teus fulls de paper d’àmatl al meu amic Toni Espí, que també va fer escola al vell Ramon Berenguer i m’ha contestat el següent:\n“Ara en tinc quasi els mateixos que tu menys tres però aviat en seran menys dos perquè, quan siga el dia de la Mare de Déu que xafa la serp, en faré -amb el permís de son pare de la Mare de Déu- vint vegades tres menys quatre, que eixos els hauré de fer si vull acostar-me a la data del jubileu... que són tot maneres de dir popoloques i tanoques i de gent que es torba i s'entreté en coses de poc valor i gens de profit.”\nNo som, doncs, els únics que coneixem i recordem l’aventura d’anar a trobar per mar el Gran Déu que ha de venir, car és cosa bonica deixar fills allà on anem, quedi posat com a metàfora, ço és manera de dir allò que no dius dient-ho.\nPublicat per Tomàs Llopis a 13:53\nEtiquetes de comentaris: Creació, Opòton


Browse: Home » 2015 » octubre » Els temples de Bagan\nDeixem Monywa en direcció a un dels llocs de Birmània que més il·lusió ens feia visitar: Bagan. De les opcions que ens donen a la “terminal” d’autobusos de Monywa, escollim una mini-van amb aire condicionat, que per 3.500 kyats per cap en 3 hores ens deixa a l’estació de busos de Nyaung-U. Som els únics turistes que viatgem en la van, i som els únics que baixem aquí. Són les 12 del migdia, plou considerablement, i el poble on volem buscar allotjament es troba a més de 7 km, així que no ens queda més remei que negociar un taxi, que ens porti fins a Nyaung-U.\nBagan és la zona amb una major concentració de temples budistes del món per metre quadrat. Per visitar-la s’ha de pagar una entrada de 20$ / 20€ / 24.000 kyats (el canvi no és el fort dels birmans). Tant se val que arribis en avió, en vaixell pel riu Ayeyarwady o en bus des de Yangon o Mandalay. A tot arreu hi ha un control d’accés on t’obliguen a comprar el tiquet. Nosaltres li vam dir al taxista que no s’aturés a la caseta de pagament, i sorprenentment, ens va fer cas. Així que el primer control, ens el vam saltar fàcilment.\nEl primer dia i mig ens el vam passar al hostel perquè plovia a bots i a barrals. Ens vam allotjar al Shwe Na Di Guesthouse, on tampoc ens van demanar el tiquet (segons havíem llegit, alguns allotjaments te’l demanen a l’hora de fer el check-in, ja que ells també el venen). Quan finalment va deixar de ploure, vam llogar una moto elèctrica i ens vam posar en ruta. La nostra intenció inicial era recórrer Bagan en bicicleta, però tenint en compte que la major part dels camins són de sorra i amb els darrers dies de pluja havien quedat força enfangats, vam pensar que amb la moto aniríem molt millor. I vistes les distàncies, després ho vam agrair. A diferència de Bali, Lombok, Mandalay i Monywa, on la Mònica va portar la moto, aquí el pilot va ser en César, ja que aquestes motos elèctriques són més petites, i el César no tenia espai per les cames anant de paquet.\nAquí el planning estava ben clar; es tractava d’anar fent i anar visitant les pagodes que ens anéssim trobant. Bagan va tenir el seu moment d’esplendor des del segle IX fins el XIII, quan va ser envaïda pels mongols. En aquest període va arribar a tenir fins a 13.000 temples i stupes, dels quals avui dia en queden al voltant de 2.000. Alguns estan en ruïnes, però gran part han estat reconstruïts en diferents moments al llarg dels segles.\nAlgunes pagodes més petites només es poden veure per fora, però hi ha stupes més grans que es poden visitar per dins, i en alguns casos, fins i tot pots pujar a les terrasses, des d’on es tenen magnífiques vistes de tota la zona. Aquests dies ens hem fet un fart de veure budes a dins els temples; budes de diferents mides, colors i postures. N’hi ha per a tots els gustos!\nCom ja us hem dit en posts anteriors, Birmània és un dels països del sud-est asiàtic menys “explotat” turísticament, però si encara no hi heu vingut, ja comenceu a fer tard. Bagan és el lloc més turístic del país, i és per això que la gent local comença a aprendre totes les tècniques de venda de souvenirs. Ja ens hem sentit el bueno, bonito, barato o mejor que Picasso i que col·leccionen bitllets de diferents països, “no tindràs pas Euros?”. Alguna de les pagodes més grans està completament envoltada de parades de souvenirs, però fins i tot en la més petita i allunyada dels camins principals sempre hi trobes alguna dona o nen, que després d’ensenyar-te el millor lloc on fer la foto, les escales interiors per pujar a la terrassa o les pintures murals, et demanen que els hi compris alguna cosa. Això sí, sempre amb un somriure.\nL’avantatge d’anar amb bici o moto és que pots recórrer Bagan al teu aire, visitant les pagodes que vols, fugint de les aglomeracions dels temples més grans i famosos. Quan més gaudeixes d’aquest lloc és quan et perds pels camins de sorra i vas a parar a alguna pagoda solitària. I si a més tens la sort que s’hi pugui pujar a la terrassa, ja has triomfat del tot! Hem passat forces estones senzillament asseguts al sol, observant els temples i el paisatge, tan verd en aquesta època de l’any.\nNo pots venir a Bagan i perdre’t un sunrise o un sunset. Ens vam aixecar a les 5 del matí per veure sortir el sol des de Bulethi Paya. La veritat és que va ser molt maco de veure, sobretot amb els globus de fons que sobrevolen la zona, això sí, per una morterada. Ens han comentat que aquest any és l’últim que els globus podran sobrevolar els temples. A partir de l’any vinent, només s’elevaran i baixaran en el mateix punt.\nDe les postes de sol ja us en parlarem al proper post.\nRay octubre 23, 2015 at 8:46 pm · Reply →\nEn aquest moment els Budes ja son els vostres amics i les Pagodes les vostres casas preferides.Curiosos els globos sobrevolant les Pagodes. Petons.\n← Els Budes gegants de Monywa\nEls temples de Bagan (II) →


Sant Vicenç Actiu - Formació ocupacional\nSi et vols preinscriure a un curs, clica aquí\nEl servei de formació de l’Ajuntament de Sant Vicenç dels Horts està certificat en qualitat segons la Normativa UNE EN ISO 9001-2015\nEl Servei de Formació de l’Ajuntament, és conscient de què la qualitat en les activitats que desenvolupa és un factor primordial pel seu desenvolupament i continuïtat, per la qual cosa assumeix la responsabilitat de definir, implantar i mantenir una política de qualitat adequada a les necessitats i expectatives de totes les parts interessades.\nAquesta política té un enfocament estratègic i es difon a tots els nivells de l’organització establint mètodes per entendre-la, implantar-la i mantenir-la per tots els seus representants.\nAquesta política de qualitat es fonamenta en els següents punts:\nLa formació que oferim és un servei adreçat a tota la ciutadania. Ens comprometem a fer accions formatives eficaces i amb garanties d’èxit, que tenen com a objectiu la millora de la qualitat de vida, la millora de l’ocupabilitat de les persones aturades, i en el cas de persones treballadors la millora de la seva ocupació actual.\nL’essència del servei de formació és oferir un servei de qualitat i a la vegada una gestió correcta dels recursos disponibles.\nMitjançant el Sistema de Gestió de la qualitat volem adquirir el compromís de satisfer les necessitats i expectatives de totes les parts interessades a l’hora que complim amb els requisits legals i reglamentaris que ens apliquen.\nEntenem que els nostres clients són tant els externs com els interns, essent indispensable la satisfacció dels treballadors com a vehicle per a la bona portada a terme de la resta d’objectius del servei.\nAquest compromís per la qualitat és el camí més segur per aconseguir un impacte social important i tenir el reconeixement de la feina ben feta. Aquests són els indicadors del nostre èxit i la guia que marca els nostres objectius.


biografia breton andre, vida, fets interessants - Autor, Octubre 2020\nAndre Breton Biografia, vida, fets interessants - Octubre 2020\nSurrealisme, Escriptor, Poeta, Antifeixista\nTinchebray, Normandia, França\nTeòric i escriptor francès André Breton va néixer el 19 de febrer de 1896 a Normandia, França en una família treballadora.\nEl 1913 André Breton matriculat a la Sorbona per estudiar psiquiatria i medicina. El seu interès principal era per les malalties mentals i l’àrea emergent de la psicoteràpia.\nEls seus estudis es van interrompre durant la Primera Guerra Mundial quan Bretó Va anar a Nantes a treballar en gabinets neurològics per tractar soldats ferits. L’últim any de la guerra, també va dedicar un temps a treballar a una sala psiquiàtrica de Saint-Dizier.\nAleshores va conèixer Jacque Vache i van mantenir una correspondència fins que Vache va morir el 1919. Les seves cartes, Cartes de guerra, es van publicar el 1919. Més tard, a principis de la dècada de 1920, va conèixer a Sigmund Freud i va obtenir coneixement dels conceptes freudians. Els dos homes van mantenir una correspondència continuada després de la primera reunió.\nInicialment André Breton es va unir a un grup dadaista a París (1916). Tres anys més tard, va cofundar una revista titulada Littérature amb Louis Aragon i Philippe Soupault. La revista publicada entre 1919 i 1924 va donar les primeres idees i exemples d’escrits automàtics surrealistes. A mesura que el surrealisme es va desenvolupar, el bretó es va satisfer amb el dadaisme i, el 1924, va desaparèixer oficialment i va publicar el manifest surrealista. El 1927 es va convertir en membre del partit comunista francès i el 1930 es va publicar el segon manifest del surrealisme. Bretón va deixar el partit comunista francès el 1935 perquè va desaprovar el seu suport a Stalin tot i que va romandre marxista tota la seva vida.\nAndré Breton Va anar a Mèxic el 1938 per assistir a una conferència sobre el surrealisme i va ser allà on va conèixer a Leon Trotsky i a Diego Rivera. Durant la Segona Guerra Mundial, el 1941, el treball francès va prohibir l'obra de Breton & rsquo; i es va exiliar a la ciutat de Nova York on va escriure el tercer manifest surrealista i, el 1942, va comissariar una exposició surrealista a la Universitat de Yale. Un cop acabada la guerra., Bretó va tornar a París el 1946. Bretó va publicar tres llibres més de poesia i va continuar la seva defensa i suport al surrealisme.\nEntre les obres més importants destaquen la col·lecció de poesia Mad Love 1937, la novel·la Nadja 1928 i Communicating Vessels 1937. Altres publicacions inclouen The Immaculate Conception (1930), The Communicating Vessels (1932), What is Surrealism? (1934) i La posició política del surrealisme (1935).\nAndré Breton es va casar tres vegades.


Dues trobades aquesta primavera a Catalunya analitzaran experiències i estratègies per fer realitat el que ja fa dues dècades van plantejar més de 300 experts en educació i discapacitat convocats per la Unesco\n24.02.2014 - 21:15\nJaume Francesch i Anna de Jesús, president i vicepresidenta de l’ACPO, als locals de Rosa Sensat\n“Les persones amb necessitats educatives especials han de tenir accés a les escoles ordinàries, les quals hauran d’integrar-los en una pedagogia centrada en el nen, capaç de satisfer aquestes necessitats (…) Les escoles ordinàries amb aquesta orientació integradora representen el mitjà més eficaç per combatre les actituds discriminatòries, crear comunitats d’acollida, construir una societat integradora i aconseguir l’educació per a tothom; a més, proporcionen una educació efectiva a la majoria dels nens i milloren l’eficiència i, en definitiva, la relació cost-eficàcia de tot el sistema educatiu”. Això diu la Declaració de Salamanca de Principis, Política i Pràctica per a les Necessitats Educatives Especials, sorgida de la Conferència Mundial coorganitzada per la Unesco i el Govern espanyol el juny de 1994 a Salamanca, i en la qual van prendre part 300 delegats de 92 governs i 25 organitzacions internacionals.\nMalgrat no tenir caràcter vinculant, la força moral de la Declaració de Salamanca va suposar un abans i un després en la lluita de les famílies amb fills amb discapacitat per una escola inclusiva, concepte inexistent aleshores (encara es parlava d’integració). Els experts situen en l’informe Warnock, aprovat al Regne Unit el 1978, l’inici d’aquest moviment, inspirat en el convenciment que els alumnes amb i sense discapacitat aprenen millor i d’una forma més enriquidora si ho fan plegats, i de fet a Espanya la Lismi (Llei d’integració social del minusvàlid, del 1982) ja recollia aquest esperit en tot el seu articulat. Però va ser a partir de Salamanca quan va quedar més explícitament recollit un principi pedagògic nou, possiblement revolucionari, segons el qual no és l’alumne qui s’ha d’adaptar a l’escola, sinó l’escola a l’alumne. I que a més parlem de drets humans. “La integració i la participació –s’afirma amb rotunditat– formen part essencial de la dignitat humana i del gaudiment i exercici dels drets humans”.\nVint anys després, dues trobades que se celebraran a Barcelona aquesta primavera serviran per revisitar la declaració, quan molts professionals del sector alerten que el procés cap a una educació veritablement inclusiva és víctima de les retallades pressupostàries i de la falta d’una aposta clara per part de l’Administració. Primer el 3 d’abril hi haurà la jornada Educació inclusiva a Catalunya, i del 30 de maig a l’1 de juny se celebrarà el Congrés Barcelona Inclusiva. Tots dos analitzaran experiències i estratègies per a fer realitat el que fa dues dècades van plantejar més de 300 experts en educació i discapacitat convocats per la Unesco\nMayor Zaragoza al Barcelona Inclusiva: “Escola, treball i entorn”\nEl director general de la Unesco en els temps de la Conferència Mundial de Salamanca era el català Federico Mayor Zaragoza, que serà l’encarregat d’obrir el Congrés Internacional Barcelona Inclusiva, amb una conferència titulada Principis i valors d’una societat inclusiva al segle XXI. “El nostre propòsit és que aquest Congrés sigui un intercanvi d’experiències i propostes que abastin tot el cicle vital de la persona, i això vol dir escola, treball i entorn”, explica Jaume Francesc, president de l’ACPO (Associació Catalana de Psicopedagogia i Orientació), una de les dues entitats de professionals de l’orientació promotores del Congrés. L’altre és l’Associació Catalana d’Orientació Escolar i Professional (ACO). “Volem convidar a una reflexió col·lectiva -afegeix Francesch- que generi propostes alternatives a la societat, amb la finalitat de construir models inclusius per a tothom, des dels que treballen amb els invisibles fins els que es fan invisibles per treballar”.\nBarcelona Inclusiva tindrà lloc del 30 de maig a l’1 de juny, amb dos dies de precongrés d’inscripció lliure el 28 i 29 de maig, i comptarà amb reconeguts experts europeus i llatinoamericans, a més de la participació de tres consellers del Govern (els de Benestar Social, Empresa i Ocupació i Ensenyament). La conferència de clausura anirà a càrrec de l’investigador i assagista argentí Carlos Skliar, autor d’una vintena de llibres sobre educació i diversitat. “Ningú ensenya a partir d’una mirada desigual, ningú aprèn si és vist com a desigual”, diu Skliar.\nGordon Porter a Aspasim, el repte d’aprendre\nUnes setmanes abans, el 3 d’abril, la Fundació Aspasim tanca els actes de celebració del seu 75é aniversari amb una intensa jornada d’un dia dedicada a debatre sobre escola inclusiva. L’escola inclusiva a Catalunya, el repte d’aprendre comptarà també amb els principals experts catalans en la matèria, però destaca sobretot la presència d’una de les màximes autoritats mundials en escola inclusiva, el professor nord-americà Gordon Porter, avui director d’Inclusive Education Canadà, i que va ser un dels principals ponents de la Declaració de Salamanca.\n“La nostra intenció és destinar un dia a debatre tot allò que caldria per tal de construir una escola que respongués a les necessitats d’aprenentatge de tot l’alumnat, independentment de la seva condició o discapacitat”, comenta Efrèn Carbonell, president d’Aspasim, una de les entitats que forma part de la Plataforma Ciutadana per una Escola Inclusiva, creada l’any 2001 per defensar a casa nostra els principis que havien inspirat la Declaració de Salamanca, en un moment (finals dels noranta) en què Catalunya experimentava una forta reculada pel que fa a la integració d’alumnes amb discapacitat en centres ordinaris. A més d’experts i de polítics, la jornada d’Aspasim compta també amb la participació de famílies i d’ensenyants que viuen a diari els processos d’escolarització i aprenentatge dels infants amb discapacitat. Segons remarca Carbonell, “per fer realitat l’escola inclusiva cal una voluntat política nítida que lideri el procés, però també una bona formació pels professionals de l’educació i unes famílies molt implicades”.\nDe Salamanca a la Convenció Internacional dels Drets de les Persones amb Discapacitat\nA partir de la Declaració de Salamanca, tota la normativa internacional sobre educació o discapacitat no va fer més que aprofundir en el mateix sentit, fins assolir la màxima fita l’any 2006, amb l’aprovació a l’ONU de la Convenció Internacional sobre dels Drets de les Persones amb Discapacitat. Aquesta convenció, que sí és vinculant, obliga als països firmants (entre els quals Espanya) a que “les persones amb discapacitat puguin accedir a una educació primària i secundària inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions amb els demés, a la comunitat on visquin”. Una obligació que també recull la Llei d’Educació de Catalunya (LEC), aprovada el 2009, però que encara està lluny d’acomplir-se, a la major part dels països firmants i també a casa nostra, on la xifra de 105 centres d’educació especial es manté estable des de fa molts anys, en comptes de reduïr-se, i on el nombre d’alumnes escolaritzats en aquests centres (al voltant de 7.000) no només no minva sinó que més aviat tendeix a augmentar.\nPerò no només això, sinó que molts dels alumnes amb necessitats educatives escolaritzats en centres ordinaris encara tenen moltes dificultats per participar en tots els àmbits educatius amb igualtat amb els seus companys. Hi ha, doncs, molts aspectes a debatre, i aquests dos esdeveniments seran una gran oportunitat per donar un nou impuls a l’escola inclusiva al nostre país.