El Xafatolls domina la Templers | Lleida.com\nInici Esports Esdeveniments esportius\nEl Xafatolls domina la Templers\nUns 800 corredors van prendre part en la catorzena edició de la Cursa dels Templers-Plusfresc, puntuable per a la Lliga Ponent que organitza el Club Esportiu Atletisme Ponent, i que va tenir com a vencedors Àlex Méndez amb un temps de 32’37 en categoria masculina, i Eva Ribalta amb una marca de 38’45 en la femenina, els dos de l’Associació Atlètica Xafatolls de Mollerussa, que firma així un doblet per a l’entitat de la capital del Pla d’Urgell.\nEl podi en categoria masculina el van tancar Antoni Carulla (Runners Balaguer), que va creuar la línia de meta a tan sols quatre segons del guanyador, i Roger Camprubí (Ekke), que va acabar amb un temps de 32’55.\nA Eva Ribalta, per la seua part, la van acompanyar en el podi Rosamari Carulla (Logiesport-La Guineu), que va acabar segona amb una marca de 39’23 i Berta Gasol (Ultra), amb un 39’44.\nDonant continuïtat a la novetat introduïda l’edició anterior hi va haver, a més del tradicional recorregut de 10 km pels carrers de Lleida i amb la sempre soferta arribada al cim del Turó de Gardeny, un altre recorregut de 3 quilòmetres, amb un caire més familiar i popular i amb un recorregut diferent. Aquest format, que es va desenvolupar pel Parc Científic i Tecnològic Agroalimentari de Lleida –un trajecte diferent i molt atractiu per conèixer l’esmentat espai empresarial de la ciutat– va acabar amb Oriol Pi (CAVA - 9’30) i Maria Garriga (Fondistes Solsonès - 11’50) com a guanyadors. El segon en categoria masculina va ser, amb un temps de 9’37, Mohamed Mouacha (Lleidajove Running Team), i Jofre Dolcet (Lleida UA) va ser el tercer classificat, amb un temps de 9’54. El podi femení, a més de Garriga, el van formar Zoe Escobar (Cokotrilos-Speedrepublik), amb una marca de 12’36 i la independent Cristina Gómez, que va acabar amb un 12’48. Val a destacar que la gran cita de diumenge va viure la seua prèvia un dia abans, amb la celebració de les carreres infantils sota el lema “Aturem l’obesitat infantil”, un programa impulsat pel gimnàs Ekke i que pretén conscienciar els més petits i les seues famílies de la importància de portar una alimentació saludable i equilibrada. A més, una vegada conclosa la prova, els nens van poder esmorzar fruita fresca de Lleida i, les famílies que així ho van voler, van poder visitar el Castell Templer, atansant així també la història de la ciutat als lleidatans de més curta edat.\nDesviaments de trànsit amb motiu de la XIV Cursa dels Templers\nLa Cursa de la Dona de Lleida espera més de 2.000 atletes\nLa Cursa Templers espera 900 atletes en tres formats\nSolidaritat en la Marxa de Tardor del Riu Set\nEstiu de lleure per als més joves\nBalaguer presenta les activitats programades de les estades d'estiu


Museros demana ajuda a la Diputació per a desdoblar la carretera que travessa el municipi – L'Horta Informacio\nMuseros demana ajuda a la Diputació per a desdoblar la carretera que travessa el municipi\nPublicado en 02/05/2016 por Redaccio en Actualitat, L'Horta Nort, Museros, Pobles // 0 Comentarios\nL’alcaldesa de Museros, Cristina Civera, ha solicitat ajuda a la Diputació de Valéncia per a agilitar el proyecte de desdoblament de la CV-32 al seu pas pel municipi, lo que provoca importants problemes de tràfic tant en els accessos com en l’interior d’este municipi de més de 6.000 habitants en l’Horta Nort.\nL’alcaldesa ha aprofitat la reunió en el president de la Diputació, Jorge Rodríguez, per a traslladar-li un dels proyectes més importants en els que treballa l’Ajuntament de Museros, el cost del qual ascendix als 400.000 euros. Rodríguez, per la seua banda, s’ha mostrat obert a estudiar la possibilitat de participar en el proyecte, tenint en conte que les competències en la carretera perteneixen a atres administracions.\nEl president de la Diputació entén la urgència en la que l’equip de govern de Museros pretén actuar per a descongestionar el tràfic en el municipi, per això no tanca la porta a una possible aportació a través d’un conveni singular que servixca a l’ajuntament per a iniciar les obres d’una nova rotonda per baix de la CV-32, en l’antiga carretera de Barcelona.\nEsta actuació, que supondria la culminació de la primera fase d’un proyecte que es va iniciar fa 10 anys, en la construcció d’un túnel i una avinguda, uniria la circumvalació de Museros, acabaria en el punt mort generat entorn a una menuda rotonda “molt perillosa”, segons l’alcaldesa, i milloraria l’eixida a Massamagrell, Albalat, Foyos i la V-21, descongestionant el tràfic que en l’actualitat soporta el municipi.\nCristina Civera, que va mostrar a Jorge Rodríguez el seu agraïment pel tracte rebut i les actuacions del Pla d’Inversions Financerament Sostenibles en Museros, va aprofitar la visita al president de la Diputació per a invitar-li a la inauguració del nou frontó municipal, que tindrà lloc a principis del més de juliol.


Elmwood (Illinois) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n40° 46′ 42″ N, 89° 58′ 06″ O / 40.7783°N,89.9683°O / 40.7783; -89.9683\nElmwood és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del 2000 tenia una població de 1.945 habitants.\nSegons el cens del 2000, Elmwood tenia 1.945 habitants, 772 habitatges, i 565 famílies. La densitat de població era de 610,5 habitants per km².\nDels 772 habitatges en un 34,2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 63,3% hi vivien parelles casades, en un 7,6% dones solteres, i en un 26,8% no eren unitats familiars. En el 24,6% dels habitatges hi vivien persones soles el 14,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,5 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,99.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 26,5% tenia menys de 18 anys, un 6,1% entre 18 i 24, un 27,8% entre 25 i 44, un 22,8% de 45 a 60 i un 16,9% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 44.500 $ i la renda mediana per família de 51.505 $. Els homes tenien una renda mediana de 37.981 $ mentre que les dones 22.557 $. La renda per capita de la població era de 19.797 $. Aproximadament el 2,4% de les famílies i el 2,8% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nHanna City (17 km)\nNorris (18 km)\nWilliamsfield (17 km)\nYates City (4 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Elmwood_(Illinois)&oldid=22318492»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 nov 2019 a les 06:17.


Actius per impostos diferits (significat, càlcul) | Top 7 exemples\nQuè és l’actiu per impostos diferits?\nUn actiu per impost diferit és un actiu per a la companyia que sol sorgir quan la companyia ha pagat massa impostos o ha pagat impostos anticipats. Aquests impostos es registren com a actiu al balanç i, finalment, es retornen a la companyia o es dedueixen d’impostos futurs.\nAquests es creen a causa de la diferència temporal entre el benefici del llibre i el benefici imposable. Es deu a que hi ha alguns articles que es poden deduir i altres no deduïts dels beneficis imposables.\nExemples d’actius d’impostos diferits\nAnalitzem alguns dels motius amb exemples que es donen a continuació:\n# 1 - Pèrdua de negoci\nEl mètode més senzill mitjançant el qual es creen aquests actius fiscals és quan l'empresa incorre en una pèrdua. La pèrdua de la companyia es pot reportar i compensar amb els beneficis dels anys següents, reduint així la responsabilitat tributària. Per tant, aquesta pèrdua és un actiu o actiu per impostos diferits per ser precisament per a la companyia.\n# 2 - Diferències en el mètode d'amortització en matèria comptable i fiscal\nA causa de les diferències en els mètodes utilitzats per a la depreciació a efectes comptables i fiscals, es pot crear aquest actiu fiscal. Hi ha dos mètodes d’amortització: el mètode de la línia recta i el mètode de la doble depreciació. En el mètode de la doble depreciació, les despeses d’amortització es produeixen més en els períodes inicials i, si aquest mètode s’utilitza amb fins comptables, quan s’utilitza un mètode lineal a efectes fiscals, la companyia pagarà més impostos que els que es mostren als seus llibres. Així, registrarà els actius fiscals diferits al balanç.\n# 3 - Diferències en la taxa d'amortització en la finalitat comptable i fiscal\nNo només el mètode d’amortització, sinó la taxa d’amortització, podria provocar l’aparició d’aquest actiu fiscal. Per exemple, si s’utilitza una taxa d’amortització del 20% a efectes fiscals mentre que s’utilitza una taxa del 15% a efectes comptables, crearà una diferència en l’impost real pagat i l’impost al compte de pèrdues i guanys. Així, la companyia registrarà actius per impostos diferits (DTA) al balanç.\nSuposem que els ingressos imposables són 5.000 dòlars. Per tant, l'impost serà de 750 dòlars al compte de pèrdues i de 1.000 dòlars pagats a les autoritats fiscals. Per tant, hi haurà un DTA de (1000 - 750 = 250 $) a causa de la diferència en les taxes d’amortització.\nEn els dos exemples anteriors, és a dir, es produeixen actius per impostos diferits a causa de la depreciació i les pèrdues reportades. Aquest actiu només es registra si es pot materialitzar en ingressos futurs. La companyia comprova i prepara una projecció de comptes de pèrdues i guanys futurs. I si la companyia considera que es pot utilitzar, només es registra a DTA al balanç. Si, en un període determinat, la companyia considera que aquest actiu no es pot materialitzar en el futur amb certesa, anul·larà aquesta inscripció al balanç.\n# 4 - Despeses\nEls actius per impostos diferits també es poden formar quan es reconeixen les despeses al compte de pèrdues i guanys abans de reconèixer-les al compte d’impostos i a les autoritats fiscals. Per exemple, algunes despeses legals no es consideren despeses i, per tant, no es dedueixen immediatament a la declaració fiscal; tanmateix, es mostren com a despesa al compte de pèrdues i guanys.\nAixí, per al compte de pèrdues i guanys\nPer tant, per a declaració fiscal\nHi ha una diferència en l’impost a pagar com en el compte de pèrdues i guanys i el compte d’impostos. Per tant, hi ha un DTA de (1050 -900) = 150 $, que es mostrarà al balanç.\n# 5 - Ingressos\nDe vegades, els ingressos es reconeixen en un període a efectes fiscals i en un període diferent a efectes comptables. Si els ingressos es reconeixen a efectes fiscals abans que es facin comptables, la companyia pagarà impostos per aquests ingressos tan elevats i, per tant, crearà aquest actiu fiscal.\nLes garanties són un dels exemples més habituals.\nDiguem que una empresa de productes elèctrics té uns ingressos de 5 milions de dòlars i que té despeses de 3 milions de dòlars i, per tant, un benefici de 2 milions de dòlars. Tot i això, les despeses es bifurquen com a 2,5 milions de dòlars per al cost dels béns venuts, despeses generals, etc. i 0,5 milions per a futures garanties i devolucions.\nLes autoritats fiscals no consideren les futures garanties i devolucions com una despesa. És perquè aquesta despesa no s'ha incorregut, sinó que només s'ha comptabilitzat. Per tant, la Companyia no pot deduir aquesta despesa mentre calcula els impostos; per tant, també pagueu impostos per 0,5 milions de dòlars. Per tant, aquest import formarà part dels actius per impostos diferits del balanç.\n# 7 - Deutes incobrables\nUn altre exemple d’actius per impostos diferits és el deute incorrecte. Suposem que una empresa té un benefici comptable de 10.000 dòlars per a un exercici financer, inclosa una provisió de 500 dòlars com a deute incobrable. No obstant això, a efectes d'impostos, aquest deute incobrable no es considera fins que no s'hagi amortitzat. Per tant, la companyia haurà de pagar impostos per 10.500 dòlars i, per tant, crear aquest actiu fiscal.\nSi el tipus impositiu és del 30%, la companyia farà una inscripció al diari d’actius per impostos diferits al seu llibre per 150 dòlars.\nActius per impostos diferits a la partida del balanç sobre els actius no corrents, que es registren sempre que la Societat paga més impostos. L'import corresponent a aquest actiu s'utilitza per reduir el passiu tributari futur. Es pot produir per molts motius, ja que hi ha determinats conceptes permesos / anul·lats al compte de pèrdues i guanys fiscals que al compte de pèrdues i guanys comptables. La diferència en el càlcul de l'impost diferit dels beneficis comptables i els beneficis fiscals pot conduir al registre dels actius per impostos diferits.\nEn resum: es crea sempre que el benefici del llibre és inferior al benefici imposable, cosa que fa que la companyia pagui un impost més elevat ara i un impost inferior en el futur.


Opinió Ana Montes: Parlem d’herències?\nAna Montes Opinió\nPer Ana Montesaccess_time1 year agochat_bubble_outlineLeave a comment\nEstem molt habituats a deixar constància del què volem que es faci amb la nostra herència material quan ens arribi l’hora fosca, però no acostumem a pensar en el destí de la nostra herència digital (presència a les xarxes socials, pàgines webs, correus electrònics…) quan ja no hi siguem presents en aquest món terrenal.\nNo us ha passat alguna vegada que l’amic Facebook us ha recordat posts o imatges on continuen apareixent fotos o comentaris de persones estimades, amics, companys, veïns o coneguts que ja no hi són? A mi sí. Sense anar més lluny, fa uns dies rellegint una reflexió que feia fa uns anys sobre la meva devoció incondicional pels pallassos, l’ombra allargada i trista del bon amic Lluís es va tornar a fer present a través del comentari que poc abans de morir va deixar-me en aquella publicació. El seu perfil, com el de l’Ana, en Metri, en Pere, la Mercè, en Pepe, i tants d’altres, malgrat que no bateguen continuen vius, en estat vegetatiu, esperant que algú finalment decideixi <<desendollar-los>> de la xarxa.\nEm faig gran (cada vegada més lluny dels 50 i més a prop de la jubilació), però si us haig de ser sincera, a aquestes alçades de la meva vida encara no he fet testament. Potser ho acabaré fent un dia d’aquests perquè, un cop no hi sigui, sé que res podré dir que no hagi deixat escrit abans.\nI mentre desvario sobre els llegats, no puc evitar pensar en els meus pares. Tot el que tinc i el que sóc els hi dec a ells i a la seva herència, i no pas a la material perquè afortunadament encara són vius.\nEls meus pares van deixar Andalusia en la dècada dels seixanta, amb 25 pessetes a la butxaca, la roba que duien a sobre i una marreca de dos anys -jo-, buscant un futur millor a Barcelona. Segur que heu sentit a parlar del Somorrostro i del Campo de la Bota, oi?. Doncs, aquests van ser el seus primers destins.\nPoc després van aterrar a Arenys de Mar, per anar a viure de rellogats a una habitació al carrer Antoni Torrent. Érem el que es coneixia per una família pobre d’immigrants.\nVan anar passant els anys i gràcies a l’esforç, el patiment, les hores interminables dedicades al treball –el meu pare a la mar i la meva mare netejant cases-, l’afany de superació i la valentia dels meus pares, vam passar a ser una família benestant amb negoci propi, immobles en propietat i fills estudiant en col·legis privats.\nLa major obsessió dels meus pares ha estat sempre la de donar-nos als seus fills una formació que ells mai no havien tingut. El meu pare no va poder anar mai a l’escola; va començar a treballar als 7 anys i és analfabet, tot i que té una forta i sòlida educació, basada en el respecte als demés i en valors que sembla que han caigut en desús. A la meva mare li va ensenyar a mig llegir i mal escriure la filla de la casa on feia de minyona i, malgrat tot, l’apassiona la lectura i devora un llibre rere l’altre.\nLa formació i, sobretot, els valors que ens han llegat a mi i als meus germans són la millor i més preuada herència, i mai els hi podré agrair prou aquest regal.\nPassats els anys, amb els meus fills he intentant seguir el patró dels meus pares i he procurat ajudar-los, facilitar-los el camí i conscienciar-los que el seu futur l’havien de començar a escriure durant l’adolescència, preparant-se, formant-se i atresorant uns valors que els han d’ajudar a caminar amb dignitat per la vida. Espero haver-me’n sortit.\nArribats a aquest punt, no he pogut evitar que la meva ment hagi tornat de cop a l’herència digital i he tingut més clar que mai que, a banda de la formació i els valors que pugui llegar ara als meus fills, materialment poca cosa més podré deixar-los en el meu testament material. Tinc la sort de tenir feina i, sobretot, de no haver de fer front a cap hipoteca, per tant econòmicament no em puc queixar, però malauradament la classe mitja, tan habitual i abundant fa escassos anys, està desapareixent.\nAixí doncs, amb una herència material que presumeixo inexistent, els meus fills s’hauran de conformar amb gestionar i, si més no, decidir el destí de la meva herència digital que, aquesta sí, serà abundant.\nfolder_openTagged in: Herència, Herències\nEscrit per Ana Montes\nNoticia anterior Noticia anterior Detingut un veí de Mataró que es feia passar per policia\nNotícia següent Notícia següent Moren dos joves de 24 i 27 anys en un accident de trànsit a Lloret


L’alcalde d’Alzira, Diego Gómez, ha manifestat al respecte “Portem anys treballant per la millora de la mobilitat sostenible. Este projecte és essencial per a facilitar que la ciutadania es puga moure per una xarxa que a poc a poc unirà tota la comarca”.\nPer la seua banda el regidor de Medi Ambient, Pep Carreres s’ha mostrat satisfet per vore l’inici d’este projecte que suposa una reivindicació d’este govern des dels seus inicis. “Amb l’inici d’este tram del carril bici es dona resposta al treball coordinat dels ajuntaments d’Alzira, Algemesí i Guadassuar”.\nTemas: Ajuntament d’Alziracarril biciDiego Gómez


Realitzen sondejos arqueològics a la plaça Major de Manresa\nL'Ajuntament de Manresa ha iniciat un recollida de mostres arqueològiques a la plaça Major de la ciutat. L'objectiu és tenir un coneixement historicoarqueològic del seu subsòl per poder fer-ne una remodelació adient. Segons ha explicat la regidora d'Urbanisme de l'Ajuntament de Manresa, Àngels Mas, les dades que s'obtinguin d'aquest treballs serviran per a la redacció del projecte de remodelació de la plaça Major.\nL'empresa encarregada de les excavacions assegura que no s'espera trobar-hi restes importants, tot i que es podrien localitzar alguns vestigis d'una possible ocupació romana. Se sap que a l'actual plaça Major hi havia hagut un antic barri de cases que va ser enderrocat, probablement durant la guerra del Francès, a inicis del segle XIX. Aquesta illa de cases hauria estat situada a la part nord de l'actual plaça, a la zona que dóna als carrers Sobrerroca i Sant Miquel, i configuraria dos carrers més, el de la Safraneria, i el de la Brosseria. Malgrat tot, no es coneixen amb exactitud ni les dimensions ni la forma que la plaça i els carrers desapareguts haurien tingut.


Aquest dissabte se celebrarà a Castellbell i el Vilar la primera edició de la Punk Trail de Castellbell amb 400 participants – Castellvilarenc.info\nAquest dissabte se celebrarà a Castellbell i el Vilar la primera edició de la Punk Trail de Castellbell amb 400 participants\nby Redacció 13/02/2014\nFa uns anys gent que li agradava córrer i cansada d´haver de pagar molts calers per fer curses , es va decidir fer trobada d´amics per córrer sense ànim de lucre. Van néixer les PUNK TRAILS , aquesta mena de cursa no competitiva són gratuïtes i solidàries , sense guanyadors ni perdedors, la primera es va fer a Sallent, més endavant s´hi afegirien Fonollosa ,Calaf, Salelles Pont de Vilomara Manresa i aquest cap de Setmana arriba a Castellbell i el Vilar.\nLa cursa no competitiva l´organitza Associació esportiva i cultural ” les Guineus ” fundada a inicis d´aquest any i té com a objectiu organitzar esportius relacionats amb el territori i el medi natural i és el nucli d´on s´impulsa el Punk Trial de Castellbell i el Vilar . Aquestes si es realitzen són gràcies a la col·laboració de voluntaris , establiments i comerços locals i gràcies als corredors perquè per inscriure faran una donació al banc d´aliments de Castellbell i el Vilar .\nEl ple de l´Ajuntament de Santpedor aprova les obres de remodelació de la potabilitzadora valorada enen 1,9MEUR\nAlumnes de 4art de primaria del Ceip Jaume Balmes visiten l’ajuntament de Castellbell i el Vilar\nA l´abril nou taller a Kstellbell Jove : Cós , Ment i Cor


G GI 1 Imatge 1 Col·laborador/a 286 Visites Bústia de suggeriments\ngipó m INDUM Peça de vestir ajustada i cenyida al cos que antigament portaven els homes sobre la camisa.\nEl gipó com a peça femenina no s’esmenta fins a la segona meitat del segle XVI. La documentació eivissenca de la primera meitat del segle XVII parla de diferents teixits emprats en la realització del gipó o cos i d’altres vegades són descrits simplement com a blancs i amb mànegues d’un altre teixit, amb la qual cosa es diferenciava entre el gipó i les mànegues que el complementaven.\nJa avançat el segle XVII i durant el XVIII, a més del gipó blanc, de llenç o de cotó, també hi ha constància de gipons femenins confeccionats en diferents teles i colors. Abunden els gipons de color groc, vermell, verd i blau; uns altres de més sobris i foscos, i un tercers, de burell de tons obscurs o negres que formaven part dels vestits de dol. També es parla dels botons que ornamentaven les mànegues d’aquesta peça de vestir, encara que no precisen la seua ubicació.\nAlguns testimonis gràfics, com el gravat de Juan de la Cruz (1777) i altres del s XIX mostren un gipó cenyit fins a la cintura i obert en forma de v a la part davantera que tanca amb un cordó en ziga-zaga i té mànegues independents, estretes i llargues fins al canell, que s’uneixen o s’incorporen al cos del gipó també amb un cordó.\nAvançat el s XIX l’arxiduc Lluís Salvador va escriure que les dones portaven una espècie d’armilla o gipó negre ajustat al cos; les mànegues amb què es complementava eren igualment estretes i llargues fins al canell i adornades amb botons daurats.\nLes gonelles negres que han arribat fins al començament del s XXI mantenen les mànegues independents, complementant la gonella que es compon de cosset fins sota el pit i falda; aquesta factura ha caracteritzat la indumentària femenina tradicional. Joan Castelló Guasch el va descriure com cenyit al cos, amb mànegues postisses de seda, amb doble filera de botons d’or i plata. E\nn la documentació eivissenca dels segles XVII-XIX es constata, igualment, la presència de gipons masculins de teixits diversos i colors generalment foscos, guarnits amb botons, alguns amb mànegues de diferent teixit; a final del XVIII s’han recollit testimonis de gipons de pana o vellut, que sembla que tenen la seua continuïtat amb els jupetins o justets, també de pana i de botonadura de plata, dels quals també hi ha testimonis del segle XIX. [LMP]


Va inaugurar tres sales de la seva propietat, una d'elles amb aforament per a cinc-centes persones. Un dels teatres va ser construït a Sant Andreu de Llavaneres el 1909. La Companyia Belluguet, activa fins al 1936, actuava al taller-estudi Masriera que havien construït el seu pare i el seu oncle Francesc. La Companyia hi representava obres pròpies, com El retaule de la flor (1921), Els tapissos de Maria Cristina (1923), Un idil·li prop del cel (1924), musicada per Eduard Toldrà i Soler, Els vitralls de Santa Rita (1926), i altres obres d'Apel·les Mestres, Molière, Cervantes o Goethe. El 1932 l'estudi-taller fou transformat en el Teatre Studium, on actuà fins al 1936 amb els seus col·laboradors, el nucli bàsic del qual era constituït per diverses generacions de la seva pròpia família. Feu també representacions a Palma i a Alcúdia (1932).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Lluís_Masriera_i_Rosés&oldid=27888767»


Seminari Delinqüència contra el patrimoni cultural - Universitat Oberta de Catalunya (UOC)\nSovint no pensem en pintures, escultures, temples, llibres... com a víctimes de delictes, però el patrimoni cultural pot ser fàcilment l'objectiu d'actes delictius. Segons algunes estadístiques, el robatori i tràfic d'art és el tercer comerç il·lícit més valuós en el món, darrere del tràfic de drogues i armes, amb un benefici de sis mil milions de dòlars per any.\nTítol: Delinqüència contra el patrimoni cultural\nI, no obstant això, la investigació criminològica sobre aquest fenomen no ha estat abundant. Així, algunes suposicions populars encara envaeixen les nostres ments: pensem en aquest tipus de delictes com a crims sense víctimes, sense anar més lluny. No obstant això, aquest tipus de delictes destrueixen el nostre patrimoni cultural col·lectiu, i es creua amb altres formes de delinqüència en el seu recorregut.\nCentrant-se sempre en estudis de casos relacionats amb delictes d'art, aquest curs introduirà els estudiants en la discussió dels principals marcs teòrics i problemes en aquest camp. Se centrarà en els problemes de definició d'aquest fenomen delictiu i en el seu mesurament i les principals formes en què aquest tipus de delinqüència pot ser explicat i controlat.\nEn suma, al llarg del curs ens qüestionarem per què els delinqüents cometen aquest tipus de crims i, en tractar de donar una resposta a aquestes preguntes, utilitzarem els blocs de construcció històrica de l'explicació del crim: les teories criminològiques.\nGraus de Criminologia, Humanitats i Dret.\nMàsters de Gestió cultural, Humanitats i Mediterrània antiga.\nCurs de recerca: Introduction to patents and intellectual property protection\nAnalitzar críticament els temes tradicionals i moderns en el camp dels delictes contra el patrimoni cultural per mitjà de l'ús de les teories criminològiques.\nMesurar i investigar aquest tipus de criminalitat.\nInterconnectar les diferents teories que permeten explicar aquest fenomen criminal.\nEl coneixement complet de la literatura bàsica i debats que formen la disciplina dels delictes contra el patrimoni cultural.\nLa comprensió dels components clau de les teories criminològiques i la capacitat d'aplicar-les a contextos específics en els crims contra el patrimoni cultural.\nLa capacitat de fer judicis raonats i informats sobre qüestions relatives a aquest tipus de crims i la sanció respectiva.\nÚs del Campus, temporització i guia de l'estudiant per mitjà de la consultoria i lectura d'articles com a materials.\nPer falta de recerca en alguns àmbits al nostre estat, alguns fragments dels estudiats seran en anglès, i per tant, requereix una certa comprensió lectora de l'idioma.\nIntroducció a la disciplina i casos que la defineixen\nProblemes de quantificació\nTeories clàssiques de la delinqüència i el seu potencial explicatiu\nTeories positivistes de la delinqüència i el seu potencial explicatiu\nTeories crítiques de la delinqüència i el seu potencial explicatiu\nEspoli del patrimoni arqueològic\nDelinqüència de coll blanc\nCrim organitzat i terrorisme\nPrevenció i lluita de la delinqüència contra el patrimoni cultural


Aquesta setmana s'inicien les obres de reforma del Casal Agramuntí | Ràdio Tàrrega\nAquesta setmana s'inicien les obres de reforma del Casal Agramuntí\nAmb aquesta reforma, han d’acabar els problemes de fred que es patia en la temporada més dura de l’hivern, i també s’ha de guanyar en visibilitat de la pantalla i actes teatrals, musicals o culturals que es facin al Casal Agramuntí.\nSegons ha explicat Circuït Urgellenc, durant aquesta setmana comencen les obres de reforma que l’Ajuntament d'Agramunt ha licitat, per tal de canviar el sistema de calefacció, així com el terra de la platea del Casal Agramuntí.\n“Amb aquesta reforma, han d’acabar els problemes de fred que es patia en la temporada més dura de l’hivern, i també s’ha de guanyar en visibilitat de la pantalla i actes teatrals, musicals o culturals que es facin al Casal Agramuntí”, ha explicat el gerent de Circuït Urgellenc Pere Aumedes.\nEl termini previst de durada de les reformes, és d’entre 9 i 11 setmanes, per la qual cosa, seria a finals d’octubre quan es reprendria la programació habitual.\n“Aquesta setmana, s’ha fet el cobrament corresponent al mes de juliol, i durant aquestes setmanes mentre durin les millores, evidentment, no es cobrarà cap quota als abonats, adaptant en funció de la data de reobertura els imports a facturar posteriorment”, ha dit Aumedes.\nPere Aumedes ha recordat a tots els abonats, que durant el període d’obres, poden seguir gaudint de les estrenes que Circuit Urgellenc porti als cinemes de Balaguer, Bellpuig o Tàrrega, pagant l’entrada al preu reduït, que és de 5’20€, mostrant la targeta d’abonats al Cinema Casal d’Agramunt.\nFoto: Casal Agramuntí


Ingressa a presó l'home que va robar l'ambulància a Son Llàtzer\n18 setembre 2020 10:36\nEls psiquiatres volien donar-li l'alta i el jutge ordenà la detenció\nJ.F.M. | 23 gener 2004\nAntonio R.M., l'home que el passat dia 26 robà una ambulància a l'hospital de Son Llàtzer i després causà la mort d'un ciclista, ingressà ahir en presó. Aquest home romania des del dia dels fets ingressat a la unitat psiquiàtrica de Son Dureta, ja que semblava que les seves facultats mentals estaven alterades. La comissió judicial que acudí a l'hospital a entrevistar-se amb aquesta persona decretà la seva llibertat, a causa que els metges diagnosticaren que l'home sofria una malaltia mental, i per tant no se li podia imputar cap delicte.\nL'hospital de Son Dureta comunicà fa diversos dies al jutjat que l'estat de l'home havia millorat. El tractament havia aconseguit equilibrar l'individu i que no existia cap motiu mèdic que justificàs que continuava ingressat. Davant d'aquesta situació, i sobretot per evitar que l'home pogués sortir en llibertat, el jutge Miquel Florit ordenà que la Policia detingués Antonio R.M. i el dugués a la seva presència.\nEl jutge, en presència del fiscal i de l'advocat de la companyia d'assegurances de l'ambulància, prengué ahir declaració a aquest home, que va reconèixer que havia robat l'ambulància i que era conscient que havia causat la mort d'un home. El detingut es mostrà molt incoherent quan intentà explicar les raons per les quals es dirigí cap a l'aeroport, ja que explicà que «un amic m'esperava per dur-me de viatge». El fiscal sol·licità al jutge l'ingrés en presó per un delicte d'homicidi imprudent. El jutge va ordenar ahir que el metge forense faci un seguiment de l'estat físic del detingut, ja que els facultatius que li han atès han diagnosticat que és un alcohòlic crònic.


C. generals i alimentació materna | Hospital Universitari General de Catalunya - Grupo Quirónsalud\n| C. generals i alimentació materna\nExtracció, transport i conservació de la llet materna\nEl període de Lactància Materna s'inicia gairebé immediatament després del naixement del nadó i es pot allargar fins que la mare ho desitgi.\nDesprés del part, és aconsellable iniciar la lactància materna durant la primera hora de vida, quan el nadó està despert, afavorint així l'aprenentatge de la succió i estimulant la pujada de la llet.\nLa O.M.S. recomana mantenir la lactància materna fins als 6 mesos de vida del nadó com a mínim, ja que la llet materna aporta al bebè tots els nutrients que necessita en els seus primers mesos de vida.\nA partir dels 6 mesos de vida (o dels quatre mesos, en cas necessari) s'ha d'anar complementant la lactància materna, incorporant progressivament les fruites, cereals, verdures, carns, etc, seguint les recomanacions del pediatre.\nLa Lactància Materna proporciona grans avantatges per a la mare i per al nadó:\nÉs el millor aliment per al nounat, perquè aporta els nutrients que necessita, en les quantitats necessàries i el protegeix contra infeccions, al·lèrgies i altres malalties cròniques.\nProtegeix front la síndrome de la mort sobtada del lactant.\nAfavoreix el vincle afectiu entre la mare i el nadó.\nMillora la recuperació de la mare després del part i ajuda a eliminar greixos i a recobrar la silueta habitual.\nDisminueix, a la mare, el risc de tenir anèmia, osteoporosi i càncer de mama o d'ovari.\nFreqüencia de les preses\nPer assegurar una bona producció de llet, és important que el nadó estimuli les glàndules mamàries, succionant periòdicament tots dos pits.\nEn el moment que la mare detecta la pujada de llet (entre el segon i quart dia de vida), és aconsellable que es buidi almenys un pit en cada presa després de la pujada de la llet, d'aquesta manera la producció de llet augmenta i el nadó s'alimenta millor, ja que pren la llet que surt al final, que és més rica en greixos. De la mateixa manera, és important anar alternant la succió en tots dos pits, per estimular els dos per igual\nÉs important posar el nadó al pit a demanda.\nLa durada de la presa dependrà de la força de succió del nadó, de la quantitat de la llet que tingui la mare, de les pauses durant la succió ...\nS'aconsella, els primers dies de vida, no deixar passar més de quatre hores. La resta d'indicacions dependran de l'evolució del nen i les seves necessitats.\nHi ha diferents posicions per alletar el nadó: asseguda, estirada, posició del "pilota de rugbi" ... Cada mare pot triar la que li resulti més còmoda, sent útil anar canviant les postures per facilitar el buidatge total dels pits.\nÉs important apropar bé al bebè al pit, de manera que no li pengi el cap i que no estiri el mugró. S'ha de col·locar panxa amb panxa, el cap del nadó ha d'estar recta, la seva boca davant del mugró i la mandíbula inferior tocant el pit.\nEl pit s'ha de subjectar des de baix, amb les mans en forma de "C" (polze per sobre i resta de dits per sota del pit), procurant que el nadó succioni el mugró i gran part de l'arèola.\nUna mala posició pot afavorir la pèrdua de pes del nadó i una disminució en la producció de la llet, així com l'aparició d'esquerdes o ferides al mugró.\nEl nadó està mamant correctament quan:\nS'observa el moviment de la seva mandíbula fins a les temples i orelles.\nDurant la succió la boca del nadó ha d'estar ben oberta i amb els llavis cap a fora.\nCures del mugró\nLes clivelles al mugró es poden deure a:\nEl nadó succiona amb una posició incorrecta\nEl nadó succiona amb molta força o durant molt de temps.\nÉs normal notar una molèstia a l'inici de la succió, però no s'ha de notar dolor durant tota la presa.\nSi apareix dolor, s'ha de retirar al bebè, introduint un dit en la comissura dels llavis, per desfer el buit, i tornar a col·locar-lo en la posició correcta.\nSi apareixen esquerdes o ferides al mugró:\n- És útil aplicar unes gotes de la pròpia llet materna sobre el mugró després de cada presa, deixant assecar el mugró a l'aire, evitant la humitat. A continuació es poden utilitzar cremes de lanolina 100% (sense corticoides), que ajuden a hidratar i regenerar la pell afectada.\n- Revalorar la posició del nadó al mamar. Recomanem canviar de posició, d'aquesta manera el nadó canvia la zona del mugró sobre la qual succiona.\n- Evitar l'ús de discos de lactància, que clouen el mugró i impedeixen la ventilació. És preferible optar per col·lectors de llet transpirables (de venda en farmàcies).\n- Aplicar calor local abans de les preses, així com realitzar massatges circulars en direcció al mugró, per estovar i facilitar la sortida de la llet\n- És útil fer lleugeres pressions intermitents amb les puntes dels dits al voltant del mugró, durant uns minuts abans de la presa. D'aquesta manera es redueix la tensió a la zona del mugró i el nadó pot agafar-se millor.\nCONSELLS SOBRE L’ALIMENTACIÓ DE LA MARE\nÉs important seguir una alimentació equilibrada, amb una dieta variada i completa.\nS'aconsella augmentar l'aportació de líquids (aigua, sucs, brous, infusions, etc.\nEs pot menjar de tot amb moderació\nS'aconsella evitar el ALCOHOL i els EXCITANTS (cafeïna, teïna, etc ...), així com el TABAC, que poden afectar el benestar del nadó i produir-li irritabilitat.\nConsultar amb el metge abans de prendre qualsevol MEDICACIÓ. Pot ser-li útil consultar al web www.e-lactancia.org\nALIMENTS RECOMANABLES PER LA MARE:\nFruits secs, especialment les AMETLLES: són rics en calci, magnesi i fibra.\nPEIX BLAU petit (seitons, sardines, anxoves, arengada, verat, truita, daurada ...): són rics en àcids grassos Omega-3 (important per al bon desenvolupament del Sistema Nerviós del nadó).\nIMPORTANT: evitar el consum excessiu de peix blau gran (cazón, emperador o tonyina vermella) pel seu elevat contingut en mercuri, que pot passar a la llet materna i resultar tòxic per a l'organisme\nLLEVAT DE CERVESA: és rica en zinc (contribueix al bon desenvolupament i creixement del nadó i ajuda a evitar trastorns cutanis). Es pot prendre en comprimits (millor si es complementa amb germen de blat), o bé es pot optar per la cervesa SENSE ALCOHOL tipus 0,0%. També aporten aquest mineral les pipes de carbassa, la carn magra (vedella o xai), la llet, el formatge curat, els llegums, el pa i els cereals integrals.\nAliments rics en CALCI (és fonamental per al desenvolupament ossi i dental de nen, i per evitar que la mare perdi les seves reserves): llet i derivats, formatges curats, peix amb espines, créixens, bròquil i tofu de soja.\nAliments rics en FIBRA (important per mantenir un bon funcionament del sistema digestiu): CIVADA, albercocs secs, prunes panses, poma, pera, llegums, espinacs, enciam i pastanaga.\nAliments rics en FERRO (intervenen en la formació dels glòbuls vermells, l'oxigenació dels teixits i el desenvolupament psicomotor, psicosocial i cognitiu del nadó, i prevé retards del desenvolupament neurològic. A la mare és fonamental per evitar l'aparició d'anèmia) : carns vermelles (especialment poltre), escopinyes, musclos i sardines.\nAliments rics en MAGNESI (germen de blat, cereals integrals, fruits secs, pipes de gira-sol, bledes, tofu i salsa de soja).\nAliments rics en VITAMINA C (fonamental per a la formació del col·lagen, proteïna principal en els tendons, teixits conjuntiu i ossi, la pell i els vasos sanguinis, entre d'altres. A més, augmenta la resistència a infeccions i intervé en processos de cicatrització): taronja, llimona,naranja, maduixes, kiwi, mango, verdures de fulla verda, julivert, pebrot i tomàquet.\nTotes les llets són bones i totes les mares poden donar el pit.\nSi la lactància és "a demanda" i el nadó s'agafa bé al pit, la mare produeix la quantitat de llet necessària en cada moment.\nDavant de qualsevol dubte, tens al teu costat als / les professionals de la salut que t'ajudaran i assessoraran perquè puguis gaudir de l'experiència d'alletar al teu nadó.\nQuan tornis a la feina, pots continuar la lactància.\nHi ha grups de lactància amb mares expertes per a suport i consulta.\napp lactància materna de la lactancia materna Associació Espanyola de Pediatria\n302-EDI 2.0-HG-PCL01A.3-IA03-01 ANEXO 03-Lactancia, consejos y alimentacion materna517 KB (4 pàginas)\nposter2lactancia3387 KB (1 pàgina)


Parc Nacional Nahuel Huapi - Viquipèdia\nPanoraman del Llac Nahuel Huapi des de l'Illa Victòria.\nEl Parc i Reserva Nacional Nahuel Huapi s'estén per 712.160 ha entre les províncies del Neuquén i Río Negro, a Argentina.\nEl 1903 Francisco Pascasio Moreno va donar tres llegües (225.000 ha) per a la seva creació, la qual es va concretar el 1934, essent un dels primers parcs nacionals argentins. Depèn de l'“Administració de Parcs Nacionals” i protegeix la flora i la fauna d'ambients ben diferenciats: l'altoandí, el bosc humit i l'estepa patagònica.\nEn ells s'observa una gran varietat d'arbres, principalment coníferes i fagàcies (pehuén, murtra, raulí, lahuán o làrix patagònic, lipaín o xiprer patagònic, maitén, lenga, coihue i ñire), arbusts com la nalca, el notro i plantes florals com l'amancay i la rosa mosqueta. Així mateix, hom troba animals propis de la zona, com el huemul, el pudú, el puma, el culpeo, colo colo, huillín, el tucotuco patagònic i aus com el còndor dels Andes, la gavina, el lloro anomenat "choroy", i el cauquén. Quant a l'animal que dóna nom a aquest parc, el jaguar -anomenat nawel en mapudungun- va ser exterminat abans dels anys 1930.\nS'han aclimatat excel·lentment, des d'inicis del segle XX, exemplars de la fauna gran de la regió holàrtica, tals com el senglar, el cérvol vermell, el cérvol axis, el cérvol dama etc., introduïts amb finalitats cinegètiques. Al parc hi ha llacs d'extraordinària bellesa; el llac Nahuel Huapi, del qual pren el nom, el Traful, el Falkner, el Gutiérrez, el Mascardi i el Guillelmo. Altres atractius destacats són el Cerro Tronador, de 3.491 m, el nom del qual es deu al soroll produït pel despreniment de gel, el bosc de murtres de l'illa Victoria i la Vall Encantada.\nCoord.: 41° 09′ 25″ S, 71° 53′ 05″ O / -41.15694,-71.88472\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Parc Nacional Nahuel Huapi\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Parc_Nacional_Nahuel_Huapi&oldid=11709043»\tCategories: Geografia de l'ArgentinaParcs nacionalsÀrea protegida de la UICN - categoria II\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 12 abr 2013 a les 05:08.


Suspeses les llicències d'edificació a la costa del Maresme\nVista aèria de Calella, municipi costaner del Maresme\n24 de setembre de 2021 (09:53 CET)\nSuspeses un any les llicències d'edificació als 15 municipis costaners del Maresme\nLa mesura abarca de Malgrat de Mar a Alcanar i té com a objectiu revisar el sòl pendent d'edificar amb criteris més sostenibles, ambientals i paisatgístics\nLes llicències d'edificació i els projectes d'urbanització i reparcel·lació de tots els municipis costaners del Maresme, Mataró inclòs, quedaran suspeses un any com a màxim. Així ho estableix el Pla Dirctor Urbanístic (PDU) aprovat per la comissió de territori de Catalunya, amb l'objectiu de revisar més exhaustivament el sol pendent d'edificar. La mesura afecta en total 236 sectors d'una trentena de municipis catalans, entre Malgrat de Mar i Alcanar. La mesura no afecta obres ja autoritzades.\nAl Maresme, les ciutats i pobles afectades són tots els del litoral: Malgrat de Mar, Santa Susanna, Pineda de Mar, Calella, Sant Pol de Mar, Canet de Mar, Arenys de Mar, Caldes d'Estrac, Sant Vicenç de Montalt, Sant Andreu de Llavaneres, Mataró, Cabrera de Mar, Vilassar de Mar, Premià de Mar i el Masnou.\nFonts de l'Ajuntament de Mataró apunten que de moment encara no disposen de prou informació sobre les afectacions d'aquest pla a la capital del Maresme, i que quan la disposin i l'analitzin faran les consideracions oportunes a la Generalitat. A priori, apunten les mateixes fonts, sembla que les afectacions no haurien de ser gaire importants a la ciutat.\nLa Generalitat revisarà el planejament de fins a 41 municipis catalans, entre Malgrat de Mar i Alcanar, per garantir que compleixen els paràmetres d'integració paisatgística de totes les cases que s'hi construeixin a partir d'ara. En concret s'analitzaran 335 sectors on hi podrien arribar a construir-s'hi fins a 110.000 habitatges i s'estudiarà si cal modificar aquests paràmetres o directament s'hi prohibeix edificar.\nLa moratòria d'un any es fa per donar marge a aprovar definitivament el Pla Director Urbanístic, de cara a evitar que aquest marge de temps s'aprofiti per construir en totes les zones que ara es revisaran. En tots els municipis afectats també es busca evitar el model d'urbanitzacions allunyades dels nuclis urbans i que sigui més difícil fer-hi arribar els serveis un fort impacte paisatgístic i una gran dependència del vehicle privat, entre d'altres.\nPlataforma Massorrà Llavaneres Fa 25 dies\nA Llavaneres, ens volen fer unes vivendes i blocs en un entorn on hi ha cases aïllades i unifamiliars catalogades i protegides del s.XVII en endavant. Sembla ser que tenim el Pla d,Ordenació Urbanística en suspens des de 2013. Si no ens organitzem i presentem al.legacions, a la que poden ens construeixen el què els sembla. Ja tenim prous casos d,escàndols urbanístics. El que entenem que ens cal és un plantejament respectuós, sostenible i adequat a les necessitats reals del poble.\nEnric Fa 25 dies\nMalauradament això arriba tard a Mataró. Els gratacels que s'han fet i els que es volen fer a primera línea de costa amb la cirereta de la torre Barceló com a colofó massifica i enlletgeix la ciutat i només beneficia als promotors. Quin sentit té? Quina necessitat hi ha? Molts ja no reconeixem la ciutat on vam néixer.\nRespon 7 8 Denuncia\nresposta Fa 25 dies\nqui t'ha dit que el gratacel de la ronda Barcelo enlletgeix la ciutat? tot el contrari li dona un simbol i referencia a aquesta ciutat gris i plena de edifics tots junts de 5 plantes que si tapen el mar en el seu cojunt i sense zones verdes .\ncelia Fa 26 dies\nperò si a Mataró i Maresme solament tenim a primera via la linea del tren que no enretiren ni a tiros jajaja, la questio a catalunya sempre es posar pega a les rodes de tot, però això sí, acavar amb la deliqnuència que es lo que més ens preocupa res de res. Quin pais ens està quedant a Catalunya més decadent i a mercè dels polítics progre de pacotilla. bé els tenen les butxaques planes i el lfutur solucionat, el futur de catalunya i els catalans els hi dona igual.\nRespon 18 5 Denuncia


Phriction Wiki Commonscloud 1 - Documentació d'usuàries (CAT) Projectes\nIntroducció al Phabricator\nActualitzat 546 Day(s) AgoPúblic\nAquí expliquem els conceptes bàsics de Phabricator, l'eina que hi ha darrera el Gestor de projectes de CommonsCloud, i com pots gestionar els teus projectes amb aquesta plataforma.\nEstem treballant els continguts d'aquesta secció en un pad.\nPhabricator és una plataforma per la gestió de tasques i projectes. Facilita l'autogestió en col·lectius que poden creixer d'escala i en complexitat. Altres organitzacions que ho fan servir són, per exemple, la Fundació Wikimedia (pels projectes dintre de la comunitat de viquipedistes) i la comunitat de software lliure KDE, entre altres.\nA continuació introduïm els conceptes bàsics:\nCompte: per participar cal tenir un compte d'usuària. Al CommonsCloud ja el tens, perquè tenim un compte únic. Si cal editar les teves credencials (contrasenya, etc) ho fas al servidor de comptes.\nTasca: tasques són els objectes bàsics dins de Phabricator. Una tasca té un títol, una descripció, un autor, es pot assignar a una persona encarregada (només una: si cal dividir-ho en múltiples tasques assignades a diferents persones), té polítiques de visibilitat i d'edició, pot tenir subscriptores (que reben notificacions de canvis), un estatus, una prioritat i és pot etiquetar amb un o diferents projectes.\nProjectes: en Phabricator "projectes" són diferents que en altres contexts: un projecte és una manera d'agrupar persones, tasques i donar-li una estructura amb menús i accessos a aplicacions. Un "projecte" a Phabricator pot ser una etiqueta, per classificar una incidència, una necessitat o una oferta (i permet veure tots els objectes classificats amb aquesta etiqueta), o pot ser un grup dins d'una organització (p.e. un Consell Rector o un Grup Impulsor de tal col·lectiu). També es pot considerar un projecte, per gestionar tasques ;-) Pensa però que el projecte no controla de cap manera una tasca que està etiquetada amb aquest projecte, només permet visualitzar la tasca dins del projecte, per exemple dins d'un Workboard.\nWorkboard: és un canvas que permet gestionar tasques de forma àgil, amb columnes Kanban (Coses a fer, Fent, Fet). També es pot fer un Workboard amb altres columnes, per exemple per crear i presentar un Full de Ruta, amb una columna dels requeriments Actuals, el Wishlist de la següent fase i dels requeriments pel futur. En diferents projectes fem servir aquestes dues maneres de fer servir Workboards però hi ha moltes altres maneres a fer-ho servir.\nPolítiques d'objectes: en general hi ha tres polítiques que les usuàries poden definir:\nEn cadascuna de les polítiques pots definir la teva basada en les següents:\nPúblic (no requereix login)\nTots els membres (de la plataforma, o sigui tothom que està loggeat)\nMembres d'un Projecte: pots triar de quin projecte\nl'autor d'una tasca o una usuària especifica\npots definir regles customitzades, fent combinacions de totes les anteriors\nGestionar un Projecte:\nQuan estàs dins d'un projecte i vas a Gestionar ("Manage") tindràs varies opcions (si tens accés), mira al menú a la dreta:\nEditar Detalls: editar les bases del Projecte\nEditar Menú: aquesta opció et dona totes les opcions per redefinir el menú i afegir accessos directes a webs externes, aplicacions dintre de Phabricator, Projectes i Subprojectes, Sales de xat, etc\nSi vols estudiar i practicar aquests conceptes bàsics, et convidem a la formació. Hem muntat una Organització Exemple per la Formació de Phabricator. Aquest Exemple ho treballem durant la formació, però ja pots fer una ullada per orientar-te.\nLa documentació oficial de Phabricator conté un manual per la gestió dels menús de projectes (en anglès).\n"Flag o marcadors" per marcar objectes o tasques que vols recordar per fer més tard\nManiphest: és el nom de l'eina de tasques; si vas a l'arrel del Maniphest veuràs totes les tasques que tens dret a veure, pots fer búsquedes, ordenar-les i per exemple canviar totes les tasques que selecciones (utilitza la tecla SHIFT + el ratolí per seleccionar-les) d'una vegada de estatus, etc.\nFeed per veure les últimes activitats que tu puguis veure\nDashboard amb vistes compartides per altres usuàries. Tu pots crear els teus i si estàs contenta la comparteixes fent-ho públic.\nHerald : és l'eina de Phabricator que envia notificacions. Tu el pots configurar segons les teves necessitats amb regles senzilles o més complexes...\nPhabricator disposa de varies dotzenes d'aplicacions. Les podem anar introduint aquí. Mentres tant us deixem l'accés a tots els manuals oficials de Phabricator (en anglés). També hi ha les guies d'ús de WikiMedia de com fan servir els Wikipedistes les seva instància pròpia: Gestió Projectes, i un llistat de guies sobre Phabricator.\nJan 4 2021, 17:422021-01-04 17:42:05 (UTC+1)\njoseplluisat ha canviat el títol de Gestor de Projectes a Projectes.Nov 8 2019, 10:412019-11-08 10:41:43 (UTC+1)\njoseplluisat moved this document from Gestor de Projectes.\nDvdgmz ha editat el contingut d'aquest document. (Show Details)Sep 9 2020, 09:532020-09-09 09:53:44 (UTC+2)\nignasilucas ha editat el contingut d'aquest document. (Show Details)Jan 4 2021, 17:422021-01-04 17:42:05 (UTC+1)


Tràmit: 01.03 - Accés als estudis de grau per Canvi d'Universitat i/o estudis universitaris oficials espanyols — Escola Politècnica Superior d'Enginyeria de Vilanova i la Geltrú. EPSEVG — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nTràmit: 01.03 - Accés als estudis de grau per Canvi d'Universitat i/o estudis universitaris oficials espanyols\nNormativa Acadèmica dels Estudis de Grau i Màster (NAGRAMA).\nPunt 1.1.B. Canvi d'universitat i/o estudis universitaris oficials espanyols\nEls estudiants que volen canviar d'universitat i/o d'estudis universitaris oficials espanyols poden sol·licitar l'admissió directament a un centre/estudi sense haver d'obtenir-ne la plaça pel procés de preinscripció, si se'n reconeix un mínim de 30 ECTS, d'acord amb el que estableix l'apartat 4.1. d'aquesta normativa, i si compleixen els criteris que s'especifiquen a continuació:\nQui pot accedir per aquesta via:\nEstudiants que cursen uns estudis de grau i volen canviar a uns altres estudis de grau dins el mateix centre o a un altre centre o una altra universitat.\nEstudiants que han cursat estudis de plans d'estudis ja extingits sense haver-los finalitzat i volen accedir a un estudi de grau dins el mateix centre, en un altre centre o en una altra universitat. Se n'exclou les adaptacions per extinció del pla d'estudis al grau que el substitueix.\nReconeixement d'un mínim de 30 ECTS en els estudis als quals es vol accedir, corresponents a assignatures obligatòries. En cap cas no es reconeix el treball fi de grau.\nNo poden ser admesos mitjançant aquesta via els estudiants que estan en algunes de les situacions següents:\nEstudiants procedents d'altres universitats o que cursen estudis d'acord amb ordenacions universitàries anteriors als quals, un cop realitzat el reconeixement, els resta per superar menys de 60 ECTS dels estudis als quals volen accedir.\nEstudiants titulats o que estan en disposició d'obtenir el títol.\nAquestes restriccions no s'apliquen als estudiants que han cursat un pla d'estudis a la UPC que ja està extingit i no l'han finalitzat.\nEls centres podran establir criteris complementaris d'admissió, amb l'objectiu de maximitzar l'ocupació de les places ofertades. Aquests criteris han de ser públics.\nLliurant a la seu electrònica UPC la sol·licitud de Canvi d’universitat i/o estudis universitaris i la documentació en el termini que estableix el Calendari de Tràmits Acadèmics de l'EPSEVG per al curs corresponent.\nCertificació acadèmica personal (original o fotocòpia compulsada), amb la qualificació d’accés a la Universitat. En cas que els estudis d’origen siguin de la UPC l’estudiant no haurà d’aportar cap document.\nPla d'estudis i Programes de les assignatures, publicats pel centre corresponent i amb el segell del mateix. En cas que existeixi una taula automàtica de reconeixements, aquesta documentació no s’ha de lliurar.\nLa resolució del reconeixement/convalidació inclou totes les assignatures del pla d’estudis, excepte el treball de fi de grau/màster. Només es resol el reconeixement de les matèries que sol·licita l’estudiant.\nL'estudiant admès ha de formalitzar la matrícula al setembre (Q1) o al febrer (Q2) els dies indicats a la resolució definitiva que es publicarà cada quadrimestre.\nResolució definitiva canvi d'estudis\nNombre de places: Acord CG/2019/07/11, d'11 de desembre de 2019, del Consell de Govern, pel qual s'aprova l'oferta de places de nou accés als estudis UPC 2020-2021.


PROJECTE - AULACODI\ninformació general del projecte, empresa, objectius, visió, missió, etc...\nEls objectius del projecte són: 1r) Connectar el món universitari, els científics, investigadors i acadèmics de les universitats públiques valencianes en paral·lel, en l’àmbit de recerca i investigació del nostre territori, amb la resta de la societat, donant al valencià el mateix valor de llengua de ciència que té l’anglès. 2n) Dotar de contingut audiovisual científic i humanístic en llengua pròpia els docents, tant universitaris com de secundària i, per extensió, tota la comunitat acadèmica i educativa. 3r) Ser una eina de promoció i d’igualtat lingüística necessària per a valorar i oferir a Internet tota la producció científica i de recerca en la nostra llengua, ja que l’oferta que trobem d'aquest tipus de contingut a la xarxa és quasi exclusivament en anglès.\nEl format escollit per a dur a terme aquest projecte és una plataforma web que recull en vídeo comunicacions breus de 20 minuts com a màxim anomenades CODI (CO de coneixement i DI de divulgació) sobre temàtiques molt concretes a càrrec d'especialistes en cadascuna de les matèries que s’aniran exposant. La ponència s'enregistra en vídeo a través del TAU (Taller d’Audiovisual de la Universitat de València) i es difon a través de la web www.aulacodi.cat\nLa missió de la plataforma és abastar múltiples disciplines i temàtiques com ara ciència i tecnologia, història i humanitats, ciències socials, medicina i salut, etc. i retornar a la societat i fer visible la ingent tasca d’investigació i recerca que es realitza en l’àmbit universitari. A més, es pretén contribuir a la igualtat lingüística de la nostra llengua i col·laborar amb la normalització i democratització del món universitari.\nLes propostes procedeixen, en una primera fase, de la Universitat de València i s’incorporaran, en una segona, les altres universitats públiques valencianes, coordinades per l’equip d’AULACODI i amb la supervisió acadèmica de la UV. Les temàtiques seran a elecció lliure dels ponents d'acord amb la seua especialitat i es perseguirà tant l'excel·lència acadèmica com la lingüística.\nEquip AULACODI, 2018


Valverde: “Aquestes arribades em van a la perfecció”\nHa estat el vencedor de la tercera etapa de la Volta a Catalunya, acabada a La Molina després de pujar la Collada de Toses i dos passos per l'estació d'esquí, tots ports de 1ª categoria\nAlejandro Valverde EFE\nLa MolinaEl murcià ha estat el més ràpid del grup d'una vintena de favorits que han arribat destacats a l'últim quilòmetre, però no n'ha tingut prou en desbancar del liderat a l'americà Tejay Van Garderen (BMC), que és líder amb 41 segons sobre el seu company Samuel Sánchez, 44 amb Geraint Thomas (Team Sky), 45 sobre Valverde, 49 sobre Chris Froome (Team Sky) i 1 minut i 13 segons amb Alberto Contador (Trek-Segafredo).\n“Ha estat una etapa molt ràpida a la part inicial fins que s'ha fet l'escapada, i els últims 50 quilòmetres també han estat rapidíssims. A la pujada final, Sky ha posat un ritme bastant fort, però l'equip m'ha portat genial, sobretot Marc Soler ha controlat la part final a la perfecció”, ha dit sobre el jove vilanoví, cada cop més sòlid i actualment brillant 6è lloc a la general, a 1 minut i 10 segons del liderat amb els seus 23 anys.\n“Pràcticament només m'he hagut de preocupar d'esprintar. Aquestes pujades em van molt bé. Ara, haurem d'anar dia a dia. Primer passar el dia de demà, i després veure com estem a Lo Port, que serà un final molt dur. Prefereixo no opinar més del que va passar ahir. Allà estan les imatges, i nosaltres sabem que van ser els que vam guanyar la crono”, ha dit sobre la decisió final del jurat internacional d'atorgar l'etapa a l'equip BMC, després de penalitzar amb 1 minut a Movistar per les empentes considerades d'ajuda entre corredors.\nPer la seva banda, el nou líder Van Garderen ha assegurat que “tot es decidirà a la cinquena etapa, a Lo Port, perquè en un port tant dur pot passar de tot”, ha dir sobre l'arribada en altura al Mont Caro tortosí.


Torrent estudia les possibles ubicacions de l'Escola Oficial d'Idiomes | Valencia Extra\nDesprés que el passat mes de desembre es comunicara la creació de la nova Escola Oficial d’Idiomes a Torrent, el consistori està treballant per a trobar l’immoble idoni que acollirà aquestes instal·lacions. Per aquest motiu, l’alcalde Jesús Ros i la regidora d’Educació, Patricia Sáez, s’han reunit per a mostrar al director general de Política Lingüística, Rubén Trenzano, i a la Cap de Serveis d’Idiomes i Programes Europeus, Sonia Pérez, les possibles instal·lacions que podrien albergar el centre per al pròxim curs.\nEls immobles visitats aquest matí, que compleixen amb tots els requisits, han sigut l’edifici situat en el carrer Sant Cayetano, que en aquests moments està buit i compta amb aules preparades per a la formació, i la planta de l’edifici Montecarlo, on en aquests moments se situa l’aulari.\nAmb la nova escola, l’alumnat es veurà gratament beneficiat, ja que ja no haurà d’assistir a Quart de Poblet per a realitzar les gestions de matrícula o realitzar els exàmens. Al mateix temps, s’augmentarà l’oferta formativa, oferint així tots els nivells d’anglés, francés, i alemany; a més s’inclourà l’italià per primera vegada. D’altra banda també es podrà ampliar l’horari a torn de matí, ja que en l’actualitat l’escola només disposa de torn de vesprades.


BENVINGUT AL MÓN REAL (EBOOK) - BiblioEteca\nBenvingut al món real no sols és un llibre en què es parla de futbol i de negocis, o en què sexpliquen interessants i divertides històries i anècdotes sobre la vida empresarial i esportiva. Sandro no desaprofita locasió per exposar-hi tot allò que creu que lha ajudat a afrontar un món que ha patit en pocs anys una transformació comparable a la que va representar la revolució industrial.Seguint el fil de la seva experiència vital i professional, ens parla de somnis i dil·lusions perdudes. Reflexiona sobre la importància del treball en equip, però sense obviar els riscos a què es veu sotmès en un entorn laboral tan complex com el nostre. Aposta perquè ens enfrontem sempre amb la realitat, confiant en nosaltres mateixos, amb la seguretat que ningú no és carn de canó de la mateixa manera que ningú no allarga la mà i troba un trèvol de quatre fulles.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica el seu estimulant període de formació i els valors amb els quals va créixer. Aquest e-book correspon al primer capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica els seus prometedors inicis professionals en lempresa de fragàncies Myrurgia. Aquest e-book correspon al segon capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica la seva entusiasta participació en el departament de màrqueting internacional del comitè olímpic organitzador de lOlimpíada celebrada a Barcelona el 1992. Aquest e-book correspon al tercer capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica diverses de les seves experiències professionals, entre les quals el contracte per al patrocini de la samarreta del Barça amb la multinacional Nike. Aquest e-book correspon al quart capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica lintens període en què com a directiu de Nike va treballar al Brasil, culminat amb el triomf de la selecció brasilera al mundial de futbol de lany 2002, que ell va celebrar amb els jugadors al vestidor després de la final. Aquest e-book correspon als capítols cinquè i sisè del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica la fascinadora vivència de la seva participació en lequip candidat de joves professionals que va guanyar lany 2003 les eleccions a la presidència del F. C. Barcelona, el més votat de la història del club. Aquest e-book correspon al setè capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica lapassionant paper que va jugar com a vicepresident del F. C. Barcelona en la construcció dun equip guanyador, que inclou el fitxatge del davanter brasiler Ronaldinho. Aquest e-book correspon al vuitè capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica la cara menys amable que va afrontar com a vicepresident del F. C. Barcelona, la pròpia de la tensió a què està sotmès un gran club com el Barça. Aquest e-book correspon al novè capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica les creixents divergències viscudes en la directiva de joves professionals del F. C. Barcelona que ell va integrar com a vicepresident, a pesar de la bona marxa de lequip, guanyador de la Lliga aquell agredolç any 2005. Aquest e-book correspon al desè capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.\nSandro Rosell, expert en màrqueting esportiu i renovador del barcelonisme, ens explica el polèmic pas que va dur a terme en dimitir de la directiva de joves professionals del F. C. Barcelona que ell va integrar com a vicepresident. Aquest e-book correspon al darrer capítol del llibre de Rosell, #Benvingut al món real, un absorbent recorregut per la vida professional i humana del seu autor.


Israel i els seus aliats estrenyen llaços davant l’Iran\nLa trobada dels ministres d’Exteriors d’Israel, Bahrain, el Marroc, Egipte, els EAU i els EUA esdevindrà un "fòrum permanent"\nEl ministre d'Exteriors irsaelià, Yair Lapid, i el secretari d'Estat dels EUA, Antony Blinken, reben als representants de quatre països àrabs a la cimera de Nègueb. JACQUELYN MARTIN / AFP\nJerusalemEl desert del Nègueb, al sud d’Israel, ha estat escenari aquest dilluns d’una històrica cimera en la qual han participat els ministres d’Exteriors de Bahrein, el Marroc, Egipte i els Emirats Àrabs Units (EAU), juntament amb el secretari d’Estat nord-americà, Antony Blinken, i el ministre d’Exteriors israelià, Yair Lapid. La trobada esdevindrà un "fòrum permanent" per estrènyer relacions entre els països de la regió i per coordinar-se davant d'enemics comuns com l’Iran, segons ha anunciat el mateix Lapid en una roda de premsa posterior.\nEl ministre ha elogiat la sintonia entre els estats participants i ha celebrat els avenços que s’han produït des de la signatura dels Acords d’Abraham l’any 2020 , germen de l’actual cimera. "Aquí estem fent història. Estem construint una nova arquitectura regional basada en el progrés, la tecnologia, la tolerància religiosa, la seguretat i la intel·ligència per a la cooperació", ha declarat Lapid. "Aquesta nova arquitectura i les capacitats compartides que estem construint intimiden i dissuadeixen els nostres enemics comuns, principalment l’Iran i els seus aliats. I, certament, haurien de tenir por", ha afegit.\nEls Acords d’Abraham, signats durant els governs de Trump i Netanyahu , han permès la normalització de les relacions diplomàtiques entre Israel i alguns països musulmans com els EAU, Bahrein, el Marroc i Sudan, que mantenien posicions antagòniques o llaços inexistents amb l’estat d'Israel des de la seva creació l’any 1948. Els acords també han afavorit la col·laboració entre els països en matèria de defensa, educació, sanitat i turisme, inaugurant-se per primer cop a la història rutes directes entre Tel Aviv i ciutats com Rabat i Abu Dhabi. "Hem perdut molts anys no coneixent-nos i no canviant la narrativa", ha dit el cap de la diplomàcia dels EAU Abdul·lah bin Zayed al-Nahyan.\nPalestina, present només de paraula\nLa gran absent de la cimera d’aquest dilluns ha estat l’Autoritat Nacional Palestina (ANP), que ha denunciat que la trobada vol "encobrir" l’ocupació. "Aquesta mobilització israeliana té com a objectiu encobrir les accions per aprofundir l'expansió dels assentaments i l'annexió progressiva de territori, i les accions per judaïtzar Jerusalem i per evitar l'establiment d'un estat palestí", va afirmar diumenge el ministeri de Relacions Exteriors de l'ANP, que va evitar criticar directament la presència dels representants de països àrabs a la conferència.\nTot i no participar en la cimera, Palestina sí que ha estat present en les intervencions dels ministres. El secretari d’Estat nord-americà, Antony Blinken, ha demanat "les mateixes mesures de llibertat i seguretat" per a israelians i palestins, i ha reiterat el suport dels Estats Units a la "solució dels dos estats". Per la seva banda, el representant de Bahrein, Abdul·latif bin Raixid al-Zayani, ha demanat una "solució al conflicte" que inclogui un "estat palestí viable"; i els ministres d’Egipte i el Marroc, Sameh Shoukry i Nasser Bourita, han reclamat un estat palestí amb "les fronteres del 1967" i amb "Jerusalem com a capital". "Això preservarà la seguretat i els interessos d’Israel", ha dit Bourita. Per la seva banda, el ministre d’exteriors israelià es va limitar a afirmar que el nou fòrum vol "obrir una porta a tots els pobles de la regió, inclosos els palestins". "Els oferim substituir el camí del terror i la destrucció per un futur compartit de progrés i d’èxit", va continuar.\nL’atemptat de Hadera\nLa cimera del Negèb va quedar enfosquida per la mort de dos agents de policia israelians en un atemptat, diumenge a la nit, a la ciutat de Hadera, al nord de Tel Aviv. Els agents, un home i una dona, de 19 anys, van ser assassinats a trets per dos terroristes àrab-israelians. Els atacants, que portaven armes automàtiques, van ser abatuts per agents encoberts presents a la zona. Es tracta del segon atac reivindicat per Estat Islàmic en menys d’una setmana. El 22 de març un altre terrorista va assassinar quatre persones i en va ferir dues més a la ciutat de Beersheba, al sud d’Israel.\nHamàs va celebrar el "valor i coratge" dels terroristes de Hadera i Yihad Islàmica va afirmar que l’atac era "una resposta a la cimera d’humiliació i vergonya al Negèb ocupat". Per la seva banda, tots els ministres presents a la cimera van condemnar l’atac, van expressar la seva solidaritat amb les víctimes, i van refermar el suport dels seus països a una solució pacífica del conflicte. "La nostra presència aquí és la millor resposta a aquests atacs", va reblar el ministre marroquí, Nasser Bourita.\nIsrael Emirats Àrabs Units Marroc Bahrain Egipte


La Codorniz i les llegendes urbanes (1).\n24 de gener de 2018 Batalletes, Diaris i revistes\nEstic segur que el tema de l’apunt d’avui –i el que el seguirà– a bastants lectors els sonarà a xinès. O, pitjor, a batalleta d’avi nostàlgic. O a deliri de desenfeinat. No us dic que no tingueu raó, però deixeu-me continuar que tinc molta feina encara per fer i el rellotge corre…\nDurant la meva infantesa mon pare comprava molt rarament La Codorniz però com que a casa ens feien anar al barber cada dues o, màxim, tres setmanes, la trobava sempre a la pila de revistes preparades per fer més amena l’espera i li feia una repassada fins i tot mentre el professional de la pinta i les tisores em pelava.\n(Ara que hi penso, m’imagino que el barber del barri seria un individu especial perquè en la mateixa pila de revistes que posava a disposició de la clientela hi havia també “Destino”, “El Once”, la “Gaceta Ilustrada” i “Dígame”, una revista especialitzada en informació taurina.)\nEl que sí que recordo és que a partir d’un moment determinat –1965 o més endavant, coincidint amb l’època que l’hàbit de la pelada quinzenal ja s’havia relaxat– jo comprava “La Codorniz” de tant en tant, sobretot quan treia números especials. I m’imagino que en aquesta afició deuria tenir una certa influència un programa setmanal de TVE que es deia “La tortuga perezosa” en el que la mateixa gent que feia la revista s’encarregava dels guions. Parlo, per tant, de Chumy Chúmez, Víctor Vadorrey, Álvaro de la Iglesia i José Luís Coll (que juraria que encara no feia companyia amb Luís Sánchez Polack “Tip”) i que es va emetre entre els anys 1961 i 1963.\nVal a dir que cinc anys després, el 1968, a TVE varen voler revifar el programa amb el nom, aquesta vegada, de “La tortuga presurosa”, però no va tenir el mateix èxit que el precedessor i en cosa de mig anys va desaparèixer definitivament de la graella.\nLa condició de mítica que tenia “La Codorniz” –una publicació que es definia amb un magnífic eslògan: “la revista más audaz para el lector más inteligente”— la corrobora el fet que és, potser, la revista al voltant de la qual s’han teixit més llegendes urbanes. És a dir, coses que la gent jura haver vist publicades a les seves pàgines –principalment a les portades– i que, realment, no van existir mai. En tinc sis de controlades, tot i que no descarto que algú pugui aportar-ne alguna més (cosa que sens dubte agrairia molt).\nAquesta mitja dotzena de portades tocades per la llegenda serà el tema al qual dedicaré de manera monogràfica el següent apunt, amb el qual tancaré aquesta sèrie. Abans, però, deixo ressenyada aquí sota la cronologia de les publicacions humorístiques de distribució general a tot el territori aparegudes des del final de la guerra civil fins ara mateix.\n(I torno a dir el mateix: si trobeu alguna mancança us agrairé molt que me la feu saber.)\nEl Once (1945-1968)\nLa tortuga perezosa (TVE) (1961-1963)\nLa tortuga presurosa (TVE) (1968-1968)\nEl Papus (1972-1987)\nMuchas Gracias (1974-1976) (*)\nEl Jueves (1977…) (encara es publica)\nAmb potes rosses (1979-1979)\nLa Golondriz (1990-2005)\n(*) La feia el mateix equip que “Por Favor” i es publicava durant els períodes –no pocs, certament– que la revista-mare no podia sortir als quioscos per alguna sanció governativa.\n2 Respostes a "La Codorniz i les llegendes urbanes (1)."\n24 de gener de 2018 a les 12:50\nM’ha encantat l’article i “ya me tarda” llegir els que aniran arribant…Jo també comprava LA CODORNIZ de tant en tant (ja he fet els 72 jo…) perquè era una de les poques alegries que et podies donar amb el ragim franquista. Evidentment te molt mites i llegendes urbanes. Suposo que citaràs la famosa de l’entrada d’un túnel en la portada, tota la revista en negre i la sortida del túnel per la darrera plana.\nDe les revistes que cites persisteix EL JUEVES de la que soc fidel lector des del nº 1 i t’has deixat ORGULLO Y SATISFACCION que és digital i que encara es publica amb penes i treballs. És digital i la varen fer uns magnífics dibuixants de EL JUEVES en una fugida de la revista (jo crec que equivocada) per la censura d’una portada. EL JUEVES s’arrisca a una querella en cada número i tampoc li podem exigir que es suïcidi.\nEl teu article m’ha portat els records de les barberies força ben sortides de revistes. Ara, a la que vaig jo que és mixta, hi ha alguna revista endarrerida d’aquestes especials pel públic femení. Això passa també en les consultes mèdiques privades: la regla oficial es trobar revistes de dos o més mesos enrere i gràcies. Les sales d’espera s’han de cuidar i les revistes o diaris han d’ésser actuals. En cas contrari val més no posar res. El contrari indica molta deixadeixa.\n24 de gener de 2018 a les 10:35\nCrec recordar que va sortir publicat als anys 80 o 90 del passat segle un sol número d’una publicació que s’anomenava “El cocodrilo” (o quelcom semblant),. La linia editorial era d’extrema dreta, però com a la portada hi havia una arenga en contra de la monarquia juancarlista, la revista va ser segrestada per ordre governativa, i que jo sapiga no va treure cap altre número.


15% descompte Futuroscope | Club Vanguardia\nMés de 25 experiències per a divertir-se. Ni t'imagines el que t'espera!\n15% de descompte en els paquets d'allotjament i entrades a l'Hotel du Futuroscope\nOferta vàlida per a màxim quatre persones per cada targeta del Club Vanguardia presentada. L'estada inclou allotjament, esmorzar i entrada al parc, i no inclou restauració ni despeses de gestió. No acumulable a altres ofertes, descomptes o reduccions. (*) Consulta condicions.\nINFORMACIÓ I RESERVES: imprescindible realitzar una reserva prèvia trucant al 93 481 36 40 o per email reservas@futuroscope.fr, indicant el número de targeta del Club Vanguardia.\nConsulta aquí el calendari d'obertura del parc.\nFun, futurista, màgic, fantàstic Futuroscope! Benvinguts al parc on la innovació està al servei de la diversió.\nComença amb els peus al buit, planejant sobre els 5 continents amb “El Viatge Extraordinari”, l'atracció preferida dels visitants i triada millor atracció a Europa el 2017.\nDescobreix altres atraccions d'èxit, que han estat premiades com a millor atracció del món, “Arthur l'Aventura 4D” i “La Màquina del Temps” dels Rabbids, també no deixis de fer “Balla amb els robots”.\nUna pausa? Relaxa't en un dels coixins gegants a la gespa, distribuïts per tot el parc o bé pren-te un refresc a 35 metres d'altura a l'Aerobar.\nNo hem d'oblidar les novetats de 2018:\nThomas Pesquet, una mirada a l'Univers.\nViu en primera persona el viatge de l'astronauta francès, Thomas Pesquet, a l'Estació Espacial Internacional. Gaudeix d'aquesta pel·lícula a la pantalla més gran d'Europa, projectada en làser 4K, que proporciona una impressionant sensació de realisme i relleu.\nSébastien Loeb Racing Xperience!\nEmbarca al cotxe del famós pilot, 9 vegades campió del món de rallies, Sébastien Loeb. Acomoda't en un seient dinàmic i experimenta la conducció esportiva gràcies a un casc de Realitat Virtual. Primera atracció de Realitat Virtual en 5D.\nI aquest 2019, com no podia ser d'una altra manera, també hi ha NOVETATS:\nPlanet Power: Donar la volta al món amb avió però com a únic carburant l'energia solar. Aquesta gran aventura la van viure els suïssos Bertrand Piccard i André Borschberg. Ara, a través d'aquest documental en 3D, el podràs viure tu també.\nA partir de l'abril, el Món dels Nens es converteix en Futuropolis: Una àrea de 10 Hectàrees amb 25 activitats per als nens. Riures garantits! Vola amb les Màquines de Leonardo, salta en els nous trampolins aquàtics, fes derrapar el nostre vaixell en el nous cavallets nàutics… Els nens el passaran en gran!\nRes millor per a acabar el dia que el meravellós espectacle nocturn “La forge aux étoiles”, creat per “Cirque du Soleil”. Representacions totes les nits segons calendari d'obertura i inclòs al preu de l'entrada.\nAvenue René Monory, Chasseneuil-du-Poitou, Francia, Telèfon: 902 40 12 12\nGaudeix de les illes.\n15% de descompte en en tots els viatges organitzats de Moçambic Experience\nHotels a Madrid, Barcelona i València.\nViatges amb destinació sorpresa.


El present i el futur de Cuba a debat a Vilafranca del Penedès - Indymedia Barcelona\nEl present i el futur de Cuba a debat a Vilafranca del Penedès\nper Brigada Catalana - Cubana Venceremos // Endavant (OSAN) - Penedès\t 23 mai 2008\nDissabte 24 de maig a Vilafranca\n19h a l'Escorxador - Xerrada: Present i futur de Cuba\nA càrrec del Cònsul General de Cuba, Carlos Castillo i d'Aquil·les Rubio, membre de la Brigada Catalana Venceremos.\n21h al CPO El Taller - Sopa Cubà: 10€\nArròs amb frijoles, carn de porc, postre i beguda.\n22:30h al CPO El Taller - Festa Cubana: 5€\nConcert amb el grup Echa Paká (Son Cubà) + PD\nVenda d'entrades: Terra d'escudella (Sants), La Fornal (Vilafranca), Jaç Roig (Capellades)\nCol·labora: Endavant (OSAN) - Penedès\nLâ��organitzaciÃ³ de solidaritat amb la RevoluciÃ³ Cubana de lâ��Esquerra Independentista, la Brigada Catalana Venceremos!, juntament amb Endavant PenedÃ¨s, han organitzat una jornada de solidaritat amb el poble cubÃ que es celebrarÃ el proper dissabte 24 de maig a Vilafranca del PenedÃ¨s. La jornada que porta per nom "Present i futur de Cuba" comenÃ§arÃ amb una xerrada, a les 7 del vespre a la Sala d'actes de l'Escorxador, a cÃ rrec del CÃ²nsol General de Cuba Carlos Castillo i un membre de la brigada. Els actes continuaran, a partir de les 9 del vespre al CPO El Taller (Av. Barcelona 114), amb un sopar cubÃ (a base d'arrÃ²s amb frijoles i carn de porc) i un concert de son cubÃ amb la banda Echa pakÃ¡.\nLa Brigada Catalana Venceremos! Ã©s lâ��organitzaciÃ³ de solidaritat amb la RevoluciÃ³ Cubana de lâ��Esquerra Independentista dels PaÃ¯sos Catalans. Aquesta organitzaciÃ³ internacionalista concreta el seu treball polÃtic en la defensa i difusiÃ³ del procÃ©s revolucionari encetat el 1959. La Brigada va iniciar les seves activitats lâ��any 1995. Al llarg dâ��aquests anys hem aconseguit consolidar un equip de treball i eixamplar la seva base militant al Principat de Catalunya i al PaÃs ValenciÃ . Com a colÂ·lectiu internacionalista, la Brigada centra el seu treball en difondre als PaÃ¯sos Catalans la realitat polÃtica i social cubana.\nAl llarg dels seus anys de vida, la Brigada ha fet centenars de xerrades, exposicions, taules informatives, presentacions de llibres i actes al llarg de tot el nostre territori. AixÃ mateix, produeix periÃ²dicament textos de formaciÃ³ i articles de premsa per tal dâ��aprofundir en el coneixement del procÃ©s revolucionari cubÃ . Una formaciÃ³ que es veu completada amb un viatge que es realitza tot els anys i durant el qual tambÃ© es fa difusiÃ³ de la realitat polÃtica i social que viuen els PaÃ¯sos Catalans avui en dia. Al mateix temps, la Brigada financia projectes de cooperaciÃ³ a lâ��illa, centrant-se actualment en el municipi de JagÃ¼ey Grande, la provÃncia de Matanzas i el grup de teatre infantil Al Ã?nimo de Santa Clara.


Mila i la llibertat, per Najat El Hachmi\n19 d’oct 2020\nMila i la llibertat\nDefensem les víctimes no en funció de com es portin, de la seva personalitat o de si són més o menys educades. Focalitzar tota la qüestió en la manera d'expressar-se és com preguntar-li a una violada com anava vestida\nDilluns, 02/03/2020 - 18:58\nMila és una adolescent francesa de 16 anys que fa un vídeo en directe a Instagram. Un dels nois que la segueixen li comença a tirar la canya però ella no en fa cas. Tot seguit una seguidora li pregunta sobre la seva orientació sexual i ella contesta que és lesbiana. És llavors que torna a aparèixer el primer noi i comença a insultar-la: puta, lesbiana i, sorprenentment, l’acusa de racisme. A partir de llavors, i tal com explica la mateixa Mila al programa 'Quotidien', tots els insults que li dedica són en nom d’Alah i de la religió. L’adolescent s’emprenya, atura el vídeo en directe i fa una 'storie' en la que es desfoga contra el noi en concret i contra la religió de Mahoma amb un llenguatge vulgar i provocador. En poc temps li arriben tota mena d’insults i amenaces de violació i mort. Publiquen 'online' les seves dades personals i el seu vídeo es fa viral. A hores d’ara ha deixat d’anar a escola perquè cap institut no es veu capaç de protegir-la i ha de portar escorta policial.\nEl cas ha dividit l’opinió pública francesa entre els que diuen #jesuismila i els que responen #jenesuispasmila. Mentre la seva vida d’adolescent ha canviat radicalment, són molts els que semblen fer-la culpable de la situació que està vivint. Per a Ségolène Royal, per exemple, el que ha fet Mila no és un acte de llibertat d’expressió sinó una falta de respecte. És a dir, que deu veure com a normal que si li faltes al respecte a una determinada religió rebis amenaces de mort i de violació.\nLa qüestió no és només de llibertat d’expressió. Parlem de violència contra les dones (una violència que les musulmanes que s’encaren amb l’islam coneixen molt bé) i de lesbofòbia. ¿Per què el noi a qui Mila havia rebutjat en un primer moment s’indigna amb ella? No només perquè no li ha fet cas sinó perquè s’ha declarat lesbiana.\nEsperaríem una condemna unànime de les amenaces i l’assetjament que ha rebut l’adolescent independentment de si considerem les seves formes respectuoses o no. Defensem les víctimes no en funció de com es comporten, quina personalitat tenen o si són més o menys educades. Focalitzar tota la qüestió en la manera d’expressar-se és com allò de preguntar-li a una violada com anava vestida. Per això resulta tan sorprenent que una antiga candidata a la presidència de la República, suposem que feminista, no hagi estat més contundent en les seves afirmacions. El delegat general del Consell Musulmà Francès, per la seva banda, afirmava que la Mila s’ho ha buscat. Només veus feministes com Isabel Badinter han sortit a denunciar la covardia generalitzada davant la manca de llibertat d’expressió contra l’islam. Una covardia, diu, que pagarem molt cara.\nLa pastanaga de Junts\nCom més Estat, millor\nTemes: Xarxes socials Llibertat d'expressió França\nLa banca penalitza altre cop els clients menys fidels amb més comissions\nBCN buida, el Montseny col·lapsat\nCatalunya obliga els comerços de 24 hores a tancar de 22.00 h a 7.00 h per evitar la venda d'alcohol


#ReciclaCultura en aquest #SantJordi2016 | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\n#ReciclaCultura en aquest #SantJordi2016\nLa campanya #ReciclaCultura de la Fundació Servei Solidari mobilitza aquest any per Sant Jordi a 71 entitats (37 empreses, 18 escoles, 2 escoles bressol, 9 universitats, 4 entitats vàries) amb un total de 89 parades i 700 voluntaris que la faran possible. Aquesta iniciativa, que es realitza des de fa 5 anys, ajuda a persones en risc d’exclusió o nouvinguts a realitzar cursos de formació, alfabetitzar-se o aprendre el castellà i el català gràcies als diners recollits amb la donació i posterior venda de llibres. Durant aquest temps 730 persones s’han beneficiat d’aquesta campanya que enguany es fa amb el lema “El teu llibre pot ser part d’una història”.\nCom funciona? Empreses, administracions, associacions o entitats que hi participen munten un Punt Recicla Cultura on, des d’ara fins al dia de Sant Jordi, els seus integrants poden aportar llibres que els hagin agradat. El Dia de Sant Jordi totes les persones vinculades al punt podran emportar-se un d’aquests llibres tot fent un donatiu simbòlic. Tots els beneficis que s’obtinguin es destinaran als cursos de la Fundació Servei Solidari.\nEnguany col·laboren, entre d’altres, la UB, la UPC, l’ESMUC, la UOC, la UPF, el TNC o la Diputació de Barcelona. En el mon de l’empresa hi participen Consum, Vodafone, Telefónica, Hitachi, Chupa Chups, Suara, Volskwagen-Audi, Nacex, Correos, FNAC, Gas Natural o ATLL. També tots els centres de l’Escola Pia de Catalunya.\nAquests són els principal punts #Reciclacultura d’enguany\n– A la Facultat de Facultat de Psicologia, Ciències de l´Educació i de l´Esport – Fundació Blanquerna – Universitat Ramon Llull (Carrer del Císter, 34) de 10h a 13h i de 16h a 19h.\n– A les Facultats de Mundet, Bellvitge, Raval, Edifici històric i Dret de la Universitat de Barcelona.\nDivendres 22 d’abril;\n– A l’ETSEIB (Av. Diagonal, 647) de 10h a 17h.\n– Al World Trade Center Alameda Park (Plaça de la Pau, s/n, 08940 Cornellà de Llobregat)\n– A la Facultat de Ciències de la Salut – Fundació Blanquerna – Universitat Ramon Llull (C/ Padilla, 326-332 – 08025) de 10h a 18:30h.\n– Al Coworking Crec (Carrer de Blesa, 27, 08004 Barcelona).\n– Als Campus Ciutadella, Mar i Poblenou de la Universitat Pompeu Fabra de 10h a 14h.\n– A la Rambla Catalunya 53 (Fundació Servei Solidari)\n– A la Rambla del Raval (Fundació Servei Solidari)\n– Al Passeig de Gràcia 3 (gestionat per Sambao)\n– Al Teatre Nacional de Catalunya de 18h a 22h.\n– A l’Escola Pia Sant Antoni de 10h a 13h dins el marc de la Festa de la Primavera.\n´A Ulldecona , a la Plaça de l’Església – (gestionat per Més Ulldecona-Esquerra Republicana de Catalunya)\n– A l’Espai Ginestar de Sant Just Desvern de 10h a 14h (gestionat per PSC – Sant Just)\nLa Fundació Servei Solidari per la inclusió social es va crear el 2006 per l’Escola Pia de Catalunya. La seva raó de ser és el treball per reduir la injustícia social, possibilitant una correcta igualtat d’oportunitats a través de la capacitació dels usuaris a fi que esdevinguin els protagonistes de la seva pròpia vida. Per fer real aquesta eradicació de l’exclusió desplega programes educatius, d’acolliment, d’emprenedoria i d’acompanyament a joves tutelats i ex tutelats. www.reciclacultura.org


No en tenia massa dubtes, que la gent de la Sala seria capaç de fer-ho; ja ho dic per endavant. Però la veritat és que el resultat supera àmpliament el que em podia haver imaginat: els Pastorets 2020-2021, dirigits per Coral Consegal, són una autèntica meravella, en el marc de la situació on ens trobem. Un exercici d'audàcia i de resiliència. I és que, lluny de fer una versió de pa sucat amb oli per fer passar l'estona als mataronins àvids de Pastorets, entre els quals m'incloc, crec fermament que la primera directora de l'espectacle en els seus 104 anys d'existència acaba d'obrir una interessantíssima línia de futur de l'obra magna de la Sala Cabanyes.\nHe escrit resiliència i ho he fet amb total consciència: cap altra manifestació cultural a la nostra ciutat ha aconseguit reinterpretar-se a si mateixa com ho fan els Pastorets de Coral Consegal. De fet, per no fer, la majoria d'iniciatives culturals -sobretot les provinents de l'Ajuntament- han esborrat aquests mesos del seu calendari i han decidit esperar temps millors. Entendible, en el cas del món privat i associatiu; lamentable en el camp de les iniciatives públiques.\nEl que veurem al vell teatre de La Riera són uns Pastorets reinterpretats, uns Pastorets despullats d'artifici, uns Pastorets minimalistes, que van a l'essència i que fan de la necessitat virtut i, per exemple, davant les dificultats per desplegar els tradicionals decorats que ens tenen a tots el cor robat, usa sense contemplacions ni por de cap tipus el vídeo i les projeccions, que des de principis del 2000 havien anat entrant tímidament a l'espectacle. Són uns Pastorets amb aspecte postmodern, però lluny de la vinculació amb el no-res que aquest concepte podria esbossar, ens trobem davant uns Pastorets que comuniquen com mai, que s'han de defensar amb la paraula, amb el text, i amb el gest i les expressions.\nSón uns Pastorets contemporanis, encarnats en ple segle XXI, i on l'absència de vestimentes clàssiques, ens brinda l'oportunitat de llegir l'obra amb els ulls de l'home de carn i ossos de la segona dècada del segon mil.lenni. Quelcom gairebé increïble en un espectacle que fa cent anys que corre i que, per alguns, representa la quinta essència del conservadorisme, del xaronisme, d'allò carrincló. Res més lluny d'això: avui veient Els Pastorets de Mataró a la Sala Cabanyes pensava que estava davant un clàssic absolut amb la salut més viva que mai. I amb un missatge encara molt potent, molt suggerent.\nLa Sala Cabanyes, com deia, s'ha superat i ho ha fet amb nota. Amb la versió que ens presenten dalt de l'escenari demostren una vegada més que són l'entitat cultural de referència de la ciutat i que, sí un dia aquesta desaparegués, la ciutat seria més trista, més eixuta, menys convivencial i democràtica. Ni endogàmies ni esperit de sagristia: la Sala Cabanyes mereix l'aplaudiment de tots els ciutadans de Mataró. No són els seus membres que ens han d'agrair que anem a veure Els Pastorets, com es fa al final de l'espectacle, no; som nosaltres els qui els hem de reverenciar i remerciar-los que ens hagin fet aquest regalàs en el Nadal més trist de les nostres vides.\nPastorets 2020: autèntica audàcia i resiliència ab...


Kohka Wilderness Camp Kanha Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVillage Kohka, Post Turria, Tehsil Kurrai, Seoni, Parc NacionalKanha, Kanha, Índia, 480881 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Kohka Wilderness Camp?\nMés informació sobre Kohka Wilderness Camp\nConvenientment situat a Pench, Kohka Wilderness Camp és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. A 90.00 Km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 2-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Kohka Wilderness Camp asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar.\nEls clients poden triar d'entre 14 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Kohka Wilderness Camp és una elecció inteligents per a viatgers a Pench, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Alumnes del CEE Raquel Payá fan pràctiques inclusives en un café i dos hotels de Gaziantep (Turquia) i Bergen (Noruega)\nErasmus amb Ciutats Creatives de la Gastronomia-UNESCO\nTretze alumnes del col·legi d’educació especial Raquel Payá, acompanyats per cinc professionals del centre, estan fent estades de pràctiques d’hostaleria a les ciutats de Gaziantep (Turquia) i Bergen (Noruega), que com Dénia formen part de la Xarxa UNESCO de Ciutats Creatives de la Gastronomia. Es tracta de dos activitats emmarcades en programes Erasmus Vet-Short finançats per la Unió Europea i tenen com objectiu establir i consolidar una xarxa internacional de centres educatius específics d'educació especial, centres especials de treball i empreses compromeses amb la inclusió de futurs professionals de l'hostaleria amb diversitat funcional.\nEl programa Erasmus Vet-Short ha dut a Bergen nou alumnes entre els 19 i 22 anys que realitzen des del passat 2 de maig pràctiques de 10 dies a dos hotels de la ciutat; Scandic Torget i Scandic Byparken. S’ocupen d’atendre el bufet del desdejuni dels dos establiments, monitoritzats per quatre professionals del Raquel Payá que els acompanyen. La jornada s’inicia a les 6.30 hores i finalitza a les 11.30 hores, realitzant tasques de preparació taules, neteja d’elements i suport al personal de l’hotel que atén el servei.\nEl director estatal de la cadena hostalera, Asle Prestegard, i la mànager regional, Nina Askvik, s’han involucrat personalment en el programa, oferint els hotels Scandic per a la realització de l’experiència.\nA Gaziantep han viatjat el 2 de maig quatre alumnes acabats de titular que estan fent, fins diumenge que ve, pràctiques en la cafeteria-restaurant Mutlu Kafe acompanyats pel secretari del centre, Òscar Caselles. El local, amb suport de l’administració pública, és un centre especial de treball per a persones amb discapacitat intel·lectual, el qual va ser considerat idoni per a una estada formativa en una primera visita de contacte realitzada el mes de març passat a la ciutat turca.\nDurant les dues setmanes de pràctiques, l'alumnat està duent a terme tasques de servei de restauració. Elaboren diàriament tant els cafés tradicionals com les begudes típiques del país (menengiç café, chai o café tradicional turc) i s’ocupen de l’atenció al client, recepció, presa de comandes, servei i neteja.\nLes pràctiques internacionals permeten als alumnes del CEE Raquel Payá una experiència que no només millora la seua formació. Els posa davant el repte del venciment de barreres, tant lingüístiques com culturals, i el descobriment d’altres cultures. La televisió pública de Turquia ha dedicat atenció a les pràctiques dels alumnes de Dénia emetent un reportatge en un dels seus informatius.\nPer a la direcció del col·legi “la internalització de les pràctiques laborals requereix un gran esforç, però pot ser determinant per al desenvolupament del nostre alumnat; consolidant competències i potenciant una visió més positiva del context laboral. Representa una forma de preparació per a continuar en les següents etapes amb major confiança i compromís cap a la recerca d'un entorn segur de treball. És, a més, una forma per animar i inspirar a l'alumnat que en un futur protagonitze experiències similars”.\nL’Ajuntament de Dénia abraça la diversitat\nLa campanya “Tortugues en el Mediterrani 2022” de la Fundació Oceanogràfic estarà present en 60 municipis de la Comunitat Valenciana, Regió de Múrcia i Illes Balears\nIl·luminació, ambientació als carrers, promocions i descomptes en les compres per a celebrar la Nit oberta del comerç de Dénia\nVisita del cònsol honorari de Països Baixos\nEls dispositius de seguretat i neteja de les platges es reforcen per a la Nit de Sant Joan


Restringeixen l’accés al Cap de Creus per l’elevat risc d’incendi\nPort de la Selva (ACN).- Els Agents Rurals han tancat els accessos al Cap de Creus aquest dilluns per l’elevat risc d’incendi a la zona.\nAquest punt és el més crític de tot Catalunya en risc d’incendi. De fet, el pla alfa ha activat el nivell 3 en risc d’incendi en el litoral de l’Alt Empordà, que significa un risc molt alt de patir un incendi. Pel que fa a la resta de la demarcació, s’ha activat el nivell 2 a l’interior de l’Alt Empordà, el Baix Empordà, el Pla de l’Estany i el Gironès.\nArxivat com a: Alt Empordà, Medi ambient, Patrimoni, Societat Etiquetat com a: agents rurals, Alt Empordà, cap de Creus, medi ambient, Parc Natural del Cap de Creus, patrimoni, prevenció incendis, risc d'incendis, tancament


Concurs fotogràfic "La foto més Marista"\nEl 30 de gener de 2017, els nens i nenes d'infantil i primària de l'escola Maristes Sants - Les Corts hem fet un mannequin challenge per celebrar el Dia Escolar de la Pau i la No Violència. #maristesperlapau\nAvui, 2 de gener de 2017, la data que ens vincula amb el nostre passat, hi haurà moltes celebracions de la fundació de dels maristes arreu. El Consell general ho celebrarà en diferents llocs per ressaltar la internacionalitat de l’Institut: a La Valla, a Nairobi, a Luján (Argentina), a Roma. El G. Emili Turú ésa Bangla Desh, on assisteix a la inauguració d’una nova escola per als fills dels treballadors de les plantacions de te.\nDes de la Província L’Hermitage, els germans volen expressar l’agraïment per tot el que s’ha viscut aquests 200 anys i la voluntat de viure aquest nou començament amb esperança. I ho volen fer a la mateixa casa on va néixer l’Institut.\nDurant els dies 2 i 3, tant La Valla-en-Gier com Notre-Dame de l’Hermitage acullen un programa d’actes que inclou una celebració eucarística, el descobriment d’una placa commemorativa, visites guiades, tallers, xerrades i moments per a la interioritat i la pregària.\nLa llavor sembrada fa 200 anys dóna fruits. I ens n’hem de felicitar.\nEl passat 19 de novembre vam tornar a viure la Fira Solidària de la nostra escola, una activitat que pretén esdevenir un moment de trobada de la família marista de Sants-Les Corts vers la defensa i el treball dels Drets dels Infants, concretats en projectes solidaris que tinguin com acció la defensa i denúncia d’alguns drets vulnerats per infants del nostre món. Aquest curs el projecte es concreta en els infants sirians refugiats al Líban (Projecte Fratelli).\nL’èxit de participació de la Fira ha estat aclaparador, i per això us volem agrair la vostra implicació i participació. Heu portat roba, joguines, aliments... Gràcies també a l’AMPA, que heu estat preparant totes les paradetes les setmanes prèvies i el mateix dia per fer que tot funcionés el millor possible. En definitiva heu fet possible aquesta Fira, per això us volem dir, MOLTES GRÀCIES!\nAprofitem per fer-vos arribar algunes de les xifres de la Fira:\n602 kg d’aliments recollits (destinats a Càritas de Sta. Maria de Sants)\n7280 € recollits pel projecte solidari Fratelli\nLa solidaritat és un valor que cal que no deixem mai de cultivar, en ell recau l’esperança de fer un món més just i, sobretot, més digne per a TOTHOM sense distingir per cap tipus de condició, raça, sexe, religió... és per això que, com a institució educativa que som, donem molt de valor al treball de la solidaritat.\nFinalment, us animem a que contesteu una valoració molt breu per tal ens feu arribar la vostra opinió i les propostes de millora. Estem convençuts que aquestes aportacions ens ajudaran a créixer i ha millorar el funcionament i la finalitat de la Fira Solidària.\nDÓNA LA TEVA OPNIÓ: https://goo.gl/forms/To5N2NuWBYj4G55n1\nDesitgem seguir comptant amb la vostra participació en les properes edicions.\nEquip directiu i equip de pastoral