Avís automàtic per robot a Usuari:Quimpuig12/proves[modifica]\nAvís automàtic de robot a Faustí Llaveries Viladomiu[modifica]\nAvís automàtic per robot a Usuari Discussió:Quimpuig12[modifica]\nAvís automàtic de robot a Ponts del Berguedà[modifica]\nMonuments i robot[modifica]\nHola bon dia, sóc en Manlleus, em passo per aquí per comentar que tenim propostes d'articles per a ser distingides com a Articles de Qualitat o Bo. Encara que no siguin temes que toquis o que en tinguis domini potser seria una bona idea ajudar als altres per a que prosperi el seu treball. Potser, et pot treure uns minuts a mirar o revisar alguns dels articles però tots sabem que comentar i finalment votar és gratuït, el que resultaria de gran ajuda i contribució als usuaris que hi han col·laborat. Si poguéssim reduir els articles en avaluació per encarar-los en la votació, deixaríem pas a nous articles, agilitzant el procés. Com que potser contribuiries en algun moment en els articles de qualitat, m'ha semblat bé comentar el seu estat actual. Actualment tenim 20 articles en avaluació i 13 en votació. Moltes gràcies per llegir. Salutacions,--Manlleus (disc.) 16:04, 10 oct 2014 (CEST)\nSerres i muntanyes[modifica]\nPont del Diable de Gironella[modifica]\nSergi cuenca i biblio puig-rei[modifica]\nQue passa quan es treu la plantilla d'esborrany?[modifica]\nMés sobre llengües[modifica]\nEleccions municipals 2015 Berguedà[modifica]\nEls Comdals (Manresa)[modifica]\nLa filla del Califa[modifica]\nSobre l'article inicial al topònim la Colònia la Fàbrica[modifica]\nHem pots donar un cop de mà corregint un article que podria ser considerat article de Qualitat?[modifica]\nConsulta autorització per pujar fotos[modifica]\nTranscripció del rus[modifica]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Usuari_Discussió:Quimpuig12&oldid=25488073»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 nov 2020 a les 17:00.


Tots els fidels tenim la temptació de sentir-nos desil·lusionats amb la realitat, o amb l'Església o amb un mateix. I llavors ens repleguem en una melangiosa tristesa, que torna estèril tot intent de transformació i conversió, propagant ressentiment i animositat. Cal demanar a l'Esperit que vingui a despertar-nos. Experimentem «el cansament de l’esperança», que sovint neix de la distància entre les expectatives personals i els fruits visibles de l’apostolat. Cal deixar-se «desvetllar» per la Paraula del Senyor i pel crit del Poble de Déu.\n5. Ànim esperançat


Neymar lidera la golejada del PSG llançant les faltes i els penals (6-2)\nEl brasiler ha llançat un penal en comptes de Cavani, que els xutava fins ara\n1 min. Barcelona 30/09/2017 19:07\n651x366 Neymar i Cavani (PSG) / EFE Neymar i Cavani (PSG) / EFE\nEl trident del París Saint-Germain format per Neymar, Edinson Cavani i Kylian Mbappé ha destrossat el Girondins de Bordeus (6-2) en un partit que ha realçat la jerarquia de l'exjugador del Barça, encarregat de llançar les faltes i els penals en comptes del seu company uruguaià.\nEl brasiler, el fitxatge més car de la història del futbol, ha tirat de galons: ha executat les faltes i també ha estat l'encarregat de llançar el penal que ha suposat el quart gol del seu equip. Cavani s'ha situat en un segon pla i ha estat el primer a felicitar el seu company.\nEl partit ha quedat clarament sentenciat a la primera part, que ha acabat amb un resultat de 5-1 per al París Saint-Germain, que supera en tres punts el Mònaco a la classificació. Neymar, de falta, Cavani i Meunier han fet els tres primers gols. El Bordeus ha intentat reaccionar i, al minut 30, el senegalès Younousse Sankharé ha marcat el 3-1. Neymar, de penal, ha fet el 4-1, i Draxler, el 5-1. A la segona part, Mbappé s'ha afegit a la festa amb el 6-1. Maicon ha fet el 6-2 de penal a l'últim minut.\nEl Manchester United no falla i lidera la Premier


Respectant el que estableix la legislació vigent, impressora.cat (en endavant, també Lloc Web) es compromet a adoptar les mesures tècniques i organitzatives necessàries, segons el nivell de seguretat adequat al risc de les dades recollides.\nEl responsable del tractament de les dades personals recollides en impressora.cat és: COLLET I GENIS SL, proveïda de NIF: B62420161 i inscrita en: Reg.Merc.Barcelona amb les següents dades registrals: Tom 33097 Foli 157 Full B222581 Insc., El representant és: Aleix Collet (en endavant, Responsable del tractament). Les seves dades de contacte són les següents:\nPlaça de les arts Núm.1\nRespectant el que estableixen els articles 8 del RGPD i 7 de la Llei Orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de Dades Personals i garantia dels drets digitals, només els majors de 14 anys podran atorgar el seu consentiment per al tractament de les seves dades personals de forma lícita per impressora.cat. Si es tracta d'un menor de 14 anys, serà necessari el consentiment dels pares o tutors per al tractament, i aquest sol es considerarà lícit en la mesura en què els mateixos ho hagin autoritzat.\nNo obstant això, pel fet que impressora.cat no pot garantir la inexpugabilidad d'internet ni l'absència total de hackers o d'altres que accedeixin de manera fraudulenta a les dades personals, el Responsable del tractament es compromet a comunicar a l'Usuari sense dilació indeguda quan ocorri una violació de la seguretat de les dades personals que sigui probable que comporti un alt risc per als drets i llibertats de les persones físiques. Seguint el que estableix l'article 4 del RGPD, s'entén per violació de la seguretat de les dades personals tota violació de la seguretat que ocasioni la destrucció, pèrdua o alteració accidental o il·lícita de dades personals transmeses, conservats o tractats d'una altra manera, o la comunicació o accés no autoritzats a les esmentades dades.\nL'Usuari té sobre impressora.cat i podrà, per tant, exercir davant del Responsable del tractament dels següents drets reconeguts en el RGPD i en la Llei Orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de Dades Personals i garantia dels drets digitals:\n• Dret d'oposició: És el dret de l'Usuari a que no es dugui a terme el tractament de les seves dades de caràcter personal o se cessi el tractament dels mateixos per part de impressora.cat.\nSón aquelles galetes que són a l'ordinador o dispositiu de l'Usuari i gestionades exclusivament per impressora.cat per al millor funcionament del Lloc Web. La informació que es recull s'empra per millorar la qualitat del lloc web i el seu contingut i la seva experiència com a Usuari. Aquestes galetes permeten reconèixer a l'Usuari com a visitant recurrent del lloc web i adaptar el contingut per oferir-continguts que s'ajustin a les seves preferències.\nimpressora.cat es reserva el dret a modificar la seva Política de Privacitat i de Galetes, d'acord al seu propi criteri, o motivat per un canvi legislatiu, jurisprudencial o doctrinal de l'Agència Espanyola de Protecció de Dades. Els canvis o actualitzacions d'aquesta Política de Privadesa i de Cookies seran notificats de forma explícita a l'Usuari.\nAquesta política de privacitat i de Cookies va ser actualitzada el dia 1 de gener 2019 per adaptar-se al Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals ia la lliure circulació d'aquestes dades (RGPD) ia la Llei Orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de dades personals i garantia dels drets digitals.


Sèries i pel·lícules que t'agradaran si has vist Bridgerton | Adolescents.cat\nSèries i pel·lícules que t'agradaran si has vist Bridgerton\nLa sèrie 'Bridgerton' ha sigut tot un èxit des que es va estrenar el dia de Nadal, sobretot per la sorprenent barreja de comèdia, amor i sexe ambientats al segle XIX. Si us ha agradat aquest estil us proposem sèries i pel·lícules amb les quals també gaudireu molt.\nUn film proper a l'estil dels 'Bridgerton'. Parodia una època on l'amor fugaç no existeix i tot ha d'anar pas a pas. La pel·lícula està protagonitzada per Anya Taylor - Joy, més coneguda com a Beth Harmon pel seu paper a Gambito de dama. Carisma, humor i amor no falten en aquesta producció que és una nova adaptació de la novel·la de Jane Austen.\n'The Great' (2020)\nNarra la història de com Catalina la gran, dona de l'emperador de Rússia, comença un complot per matar al seu marit i convertir-se així en emperadriu del país. El resultat és una comèdia que barreja la història real amb una delirant ficció. Es pot veure a la plataforma Starzplay i us anunciem que la segona temporada ja s'està rodant!\nSegur que heu sentit parlar d'aquesta obra de Jane Austen. Encara que aquesta pel·lícula té més trets romàntics en comú amb Romeu i Julieta que amb Daphne Bridgerton, podríem dir que la Lizzie és un primer prototip de la protagonista dels Bridgerton.\nAquesta sèrie creada per ITV explica l'enfrontament entre les cases de 'madames' del Londres del XVII per aconseguir clients. Una sèrie que vol denunciar la situació d'aquestes dones, però que no oblida els tocs de comèdia.\nMinisèrie de 6 episodis sobre els orígens del futbol modern a Anglaterra. Dos futbolistes del segle XIX, de classes socials molt diferents, afronten conflictes professionals i personals amb un objectiu: canviar aquest esport -i també Anglaterra- per sempre...\nAmbientada el 1912 en una mansió anglesa i abastant un període que cobreix des de la Primera Guerra Mundial fins al començament dels anys 20, Downton Abbey narra la història d'una complicada comunitat. La casa ha estat durant generacions la llar de l'aristocràtica família Crawley, però també on els seus criats viuen, fan els seus plans i somien. Alguns són fidels a la familia, però altres en canvi marxen buscant una vida millor, amor o simplement aventures. La gran diferència resideix en què mentre ells coneixen molts secrets de la família, la família sap molt poc d'ells.\nPer j el 14 de gener de 2021 a les 22:41\nanne with an e també poseu-la\nPer Ella el 12 de gener de 2021 a les 17:34\nSanditon també està molt bé. És una sèrie curta, de 8 episodis de 45min cadascun. Fa referència a un llibre de la Jane Austen del mateix nom que va deixar inacabada per la seva malaltia. S'ha especulat q es farà 2na temporada.


El Govern central aprova el fons de 16.000 milions no reemborsable per a les comunitats | Valencia Extra\nEl Consell de Ministres ha aprovat en la seua reunió d’aquest dimarts el repartiment del fons de 16.000 milions d’euros entre les comunitats autònomes no reemborsable i compensarà pel seu règim foral al País Basc i Navarra després d’excloure-les en l’últim tram de 5.000 milions i tractarà, així, la seua compensació de manera bilateral a través de la Comissió Mixta.\nAixí ho ha anunciat la ministra d’Hisenda, María Jesús Montero, en la roda de premsa posterior al Consell de Ministres en el qual s’han aprovat els criteris per al repartiment d’aquest fons de 16.000 milions d’euros que es distribuirà en quatre trams.\nSegons ha explicat Montero, l’últim tram serà de 5.000 milions que aniran destinats a pal·liar els efectes de les autonomies per la caiguda d’ingressos. 4.200 milions d’aquest últim tram es distribuiran sobre la base del pes de la recaptació dels anys 2017, 2018 i 2019 amb ajust de població.\nD’aquesta manera, i donat el règim foral de tots dos territoris, el País Basc i Navarra tractaran bilateralment amb el Govern central la compensació que els correspon en termes de dèficit i deute. Sí que s’aprofitaran de la resta de trams: el destinat a Sanitat i el d’educació.\n“En aquest últim tram no participen les comunitats forals, que tenen un sistema tributari particular ja que recapten la pràctica totalitat dels impostos, així que són poc homologables en aquest tram a la resta de comunitats i per tant es decidirà en el marc de la Comissió Mixta la compensació que pertocara en termes de dèficit i deute que s’acordaren en eixe òrgan”, ha precisat Montero en relació amb la fiscalitat del País Basc i Navarra.\nD’altra banda, i segons ha informat Montero, el Govern permetrà a les comunitats autònomes que haja generat superàvit al 2019 gastar-ho per a finançar el dèficit del 2020. D’aquesta manera, el País Basc, Navarra i Canàries, que són les úniques regions amb saldo positiu el passat any, podran gaudir d’aquesta mesura.\nL’Executiu ha inclòs aquesta mesura del superàvit dins del decret del fons dels 16.000 milions d’euros. “El superàvit que les comunitats autònomes han registrat el 2019 poden utilitzar-ho per a finançar eixe hipotètic dèficit del 2020”, ha assegurat Montero.\nPel que fa al paquet per a Sanitat, el Govern dotarà un primer tram de 6.000 milions en el repartiment dels quals la població protegida equivalent pesarà el 35 per cent, quan en la proposta inicial era el 20. Aquest primer tram es pagarà al juliol. Hi haurà una segona part de 3.000 milions, que s’abonarà al novembre, i en la qual el pes poblacional passarà del 40 per cent al 45 per cent.\nEl fons per a educació serà de 2.000 milions i sorgeix d’una reorganització de la proposta inicial. Montero ha detallat que la població de 0-16 anys pesarà el 80% i el 20 per cent restant, la de 17 a 24 anys. Aquest fons es pagarà al setembre.\nPel que fa al tercer tram, els 5.000 milions per a compensar la caiguda d’ingressos, el Govern té previst transferir-los al desembre. La decisió final el repartiment d’aquest fons es prendrà en el Consell Superior per a la Coordinació i Direcció de la Gestió Tributària, compartit pel Govern central i les comunitats, a més de Ceuta i Melilla.


Economía  | Introducción a la Economía (UB) | Unybook\nLLIÇÓ 1. L’ECONOMIA COM A CIÈNCIA SOCIAL Darrera qualsevol acció d’un polític es pot trobar alguna cosa dita per un intel·lectual quinze anys abans John Maynard Keynes 1.1 El concepte d’economia L’economia vol conèixer les lleis i regularitats que governen les relacions humanes que tenen a veure amb la satisfacció de les necessitats. No n’hi ha prou amb conèixer fenòmens aïllats; cal descobrir-ne les regularitats i les lleis de comportament per poder obtenir conclusions que facilitin la generalització i permetin aplicar-hi l’acció social. Per a conèixer aquestes regularitats existeixen dos tipus de problemes: - Judicis de valor i prejudicis: ideologia de l’investigador, incidència dels grups de pressió per investigar uns aspectes i no d’altres, etc. Al respecte, els economistes sovint han servit per exculpar de responsabilitat als poderosos sobre les enormes desigualtats i injustícies que es deriven de l’estructura social i econòmica”.1 - Dificultats d’observació i verificació: l’economia no és una disciplina experimental i els fets econòmics no es poden reproduir per ser observats; l’anàlisi dels fenòmens acostuma a ser parcial (estudi de l’efecte d’un factor sobre un altre mantenint la resta de factors constants, clàusula ceteris paribus); ús de models incomplets, que no recullen tota la realitat; errors de lògica (que un fenomen succeeixi després d’un altre no vol dir, necessàriament, que un causi l’altre), etc.\nEls economistes han tractat els temes que interessen als contemporanis del seu temps (bàsicament les elits dominants). Així, amb l’aparició de l’intercanvi, a partir de la societat mercantil del segle XVI, cal la intervenció de l’Estat per garantir-lo. La intervenció es fa mitjançant dues vies: la creació d’infraestructures necessàries per a l’intercanvi (ponts, canals, etc.) i la protecció de l’intercanvi (or i productes elaborats) mitjançant l’exèrcit. Així, sorgeix la preocupació per l’estat econòmic de la hisenda pública i la riquesa de l’Estat, posada de relleu per economistes anomenats mercantilistes. Posteriorment, el coneixement i les teories econòmiques aniran lligades a l’evolució de la realitat econòmica: anàlisi del capitalisme a finals del XVIII, preocupació per l’atur als anys trenta, per la inflació als setanta o per la globalització actualment. A més, els aspectes a tractar es realitza des de diferents aproximacions ideològiques (veure les diferents escoles de pensament a l’annex I).\nLes relacions econòmiques existents i de les quals s’ocupa l’economia són: - Relacions de propietat: indiquen qui són i qui no són els propietaris dels recursos 1 productius. Configuren el sistema de drets d’apropiació.\nRelacions de producció: reflecteixen com s’utilitzen els recursos per produir el que satisfà les nostres necessitats. Indiquen una relació de tipus tècnic entre els productes i els mitjans utilitzats per a la producció.\nRelacions de distribució: indiquen la relació entre els productors i els resultats del treball abans que aquests siguin consumits. És a dir, determinen qui disposa dels resultats de la producció (salaris i beneficis).\nRelacions de consum: reflecteixen els vincles entre els agents i els resultats del treball en Martín Seco, Juan Francisco (2010): ¿Para qué servimos los economistas? Madrid: Catarata.\n1 tant que objectes susceptibles de satisfer necessitats.\nLes relacions de producció i consum són relacions de transformació material, que indiquen les relacions entre l’home i la natura. Les relacions de propietat i distribució són relacions d’organització social, que indiquen les condicions d’accés als mitjans que fan possible la satisfacció de les necessitats socials. Per tant, l’economia tracta els problemes econòmics situant-los en el seu context social i polític. Donat el caràcter jurídic de la primera relació, en aquest curs s’analitzen només la resta de relacions.\n1.2 Necessitats humanes: béns econòmics, valors i preus Necessitat és tot allò que es desitja. Es considera en economia sempre que la seva satisfacció requereixi un determinat esforç, és a dir, que no sigui gratuïta. De la necessitat sorgeix el concepte de bé econòmic: qualsevol element disponible que jutgem com a útil per satisfer necessitats, que no es troba a disposició nostre de manera lliure i gratuïta, és a dir, la seva adquisició requereix una assignació específica d’esforç o recursos, en detriment del que es pugui fer per obtenir-ne d’altres. Un bé pot ser econòmic, o no, depenent de les circumstàncies geogràfiques, històriques i socials (ex: aigua).\nQuan els béns s’intercanvien ja no només tenen utilitat sinó que, a més, tenen un valor de canvi, entès com la relació quantitativa que té un bé amb la resta a l’hora de l’intercanvi: ens indica quina quantitat del bé X cal donar per obtenir una unitat del bé Y. Així, hi ha un valor d’ús (la capacitat intrínseca d’un bé per satisfer necessitats) i un valor de canvi (que sorgeix de l’intercanvi). Per exemple: una obra d’art té un valor d’ús diferent al seu valor de canvi.\nEl valor d’un bé procedeix del treball que incorpora, i la seva expressió monetària és el preu.\nEn economies capitalistes el preu incorpora, a més, els guanys pels propietaris dels mitjans de producció. Segons Adam Smith, el preu de mercat en un moment determinat que pot ser més gran o més petit que el preu natural (que és el preu desitjable ja que incorpora el valor del treball i un benefici just). Però, en un mercat que funcioni lliurement, de lliure competència, a llarg termini el preu de mercat equival al preu natural. Per exemple: si suposem que, en inici, el preu de mercat equival al preu natural (ja que oferta=demanda), i de sobte la demanda augmenta, el preu de mercat augmenta. Si el mercat funciona lliurement, l’augment de demanda fa incrementar l’interès dels productors per produir més quantitats de béns i, en conseqüència, augmenta l’oferta, de manera que el preu de mercat baixa i es torna a igualar l’oferta i la demanda i el preu de mercat serà el preu natural. El mercat es regula automàticament. És com si hi hagués una mà invisible que porta a un equilibri econòmic en què la producció ofereix allò que demanen els consumidors i les mercaderies es venen al preu més baix possible, és a dir, al que representa el que realment costa la mercaderia (preu natural). Tothom segueix els seus interessos personals però de fet tothom està controlat per una llei impersonal: la mà invisible. Per tant, Smith defensa un mercat lliure, sense intervencions del govern en l’economia.\n- Les condicions de l’oferta: que el productor pugui controlar l’intercanvi (alterar els preus).\nP. e.: monopoli.\n- Que hi hagi impostos i subvencions (participació del sector públic en l’intercanvi).\n2 Tanmateix, Galbraith2 assenyala que els preus no tenen perquè seguir el mecanisme de mercat descrit per Smith, sinó que les grans corporacions (que dominen la major part de mercats) fixen els preus, i la demanda (consumidors) s’ajusta als mateixos (veure lliçó 6). Com indica Galbraith, la descripció d’Smith requereix l’entorn econòmic que l’autor coneix (del segle XVIII; amb petits productors que no incideixen sobre el mercat, que és dominat pels consumidors), mentre que a la realitat actual les corporacions dominen els mercats.\nTipus de béns econòmics — De consum (si el destí és la satisfacció immediata) o d’inversió (contribueixen a l’obtenció d’altres béns).\n— De primera necessitat, normals o de luxe (vegeu lliçó 6).\n— Materials (béns) i immaterials (serveis).\nA la nostra societat (capitalista) es reconeix als propietaris dels recursos productius la capacitat d’apropiar-se dels beneficis resultants d’aplicar els recursos a la producció. Així, molts cops l’objecte de l’activitat productiva és l’obtenció de beneficis, i no pas satisfer les necessitats socials. No es produeix el que necessiten els éssers humans sinó allò que genera beneficis. Per això a la nostra societat predominen els desitjos induïts per l’oferta, necessitats no imprescindibles per a la nostra vida però que en ser satisfetes mitjançant el consum, generen beneficis importants, mentre que altres necessitats no són satisfetes per bona part de la població (vivenda, salut, educació, etc.).\n1.3. El procés de producció Mitjançant el procés de producció els individus obtenen els béns i serveis que necessiten per satisfer les seves necessitats. El procés de producció és un procés de treball en què s’utilitzen i es transformen recursos materials. Aquest procés de producció utilitza, a més de treball, capital (en forma d’instal·lacions productives i maquinària, que incorpora la tecnologia del moment), així com, a vegades, matèries primeres (veure gràfic). Són els denominats factors de producció. Si bé no són determinants, sí condicionen el procés de producció.\nSi suposem una societat qualsevol, en un període qualsevol, el procés de producció es pot 2 John Kenneth Galbraith: http://es.wikipedia.org/wiki/John_Kenneth_Galbraith 3 descriure de la següent manera: El producte brut (output) és el valor de tot allò produït en el procés de producció. El producte net és el valor del producte brut menys el dels productes necessaris per a l’activitat del mateix, és a dir, els mitjans de producció utilitzats o productes intermedis (matèries primeres i capital).\nAixí: PNET= PBRUT– Mitjans Producció (capital i matèries primeres) = VALOR AFEGIT.\nEl producte net es dedicarà a la reproducció del factor treball (salaris); en cas que es produís per sobre del necessari per reproduir-se, direm que hi ha un excedent. En cada context social, polític i històric es decideix què és necessari per al factor treball i, per tant, quin ús s’ha de donar a l’excedent. En una economia capitalista el repartiment del valor afegit depèn de la negociació entre els treballadors (normalment mitjançant sindicats) i els propietaris (o la direcció) sobre el repartiment del valor afegit (o producte net), entre salaris (per als treballadors) i beneficis (propietaris i direcció). Ara bé, en entorns on els treballadors es troben amb poca força és la direcció qui pràcticament estableix, sense negociació, la distribució del producte net. Així, el procés de producció és a la vegada un procés de distribució.\nL’excedent es pot dedicar a consum improductiu i a consum productiu. Amb el primer, es treuen recursos del sistema productiu i aquest no millora (ex: excedent agrícola que s’usa per fer piràmides a l’Antic Egipte o per fer catedrals a l’Edat Mitjana Europea). Amb el segon, l’excedent es destina a més recursos per al factor treball o a mitjans de producció (acumulació). L’acumulació de l’excedent pot transformar el cercle de la reproducció en una espiral creixent, ja que amb l’acumulació poden augmentar els mitjans de producció i es pot incrementar la producció.\nL’acumulació (o inversió) pot ser en estocs en magatzems (primeres matèries, productes semielaborats, béns de consum no consumits), que constitueix el capital circulant, i béns d’equip (eines, màquines, edificis, instal·lacions), que és el capital fix. Els béns de capital circulant es destrueixen a mesura que s’utilitzen en el procés de producció; en canvi, els béns de capital fix només pateixen desgast (per envelliment tècnic o per desgast físic natural).\nAquest desgast s’anomena depreciació o amortització. Amb l’acumulació es poden generar mitjans de producció millors (progrés tecnològic) que incrementin la productivitat3 del treball i, en conseqüència, la producció augmenti.\n3 Productivitat = producció realitzada per cada individu= Output Nombre treballadors ó Hores treballades .\n4 El producte net es pot definir des de tres perspectives (és el que, en terminologia de macromagnituds, veure lliçó 5, anomenem producte interior brut): — Producció: valor del producte final o brut − valor dels productes intermedis — Renda: salari + beneficis — Despesa: consum + inversió.\nEl procés de producció és un procés interdependent: cada individu s’especialitza en la realització de determinades tasques encaminades a l’obtenció del producte global. Perquè cadascú obtingui el que necessita són necessaris els intercanvis, i així es dóna una interdependència entre diferents sectors productius. Les empreses són interdependents. És a dir, per produir uns béns (cotxes), se’n necessiten d’altres (acer, plàstic, màquines, rodes, etc.).\nEls intercanvis entre sectors són possibles per la divisió del treball, que permet incrementar la productivitat dels treballadors, en augmentar l’especialització (incrementant el coneixement) i possibilitar l’aplicació de tècniques de producció en sèrie. D’aquesta manera augmenta el conjunt de béns de la societat.\nEn referència a la productivitat dels treballadors, tant la formació com el capital, mitjançant la tecnologia que incorporen les màquines, resulten determinants. En referència al segon element, el progrés tecnològic pot estar determinat tant per la introducció de nous productes (p. e.: ordinadors) com per nous mètodes de producció (p. e.: cadena de muntatge). L’avenç tecnològic requereix que s’hi dediquin recursos productius. Pel que fa als recursos dedicats per la societat a aquests objectius, una mesura és la despesa en recerca, desenvolupament i innovació (R+D+i).\n1.4. Creixement del sistema econòmic En l’òptica productiva descrita a l’apartat anterior, proposada per Sraffà4, el creixement econòmic depèn de l’excedent existent en els diferents sectors i del seu ús. La taxa d’excedent (Te=excedent/inputs) sectorial més baixa indica la taxa de creixement total del sistema (si sobren rodes però manca acer no hi haurà més cotxes). Per tant, la taxa de creixement serà màxima si s’igualen les taxes d’excedent de tots els sectors productius. A més, cal que creixin de la mateixa manera altres factors necessaris per a la producció com són els recursos naturals i la població. Finalment, l’excedent s’ha de destinar al consum productiu: l’element més important de creixement és el progrés tecnològic, que ha de permetre augmentar la productivitat (que amb els mateixos inputs, s’obtingui més output).\nExisteixen però, altres aproximacions econòmiques respecte al creixement. Els models que es descriuen a continuació es centren en els factors que generen el creixement econòmic a llarg termini.5 En el marc de l’escola neoclàssica de pensament econòmic, Solow6 elabora un model on el creixement econòmic depèn del capital i la població. En estudis empírics constata però, que aquests factors no expliquen ni el 20% del creixement observat de la renda a Estats Units.\n4 Piero Sraffa: http://es.wikipedia.org/wiki/Piero_Sraffa Veure el gràfic amb les diverses escoles de pensament econòmic existents en economia de l’annex 1. Original a: Oroval, E. i Mir, P. (1995): “Els corrents del pensament econòmic.” Oroval, E. (ed.): Noves aproximacions a la història del pensament econòmic. Vic: Eumo.\n6 Robert Solow: http://es.wikipedia.org/wiki/Robert_Solow 5 5 Així, queda un ampli espai per analitzar què causa el creixement, que es suposarà degut al progrés tecnològic. A partir de la dècada de 1980, els anomenats models neoclàssics de creixement endogen destacaran el paper del capital humà (educació) i la tecnologia com a generadors de creixement econòmic. En concret, podem ressaltar el model de Romer7, que emfatitza el paper positiu de l'educació mitjançant el seu efecte sobre l’R+D i Lucas8, que accentua la importància de l'educació dels treballadors, ja que aquells amb un determinat nivell de capital humà són més productius si s'envolten de treballadors amb un major nivell educatiu (externalitats positives de l’educació: lliçó 4).\nDes d’una altra aproximació, Keynes i els seus seguidors (postkeynessians)9 destaquen la importància de la inversió com element determinant del creixement econòmic. Ara bé, es pot donar creixement econòmic, amb o sense plena ocupació, i recessions, ja que el sistema capitalista és intrínsecament inestable. Si les taxes de creixement de la demanda, l’oferta i la població coincideixen es donarà un creixement sostingut amb plena ocupació, una situació que Robinson10 va denominar “edat d’or”.\nMyrdal11, autor de l’escola institucionalista,12 també indica que el procés de creixement, un cop iniciat, no està garantit en el temps. El nou institucionalisme13 destaca el paper de les institucions en el creixement econòmic: comportament dels governs, partits polítics, agents socials, grups de pressió, etc., que poden crear marcs que afavoreixen o dificulten el creixement (seguretat jurídica, estabilitat política i econòmica, etc.).\n1.5. Processos d’intercanvi i mercats Fruit de la divisió del treball, els individus i les organitzacions intercanvien productes (béns i serveis) d’acord amb un sistema de preus relatius. Aquest intercanvi es produeix perquè uns demanen una sèrie de béns que necessiten i n’ofereixen d’altres que produeixen. L’intercanvi té lloc al mercat, on es distribueixen els productes. Ara bé, l’intercanvi de béns i serveis no és l’únic mercat, ja que també s’intercanvien recursos financers i treball; a més, en els intercanvis hi intervé el sector públic i existeix un mercat internacional.\nEl mercat de béns i serveis expressa el conjunt d’interrelacions entre els agents (empreses o productors individuals), que intenten vendre la seva producció i formen l’oferta del mercat, i els consumidors (o compradors) del producte que s’ofereix, que formen la demanda. Els intercanvis que es realitzen són voluntaris, si bé en molts mercats els oferents solen tenir el que s’anomena poder de mercat (p. e.: monopoli, oligopoli, etc.) –veure lliçó 7.\nEl mercat de factors és aquell en què els individus ofereixen a les empreses la seva capacitat de treball a canvi d’un salari. Els individus constitueixen l’oferta laboral i les empreses la demanda.\n7 Paul Romer: http://en.wikipedia.org/wiki/Paul_Romer Robert Lucas: http://es.wikipedia.org/wiki/Robert_Lucas 9 Escola Postkeynessiana: http://es.wikipedia.org/wiki/Escuela_postkeynesiana 10 Joan Robinson: http://es.wikipedia.org/wiki/Joan_Robinson 11 Gunnar Myrdal: http://es.wikipedia.org/wiki/Gunnar_Myrdal 12 Escola Institucionalista: http://en.wikipedia.org/wiki/Institutional_economics 13 Douglass North: http://ca.wikipedia.org/wiki/Douglass_North 8 6 El sistema descrit requereix que hi hagi un mercat financer que aporti els recursos necessaris als que els necessiten (en general les empreses) i obtingui aquests recursos dels que no els necessiten (en general les famílies). Els primers hauran de pagar un interès pel capital rebut als intermediaris financers, i els segons cobraran un interès pel capital proporcionat. El sistema financer és fonamental per a l’activitat econòmica, ja que el diner és el bé que permet la realització de les diverses activitats econòmiques. Així, el mercat financer tracta de l’intercanvi d’actius financers (diner i altres actius), que realitzen els individus i les empreses mitjançant els intermediaris financers. Aquestes entitats financeres permeten les inversions de les empreses i els individus, que són el motor de l’activitat econòmica, i ho fan a partir dels recursos sobrants d’altres agents. Aquests intermediaris financers poden ser bancs, caixes, entitats asseguradores, agents de borsa, etc. (veure lliçó 8).\nEls agents privats també es relacionen amb el sector públic. Els intercanvis entre aquests agents són els següents: 7 − A les famílies, el sector públic les proporciona béns, serveis i transferències monetàries a canvi d’uns impostos. A més, el sector públic pot contractar treballadors a canvi d’un salari.\n− A les empreses, el sector públic les proporciona béns i serveis i subvencions monetàries a canvi d’uns impostos i la compra d’altres béns i serveis.\n− A les entitats financeres els demana recursos financers (pagant un interès), encara que també presta recursos (el Banc Central); a més, les proporciona béns i serveis a canvi d’uns impostos.\nFinalment, podem ampliar totes aquestes relacions i incloure el sector exterior. Per tant, En suma, en total existeixen 4 agents (empreses, famílies, institucions financeres, sector públic) i 3 mercats (béns i serveis, factors i financer), a més d’un mercat exterior que inclou els agents i mercats esmentats anteriorment a nivell internacional14 Val a dir que en els mercats esmentats, el diner té una gran importància perquè facilita els intercanvis, ja que serveix com a: — Mitjà de pagament. És a dir, és un intermediari efectiu en les transaccions. Sense diner, com es posen d’acord els agents econòmics en les transaccions? — Unitat de compte. És un patró de mesura del valor de les diferents mercaderies. En coneixem la importància per l’experiència en canviar de pessetes a euros.\n— Dipòsit de valor. Permet conservar un determinat poder adquisitiu al llarg del temps (si no existeixen crisis monetàries fortes).\n— 14 En suma, en total existeixen 4 agents (empreses, famílies, institucions financeres, sector públic) i 3 mercats (béns i serveis, factors i financer), a més d’un mercat exterior que inclou els agents i mercats esmentats anteriorment a nivell internacional.\n8 Annex I. Escoles de pensament econòmic 9 ...\nEconomia del treball - ECONOMIA (2015) Apunte\nIntroducción economía - Economía (2016) Apunte\nEconomia del treball - Economia del treball (2015) Apunte


C.E. RODA «Moltisimes Gracies» – UN LATIDO PARA NAYRA\nEls jugadors del CERoda B fan entrega dels diners acumulats del pot de les multes per la Nayra! sou molt grans!\nEls jugadors del 4a Catalana han tingut un gran detall en els actes de la Jornada Solidària.\nEls jugadors abans de començar la temporada van acordar fer un pot amb totes les targetes que rebien en cada partit, per un cop acabada la temporada farien un sopar tots junts amb aquests diners. Doncs bé, tal i com ja va comentar el Segon Entrenador, Fèlix Vazquez, en l’entrevista de Radio Roda, el jugadors han pres la iniciativa de donar tots els diners que havien recaudat fins al moment a la Nayara, un gran detall per part de tota la plantilla del 4a Catalana.\nUs recordem que demà diumenge, continuem amb la Jornada Solidària durant tot el dia, us animem a que vingueu al camp de futbol i aporteu el vostre granet de sorra.\nA continuació us deixem amb l’entrevista realitzada per Radio Roda sobre la Jornada Solidària que organitza el club.\nEl club està volcat amb la Jornada Solidària a favor de la Nayara, tal i com ja us anem informant fa diversos dies, i en motiu d’aquesta jornada tres dels seus impulsors, Pere Serra (President del CE Roda), Fèlix Vazquez (2n Entrenador CE Roda B) i Francesc Mena (Membre de la Junta Directiva), van ser entrevistats per l’emisora de Radio local.\nAquí us deixem l’enllaç des de on podreu escoltar integre la entrevista.\nEntrevista a Radio Roda\nEl programa el podreu escoltar també a Radio Roda, al 107.6 FM, el Divendres 30 a les 19h, el Dissabte 31 a les 12h, el Diumenge 1 a les 20h i el Dilluns 2 a les 10h.\nTambé us tornem a recordar que durant tot el cap de setmana es realitzarà aquesta Jornada Solidària i en la que contem amb la col·laboració de tots vosaltres per poder ajudar a la Nayara amb el nostre petit granet de sorra.


La Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana ha celebrat la quarta edició dels premis Meninas, un reconeixement a professionals que mostren cada dia en els seus treballs el compromís en la lluita contra la violència de gènere. En aquesta edició, la responsable de Joventut, Esports i Igualtat de la Diputació de València, Isabel García, ha rebut aquest reconeixement per la seua labor com a regidora en l'Ajuntament de Xirivella i, sobretot, pel seu treball com a diputada d'Igualtat de la corporació provincial.\nEl delegat del Govern, Juan Carlos Fulgencio, ha destacat entre els seus mèrits el rol de García com a impulsora i ànima de la Xarxa de Municipis Protegits contra la Violència de Gènere, constituïda recentment, així com l'engegada del fòrum de debat feminista ‘Feminari’, que el pròxim mes de febrer celebrarà la seua quarta edició. “Amb la seua personalitat senzilla i arrolladora ha sumat a moltes persones a aquesta lluita per la Igualtat”, ha destacat Fulgencio.\nIsabel García, per la seua banda, ha afirmat que les persones que es dediquen a la política tenen la capacitat de transformar la vida de les persones. “Utilitzem aquesta energia per a acabar amb les desigualtats, especialment amb la major d'elles, la violència de gènere”, ha subratllat la diputada, que ha agraït al seu equip i al govern de la corporació provincial el suport per a poder dur a terme projectes i polítiques que tenen com a objectiu la Igualtat real de gènere.\nArran de l'arribada d'Isabel García i l'actual equip de govern a la corporació, la Diputació de València compta amb un àrea d'Igualtat, per primera vegada en quasi 200 anys d'existència. D'aquest departament va nàixer el primer Pla d'Igualtat, una dècada després que entrara en vigor la llei que obligava a les administracions a comptar amb un. Entre els objectius d'aquest pla, aprovat per unanimitat en el ple, destaca la promoció de l'equilibri en la participació de les dones i els homes en tots els àmbits de l'organització i la incorporació dels valors i els principis de la Igualtat en la cultura i gestió de la Diputació.\nEntre les actuacions dutes a terme per l'àrea d'Igualtat que dirigeix Isabel García destaquen igualment les mesures aportades al Pacte Autonòmic contra la Violència de Gènere; l'organització dels premis Celia Amorós en reconeixement al treball de persones i col·lectius contra la violència de gènere; la creació del Feminari, que reuneix a les veus més autoritzades del feminisme; i la formació a policies i personal tècnic dels ajuntaments en matèria d'Igualtat.\nLa Delegació de Govern també ha reconegut a altres professionals de la Comunitat la seua labor en la lluita contra aquesta xacra social. Carmen Alborch ha rebut a títol pòstum el premi per tota una trajectòria vital bolcada en la defensa de la Igualtat. La psicòloga Beatriz Martínez Garrés ha sigut premiada per la seua labor en la recuperació integral de les dones víctimes i els seus fills. La també psicòloga Reyes Santamaría ha rebut el premi en reconeixement a una llarga trajectòria en la protecció de les dones, destacant la creació de la tercera casa d'acolliment d'Espanya, a Castelló.\nUn altre dels guardons ha sigut per a l'inspector cap de la Policia Nacional, Francisco Javier Márquez Moreno per la seua trajectòria en prevenció, protecció i assistència a les dones víctimes a Alacant. I finalment, al capità de la Guàrdia Civil José Ángel Millán i al tinent Jesús Capilla, pel seu compromís professional amb la lluita contra la violència masclista.


Carpeta In & Out 30 fundes - Abacus Online\nCarpeta In & Out 30 fundes\nCarpeta amb fundes transparents de polipropilè extraïbles per a fulls A4. Cobertes negres de polipropilè rígides. Es poden personalitzar introduint làmines, dibuixos o cartells a la bossa transparent que tenen a la coberta. Inclou una pinta per facilitar l'encaix de les fundes. Mides: 248 x 314 x 28 mm. També disponible en la col·lecció per a 50 fundes transparents que inclou separadors de colors.\nAmplada: 248 mm\nAlçada: 314 mm\nLlargària: 28 mm\nReferència Abacus: 49313.16


Viquiprojecte:Viquiestirada/Març - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMarç - Biografies\nLa Viquiestirada de març està centrada en ampliar entrades sobre biografies. Actualment n'hi ha milers, algunes categoritzades com a esborranys des de fa diversos anys. Aprofitant que aquest mes és el Dia Internacional de les Dones i que un dels projectes més destacats és el Viquiprojecte:Viquidones, també us encoratgem a centrar moltes de les vostres edicions en reduir el biaix de gènere.\nLlista completa dels esborranys de biografies Eina amb els esborranys més importants\nSe n'han seleccionat 30 d'acord amb presència en altres idiomes, nombre de visites i diversitat d'origen i gènere. S'atorguen 35 punts directes només si s'amplien per sobre dels 10.000 octets. Després, 1 punt extra per cada 1.000 caràcters addicionals.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viquiprojecte:Viquiestirada/Març&oldid=20936980»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 31 març 2019 a les 12:49.


Intezo Apartment Brest Bielorússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nIntezo ApartmentApartamentInternatsionalnaya Street 59, Lieninski Rajon, Brest, Bielorússia, 224013 - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en91comentarisIntezo ApartmentVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 22 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Brest, Intezo Apartment és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Intezo Apartment ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Intezo Apartment.


La corda màgica de na Caragola - Sonrisa Medica - La risa es la mejor medicina\nLa corda màgica de na Caragola\npor admin | 05 May, 2021 | Blog\nHola, aquesta nova aventura amb la Zeladora Caragola a Son Espases.\nAvui estam molt contents! Un nin que quasi mai ens vol -serà perquè és un poc més gran i crec que te vergonyina- avui ens deixa passar de gust. Na Caragola li ensenya la corda màgica seva i jugam una bona estona a les endevinalles de la corda. A ell li agrada molt i s’interessa. Llavors ens ensenya una aplicació del seu mòbil per fer vídeos. De fet, en té seus súper divertits, ens els vol mostrar tots: un que ell és una síndria, un altre que es un plàtan que xerra… Clar, nosaltres flipam amb tot aixó!! Ell riu, s’alegra molt. Nosaltres els miram amb atenció i fem petits comentaris. El veim feliç, conversant content, és un plaer veure la seva reacció d’alegria. Llavors no ens vol deixar partir i miram un parell de vídeos més rient tots junts, amb la seva mare.


7Days Inn Dongying Guangrao Sunwu Road Dongying Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA <link rel="stylesheet" href="https://cdn16.agoda.net/images/mvc/styles/assets/layout-a4b6a9a32c.css">\nThe Intersection Of Sunwu Road And Renmin Road, Guangrao County, Guangrao, Dongying, Xina, 257399\nSobre 7Days Inn Dongying Guangrao Sunwu Road\nAl visitar Dongying, vosté es sentirà com a casa a 7Days Inn Dongying Guangrao Sunwu Road, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. 7Days Inn Dongying Guangrao Sunwu Road ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge són només algunes de les comoditats que fan que 7Days Inn Dongying Guangrao Sunwu Road sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, escriptori, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de 7Days Inn Dongying Guangrao Sunwu Road la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Dongying.


Aquestes botigues estan ubicades a les poblacions d'Amposta, Ascó, Batea, Bot, Corbera d'Ebre, Deltebre, la Fatarella, Flix, Gandesa, Móra d'Ebre, Móra la Nova, Sant Carles de la Ràpita i Tortosa. El programa també ha repartit milers de cartes als Reis en desenes de centres d'ensenyament i entitats del territori.\nAmb aquest programa, el CPNL consolida l'aposta per fomentar l'ús del català en aquest sector. Jugar representa una excel·lent oportunitat per aprendre i utilitzar la llengua. La interacció en el joc afavoreix la socialització, fomenta el diàleg i ajuda en les relacions personals, alhora que impulsa la creativitat i activa la imaginació. En aquests moments, 18 empreses fabricants han apostat pel programa i hi col·laboren directament, amb la ferma voluntat de fer créixer i consolidar el mercat del joc en català.\nLes famílies que vulguin disposar de l'oferta de joguines en català tenen a l'abast un catàleg amb prop de 800 productes, que poden consultar al web del CPNL (www.cpnl.cat/jocs/cataleg) o a l'app del programa («I tu, jugues en català?»), tant per a IOS com per a Android. També hi trobaran la llista de més de 500 establiments que donen suport al programa, amb l'opció de trobar els més propers a la ubicació de l'usuari.\nDurant el 2018 s'ha dut a terme un ampli ventall d'activitats des dels 22 centres que el CPNL té distribuïts per Catalunya, tot i que els darrers dos mesos s'han intensificat. Les activitats han anat des de l'organització de concursos, xerrades, presentacions i mostres de jocs fins a la presència en festivals de jocs o la recollida solidària de joguines. Cal destacar, per exemple, l'èxit de participació del Juga en català, a Manresa; el Tastajocs, a Montcada i Reixac; el DAU Barcelona 2018 o la tercera edició del concurs "I tu, jugues en català?", celebrat del 19 al 30 de novembre, i que enguany ha tingut una participació de 1.352 persones.


KDE - KDE distribueix la segona beta de les aplicacions i la plataforma 4.14\nKDE distribueix la segona beta de les aplicacions i la plataforma 4.14\n17 de juliol de 2014. Avui KDE distribueix la segona beta de les noves versions de les aplicacions i plataforma de desenvolupament. S'han congelat l'API, les dependències i les funcionalitats, i ara l'equip del KDE se centra en esmenar errors i acabar de polir-la.\nAtès el gran nombre de canvis, la distribució 4.14 necessita una prova exhaustiva per tal de mantenir i millorar la qualitat i l'experiència d'usuari. Els usuaris reals són imprescindibles per mantenir l'alta qualitat del KDE, perquè els desenvolupadors no poden provar totes les configuracions possibles. Comptem amb vós per ajudar a trobar errors amb anticipació, a fi que es puguin solucionar abans de la publicació final. Considereu unir-vos a l'equip de la 4.14 instal·lant la beta i informant de qualsevol error.\nLa compilació de programari KDE 4.14 Beta2\nLa compilació de programari del KDE, incloses totes les seves biblioteques i les seves aplicacions, és disponible de franc sota les llicències de codi font obert (Open Source). El programari del KDE es pot obtenir com a codi font i en diversos formats executables des de http://download.kde.org o des de qualsevol dels principals sistemes GNU/Linux i UNIX que es distribueixen avui en dia.\nInstal·lació dels paquets executables 4.14 Beta2\nPaquets. Alguns venedors de Linux/UNIX OS han proporcionat gentilment els paquets executables de la 4.14 Beta2 (internament 4.13.90) per algunes versions de la seva distribució, i en altres casos ho han fet voluntaris de la comunitat. En les setmanes vinents poden arribar a estar disponibles paquets binaris addicionals, i també actualitzacions dels paquets actualment disponibles.\nCompilació de la 4.14 Beta2\nEl codi font complet per a la 4.14 Beta2 es pot descarregar de franc. Les instruccions per compilar i instal·lar el programari de la 4.13.90 estan disponibles a la pàgina d'informació de la 4.13.90.\nEl KDE és una comunitat de programari lliure que existeix i creix només amb l'ajuda de molts voluntaris que donen el seu temps i esforç. El KDE sempre està cercant nous voluntaris i col·laboradors, sigui amb l'ajuda de codificació, esmenes o informes d'error, escrivint documentació, traduccions, promoció, diners, etc. Totes les col·laboracions s'aprecien amb agraïment i s'accepten amb il·lusió. Si us plau, llegiu la pàgina de suport al KDE per a més informació o esdevingueu un membre patrocinador de KDE e.V. mitjançant la nostra nova iniciativa Join the Game.\nEl KDE és un equip tecnològic internacional que crea programari lliure i de codi font obert per a ordinadors d'escriptori i dispositius mòbils. Entre els productes del KDE hi ha un sistema d'escriptori modern per a plataformes Linux i UNIX, paquets de productivitat ofimàtica i de grups de treball, i centenars de títols de programari en diverses categories, incloent-hi aplicacions d'Internet i web, multimèdia, entreteniment, educatives, gràfiques i per a desenvolupament de programari. El programari del KDE es tradueix a més de 60 idiomes i es construeix tenint en compte la facilitat d'ús i els principis d'accessibilitat moderns. La totalitat de les aplicacions del KDE s'executen nativament en Linux, BSD, Solaris, Windows i Mac OS X.


[Darrera revisió: 17 Mar 2005 - 11:15]\nÚs terapèutic del cannabis: Reaccions adverses\nEfectes en usuaris crònics\nÚs durant la gestació\nEls efectes adversos del cannabis i els cannabinoides depenen de la via d'administració i de la durada de l'exposició. Els efectes adversos aguts afecten fonamentalment el sistema nerviós central (SNC) i cardiovascular. Els crònics es manifesten principalment sobre l'aparell respiratori, sobre la immunitat i la gestació.\nLa seva toxicitat aguda és molt baixa, atès l'ampli marge terapèutic En toxicologia experimental, la diferència entre la DE50 i la DL50 és de 40.000.  No afecta funcions fisiològiques importants. Es tracta probablement de l'únic fàrmac amb el qual no hi ha cap cas conegut de mort per intoxicació.\nEls efectes sobre l'SNC són generalment dosidependents i produïts pel principal component de la planta del cànem, el THC. Els efectes adversos més freqüentment descrits han estat eufòria, disfòria, atacs de pànic, sedació, alteracions de la percepció, alteracions de la funció motora (atàxia, disàrtria i incoordinació), alteracions de la funció cognitiva, de la memòria i psicosi. , , \nEstudis recents han suggerit també una relació entre l'ús crònic de la marihuana i depressió, ansietat, esquizofrènia i altres psicosis i alteracions de la funció cognitiva. , , , , , \nEls efectes euforitzant, ansiolític i de vegades sedant del cànem poden influir en el potencial terapèutic, ja que en algunes circumstàncies poden ser percebuts com a indesitjats, i en d'altres com a beneficiosos.\nL'*efecte euforitzant* varia segons la dosi, la via d'administració, les expectatives, l'ambient i la personalitat del consumidor. L'efecte euforitzant també s'anomena "high" ("estar col·locat") i s'ha descrit com una sensació d'intoxicació amb disminució de l'ansietat, la tensió i les alteracions de la percepció. La intensitat de l'efecte euforitzant depèn de la dosi i es pot induir amb petites quantitats de THC. , \nLa disfòria es pot manifestar en forma d'atacs de pànic, sensacions somàtiques desagradables i sentiments paranoics. Quan s'usa amb finalitat terapèutica, com que produeix taquicàrdia i de vegades altera la sensació de fred i calor, alguns pacients poden angoixar-se i desenvolupar una reacció de pànic. \nEl cannabis produeix efecte depressor de l'SNC que se sol manifestar com debilitat generalitzada, somnolència, sedació i disminució de l'ansietat.  Aquest últim efecte s'ha relacionat amb la quantitat de CBD de la planta del cànem. Les varietats de la planta modificades genèticament que contenen més quantitat de CBD produeixen un efecte més ansiolític que les que en contenen menys. En estudis en voluntaris sans s'ha vist que el CBD pot inhibir l'ansietat induïda pel THC, però d'altres estudis no ho confirmen i els seus resultats no són concloents. \nLes alteracions de la percepció induïdes pel cannabis poden afectar totes les modalitats sensorials. La percepció dels colors i del so pot semblar més intensa i l'apreciació de la música pot estar augmentada. També s'han descrit alteracions de la percepció temporal i espacial. En estudis experimentals s'ha vist que els consumidors de cannabis tendeixen a sobreestimar el pas del temps. \nPel que fa a les alteracions de la funció motora, inicialment pot provocar un estat d'excitació amb augment de l'activitat motora. Posteriorment pot aparèixer atàxia, disàrtria i alteracions de la coordinació. \nLes alteracions de la funció cognitiva es manifesten inicialment com sensació de rapidesa de pensament amb fuga d'idees.  Altera la memòria a curt termini.  L'alteració de la memòria sembla que és el resultat d'un dèficit d'atenció, d'incapacitat de filtrar informació i d'intrusió de pensaments estranys. \nPel que fa a l'ús terapèutic, els resultats dels assaigs clínics publicats indiquen que entre un 20 i un 23% dels pacients tractats es van retirar a causa d'efectes adversos com mareig, flotació, depressió, distorsió de la realitat i disfòria. \nÉs important advertir als pacients de la possible aparició d'efectes sobre l'SNC, i explicar que solen ser autolimitats, i la majoria tolerables si el pacient s'estira i es relaxa.\nDiversos estudis observacionals han mostrat que les alteracions de la funció cognitiva produïdes per la intoxicació aguda de cannabis poden persistir durant hores o dies. , ,  No obstant això, fins ara no s'ha pogut demostrar que aquests canvis siguin irreversibles. També hi ha dubtes sobre si el dèficit cognitiu augmenta amb el temps d'exposició. \nEn un estudi transversal realitzat entre el 1997 i el 2000 en 102 usuaris de cannabis i 33 controls no usuaris, es va trobar que l'ús crònic de marihuana, durant 20 anys, produïa alteracions cognitives (de la memòria, atenció, aprenentatge i retenció) que persistien durant les 17 hores posteriors a l'última cigarreta de cannabis.  Aquest és l'únic estudi que ha mostrat una tendència a la irreversibilitat del dèficit cognitiu en usuaris crònics de marihuana. Tanmateix, ha estat àmpliament criticat per les seves limitacions metodològiques. Els usuaris crònics de cannabis van ser seleccionats a partir de programes de deshabituació, ja de per si preocupats per les possibles seqüeles del seu ús. Els controls van ser reclutats de la població general mitjançant anuncis. Però no es van controlar possibles factors de confusió com les diferències demogràfiques i antecedents d'ús de fàrmacs neuropsiquiàtrics que podrien haver afectat els resultats de les proves utilitzades per mesurar els efectes del tractament sobre la cognició. , \nEn un altre estudi publicat recentment, es van comparar els efectes del cannabis fumat en tres grups d'individus entre 30 i 55 anys: 63 eren consumidors de grans quantitats de cannabis, 45 exconsumidors i 72 consumidors per primera vegada. Es va trobar que el dèficit cognitiu es mantenia fins a una setmana després d'haver suspès el consum de cannabis i desapareixia al 28è dia. No es van trobar diferències significatives entre els tres grups d'individus. Els autors van concloure que els efectes del cannabis sobre la funció cognitiva estaven relacionats amb l'exposició aguda i eren reversibles. \nD'altra banda, en una metaanàlisi recent d'estudis observacionals que avaluaven els possibles dèficits cognitius de consumidors crònics de cannabis no es van trobar canvis irreversibles en set de les vuit proves neuropsicològiques avaluades. Això no obstant, els consumidors crònics de grans quantitats de cannabis mostraven una tendència no significativa a presentar més dificultat per assimilar nova informació. \nLa relació entre l'ús agut de cannabis i la psicosi està ben establerta. La psicosi es pot manifestar en forma de deliri, confusió, al·lucinacions visuals i auditives, estats paranoics aguts, mania i hipomania. Aquests efectes són, però, poc freqüents.  Ara bé, no hi ha proves concloents sobre el fet que pugui produir esquizofrènia en individus no predisposats. La teoria més acceptada és que podria precipitar-ne un episodi en persones amb antecedents, o exacerbar-ne els símptomes en malalts amb esquizofrènia. , \nL'estudi més conegut a favor d'una relació de causalitat entre l'ús de cannabis i l'esquizofrènia és un estudi de cohorts en el qual s'avaluava la incidència d'esquizofrènia en 50.000 suecs seguits durant 15 anys. En aquest estudi es va trobar que l'ús de cannabis durant l'adolescència augmentava la incidència d'esquizofrènia d'una manera dosidependent.  No obstant això, les limitacions metodològiques de l'estudi, en el qual no es van tenir en compte factors de confusió com l'ús de drogues concomitants o si els símptomes podròmics de l'esquizofrènia podrien haver induït l'ús de cannabis, van posar en dubte la validesa d'aquests resultats.\nRecentment s'ha publicat un seguiment més llarg d'aquesta cohort en la qual s'han controlat els factors de confusió esmentats i s'han confirmat els resultats de l'anàlisi prèvia.  Tanmateix, aquest estudi presenta encara limitacions metodològiques que qüestionen els resultats. L'estudi creua informació obtinguda mitjançant una enquesta no anònima autoadministrada sobre l'ús de drogues i altres variables relacionades amb la psicosi (família, antecedents socials, comportament durant l'adolescència) en joves que ingressen al servei militar obligatori a Suècia, amb ingressos hospitalaris durant els 26 anys següents per esquizofrènia i altres psicosis a partir d'un registre d'altes hospitalàries. D'altra banda, la pregunta sobre si el cannabis pot desencadenar la malaltia només en persones vulnerables o, pel contrari, també en persones no predisposades, no està resolta. Sobretot perquè és difícil d'establir uns criteris que defineixin les persones predisposades a patir una malaltia de la qual encara no està clara l'etiologia. \nEn una altra cohort neozelandesa amb 1.037 adolescents, no es va trobar associació entre l'ús de cannabis als 15 i als 18 anys i "trastorn esquizofreniforme" als 26 anys, tot i que es va detectar un augment de "símptomes d'esquizofrènia" (però no d'esquizofrènia), concepte que, com que no defineixen, dificulta la interpretació dels resultats. \nLa relació entre l'ús de cannabis i depressió ha estat menys estudiada. No obstant això, dos estudis recents refermen la hipòtesi que l'ús de cannabis en pot ser un factor de risc. , \nEn una cohort de 1.920 pacients nord-americans seguits durant 16 anys (1980-1996, l'abús de cannabis es va associar a un augment de quatre vegades el risc de depressió (amb idees de suïcidi i anhedonia).  El risc de depressió associada a l'abús de cannabis es va avaluar en 849 participants, els quals no tenien símptomes de depressió a l'inici de l'estudi (1980) i presentaven símptomes d'abús de cannabis 15 anys després durant un període de seguiment de dos anys (1994 i 1996). L'abús de cannabis es va definir a partir d'una llista de vuit problemes, dels quals se n'especifiquen només dos en la publicació: intoxicació durant l'activitat laboral i alteracions en la motivació laboral.\nD'altra bada, una mostra de 1.600 estudiants australians entre 14 i 15 anys seguits durant 7 anys posa de manifest un augment de risc de depressió i ansietat només en les dones. \nEn l'estudi de cohorts neozelandès els autors no troben una associació entre l'ús de cannabis en l'adolescència i la depressió als 26 anys. \nEn un estudi australià es constata que els nens en edat escolar que fumen cannabis setmanalment tenen un risc superior d'abandonar els estudis que els que no fumen. Aquesta associació és superior per sota dels 15 anys i disminueix progressivament amb l'edat. \nCalen més estudis metodològicament correctes que confirmin si l'ús crònic de cannabis augmenta el risc d'esquizofrènia, altres psicosis, depressió i ansietat; i que aclareixin si el cannabis actuaria com un factor causal o un factor precipitant d'aquests símptomes en individus predisposats.\nEl cannabis produeix alteracions hemodinàmiques que varien segons la dosi. A dosis baixes apareix taquicàrdia i a dosis altes bradicàrdia i hipotensió. També pot produir hipotensió postural. \nLa taquicàrdia s'acompanya d'un augment del volum cardíac d'expulsió i de la demanda d'oxigen. Pot incrementar la freqüència cardíaca en un 20 a un 100% durant 2 a 3 h i també pot augmentar el flux sanguini fins en un 30%.  L'augment de la demanda d'oxigen pot reduir el llindar d'aparició d'angina en pacients amb malaltia coronària de base i afavorir el trencament de plaques d'ateroma en pacients vulnerables. Tanmateix, no sembla que pugui precipitar un infart agut de miocardi. \nLa principal preocupació relacionada amb l'ús de cannabis és l'efecte del fum sobre els pulmons. El fum de la combustió de la marihuana conté més quitrà i més benzopirans (partícules carcinògenes) que el del tabac. ,  L'exposició crònica al fum resultant de la combustió del tabac i de la marihuana s'ha associat a bronquitis crònica, emfisema i metaplàsia escamosa. , S'han descrit casos de càncer del tracte digestiu i respiratori (orofaringe, llengua, laringe, nas i sinus paranasals) en adults joves fumadors importants de cannabis i de tabac. , ,  S'ha suggerit que els riscs associats al cànem fumat serien similars als del tabac però d'aparició més precoç.  No obstant això, els estudis epidemiològics que han avaluat aquest risc no són concloents. , \nEls efectes sobre la immunitat no estan ben establerts. Estudis experimentals mostren que alguns cannabinoides tenen un efecte immunomodulador, de manera que poden incrementar o disminuir certes respostes (proliferació dels limfòcits B, limfòcits T i alliberament de citocines) en funció del model experimental i del tipus de cèl·lula immunitària. Aquests efectes es produeixen a unes dosis in vitro superiors a 5 µM i in vivo superiors a 5 mg/kg (en l'espècie humana una dosi de 0,06 mg/kg ja produeix efectes psicoactius) i no s'ha vist que tinguin implicacions en la pràctica clínica. ,  En dos estudis en pacients amb sida, l'ús del cannabis no va accelerar la progressió de la malaltia. , \nL'ús de cannabis fumat durant la gestació no sembla associar-se a un risc de teratogènesi; en alguns estudis observacionals s'ha relacionat amb baix pes en néixer, però l'associació desapareix si s'ajusta per altres factors com el tabac.  També s'ha suggerit un augment del risc de complicacions durant el part i un retard en el desenvolupament cognitiu del nen, però la rellevància d'aquestes troballes no queda clara.  En un estudi de casos i controls es va trobar un augment del risc de leucèmia no limfoblàstica en els fills de mares que havien fumat marihuana durant l'embaràs o just abans,  però aquesta troballa no ha estat confirmada en altres estudis.\nEn un estudi observacional, fet a França (presentat en forma de comunicació oral a un congrés d'hepatologia a Berlín) es va trobar que l'ús diari de cannabis en pacients infectats pel virus de l'hepatitis C s'associa de manera independent a un risc superior de progressió a fibrosi hepàtica. No es va trobar associació amb l'ús moderat de cannabis. Altres factors de risc van ser l'ús diari de més de 30 g d'alcohol, el contagi a partir dels 25 anys i l'activitat física. Dels 195 pacients entrevistats, 51% no consumien cannabis, un 17% eren consumidors ocasionals (7 cigarretes al mes) i un 32% consumien cannabis diàriament (mitjana de 107 cigarretes al mes). En estudis in vitro s'ha vist que les cèl·lules d'hepatòcits de fetges cirròtics tenen un nombre augmentat de receptors CB1 que podrien explicar aquests efectes. Cales estudis amb un nombre superior de pacients que confirmin aquests resultats.\nTant el cannabis com el dronabinol han estat utilitzats conjuntament amb altres medicaments durant els assaigs clínics realitzats per avaluar la seva eficàcia en diverses indicacions (vegeu apartats Indicacions: Oncologia, Dolor, Neurologia i Sida) No obstant això, en aquests estudis no s'han observat interaccions clínicament rellevants entre els cannabinoides i altres fàrmacs. \nD'altra banda, s'ha suggerit que el cannabis podria potenciar els efectes sedants de diferents fàrmacs depressors del sistema nerviós central (alcohol, opiacis, benzodiazepines, barbitúrics, antidepressius tricíclics o ketamina,) així com afavorir l'aparició de taquicàrdia quan s'administra concomitantment amb fàrmacs simpaticomimètics (amfetamines i epinefrina) o anticolinèrgics (atropina).  Tanmateix, no s'han realitzat estudis experimentals in vivo que confirmin i avaluïn el mecanisme responsable de cadascuna d'aquestes interaccions. \nDiversos estudis descriuen l'existència d'interaccions bidireccionals entre els sistemes opioide i cannabinoide en l'analgèsia i en fenòmens de dependència. En estudis en animals s'ha vist que els cannabinoides i els opioides tenen una acció sinèrgica en el control del dolor. Quan es coadministren dosis baixes de cannabinoides amb dosis subefectives de morfina es produeix una important potenciació de l'acció antinociceptiva.  Aquest sinergisme està mediat per receptors i es pot bloquejar tant amb antagonistes cannabinoides com amb antagonistes opioides.  (vegeu els apartats Indicacions: dolor i Tolerància i dependència).\nA partir d'estudis experimentals en rates s'ha suggerit que els agonistes D2 de la dopamina podrien augmentar l'efecte analgèsic del THC, que la fisostigmina en podria antagonitzar els efectes psicotròpics i cardiovasculars i que el THC podria disminuir l'efecte analgèsic dels antiinflamatoris no esteroïdals (AINE). \nS'han descrit casos aïllats d'altres interaccions. Per exemple, en malalts amb síndrome de Gilles de la Tourete s'ha vist que el THC podria antagonitzar l'efecte antipsicòtic dels neurolèptics.  Tanmateix s'ha vist que els bloquejadors betaadrenpergics i els AINE, sobretot la indometazina, poden reduir la taquicàrdia associada al THC. ,  També s'ha vist que la indometacina pot antagonitzar els efectes subjectius produïts pel THC.


Carta pública a Empar Moliner (12.01.18) – Us volem a casa\nCarta pública a Empar Moliner (12.01.18)\nBy Alina Perez12 January, 2018 No Comments\nCarta de resposta a l’article “40 minuts de vidre a la presó de Soto del Real”\nSoto del Real, 12 de gener de 2018\nI entretant la Txell explicant-me les diverses novetats, el sopar de l’Ada -un vespre molt bonic-, demà vindrà en Pisarello… Amb la mà que tinc lliure aprofito per acaronar ma mare, la Maruja. Entremig ella m’explica que el de les olives del mercat el dia de les eleccions la va voler abraçar i a cau d’orella la va felicitar per anar a votar amb la bufanda groga. Em falten mans, Empar. Amb la mirada més sensible que et puguis imaginar, l’Esther, la mitjana dels tres germans, m’acarona l’ànima. Espera el seu torn per explicar que “els nens estan bé, el papa es recupera i el Pol i la Neus, amb el Leiva, penjaven una foto ben grossa a la façana de casa en defensa i per la llibertat dels presos”.\nCarta publicada al diari ARA, dissabte 13 de gener de 2018


Park Chan-Wook demana vídeos d'aficionats per a la seva propera pel·lícula\nL'objectiu és teixir una història sobre Seül a través del material seleccionat entre tot el que enviïn cineastes no professionals\nEFE Seül 20/08/2013 12:41\nL'aclamat director de cinema Park Chan - wook ha presentat aquest dimarts un projecte que dirigirà al costat del seu germà , l'artista multimèdia Park Chan - Kyong , i en què tots dos faran servir vídeos gravats per aficionats a la ciutat de Seül . L'objectiu del projecte , titulat ' Seoul / Our Movie ' [ Seül / La nostra pel· lícula ] , és teixir una història a través del material seleccionat entre tot el que enviïn cineastes no professionals .\nEl projecte és obert a tothom. Només cal pujar el vídeo a www.youtube.com / seoulourmovie abans del 9 de novembre. Els vídeos poden ser de tipus documental o de ficció i es poden fer amb ' smartphone' o amb dispositius similars .\nEls germans van explicar , en declaracions recollides per l'agència Yonhap , que crearan una història a partir dels vídeos seleccionats mitjançant una exhaustiva postproducció i que la pel·lícula estarà a punt el gener del 2014 .\nPark Chan - wook , conegut per la seva anomenada " trilogia de la venjança" o el film ' Joint Security Area' , va estrenar recentment 'Stoker ' , el seu primer llargmetratge produït a Hollywood .\nAmb el seu germà ha produït , sota el nom artístic conjunt "PAR king CHANce " , curts com 'Night Fishing' (2010 ) , un relat de terror rodat enterament amb un iPhone 4 que va guanyar l'Ós d' Or del Festival de Berlín en la seva categoria .


Música Selvatge 2: Un estiu amb música (estiu 2017)\nUn estiu amb música (estiu 2017)\nAquest és el segón any que faig la mateixa proposta: unes vacances musicals.\nEs tracta però de passar una estona estretinguda tot fent activitats relacionades amb la música. L'objectiu és que els alumnes de 1r d'ESO a qui va adreçat tot això, no perdin el contacte amb el llenguatge musical i facin una mica de pràctica amb la flauta.\nEs tracta doncs, de propostes creatives voluntaries que també inclouen cantar i ballar. Aquestes activitats ens serviran per tornar a connectar neurones els primers dies de Setembre.\nAquells que ho vulguin fer es trobaran amb:\n1- Vacances amb flauta: flauta fàcil amb ritmes estiuencs\n2- Do, re, mi música bizi: una pàgina amb jocs musicals a El Txoco de los txikis i Cultura Musical on hi trobareu unes vaques a qui els agrada el jazz (aquestes activitats estan elaborades per Ana Huarte i Juanjo Ocón. Gracias por tan magnífica pàgina)\n3- Ballar, Cantar, Gravar un vídeo, anar de Concerts, anar al Cinema ...\nRecordeu que la imatge amb els gelats és interactiva i que hi ha moltes cosetes per veure i clicar\nUn bon estiu a tots i divertiu-vos molt amb la música!\nPublicat per musicaade a 11:30\nEtiquetes de comentaris: 1r ESO, Estiu, Flauta, Propostes creatives\nLucia L.P. 2n B ha dit...\nTrbo que aquest deures d'estiu són molt interessant, perquè és una manera divertida de treballar la música, casi sense adonar-se'n.\n3 de juny de 2018 a les 12:40\nStorytelling sonor. Àudiocreació a 2n d'ESO


admin | Escola Nou de Quart | Pàgina 4\nEXPOSICIÓ DE LA PAU AL MUSEU DE LA TERRISSA\nEl passat dimecres 30 de gener de 2019, dia mundial de la pau i la no violència, vam inaugurar al museu de la terrissa de Quart la “2a exposició d’art per la pau”. La mostra consta de diverses obres creades de forma cooperativa entre la llar… Llegeix més»\nL’SPHERO a l’optativa TIC\nAquesta tarda, els alumnes de 4t, 5è i 6è, des de l’optativa TIC, hem descobert l’Sphero, un robot en forma d’esfera controlat per tauleta. Hem après a emparellar-lo amb la tauleta, a descarregar-nos les aplicacions que controlen el robot i a dominar les diferents funcions… Llegeix més»\nLa tarda del 18 de desembre, els alumnes de 4t i 5è vam obrir les portes a les famílies d’aquests cursos per presentar els projectes que els alumnes havien treballat, de forma interdisciplinària, durant el mes de desembre.\nAquest any l’eix central era l’aigua i els… Llegeix més»\nL’ESCOLA 9d4t US DESITJA BONES FESTES\nL’equip de persones que treballem a l’escola Nou de Quart us volem desitjar unes bones festes i una gran entrada d’any 2019.\nEsperem que gaudiu i descanseu durant aquests dies de vacances i ens retrobem el dia 8 de gener amb ganes i il·lusió.\nEquip de l’escola… Llegeix més»\nEXCURSIÓ AL POBLE MEDIEVAL D’HOSTALRIC\nDivendres 9 de novembre els nens i nenes de 2n i 3r vam anar d’excursió a Hostalric. Un cop allà, vam fer tallers. El primer taller era de cuina medieval: ens van ensenyar a fer una coca de recapte amb salsitxa, pebrot vermell i ceba.… Llegeix més»\nENS VISITA UN EXPERT EN ORIGAMI A L’AMBIENT D’ARTS & CRAFT\nDimecres 7 de novembre, en Xavier Turon ens va visitar a l’ambient d’arts & craft i ens va ensenyar l’antiga tècnica de l’origami. Al llarg de tots els seus viatges a la Xina ha après aquest art i hem tingut la sort que ha vingut… Llegeix més»\n2n, 3r, 4t, 5è, 6è, AMBIENTS, General, Portada, Primària 0\nGràcies al meu avi hem portat aquesta carbassa tan grossa. Els nens i nenes de 2n i 3r ens han ajudat a buidar-la, netejar-la i fer-hi ulls, nas i boca. Dins la carbassa hi havia moltes llavors. Les vam guardar totes per l’ambient d’hort i… Llegeix més»\n2n, 3r, General, Portada, Primària 5\nCONVOCATÒRIA D’ELECCIONS AL CONSELL ESCOLAR – CALENDARI\nEl Departament d’Ensenyament ha convocat eleccions per tal de renovar els representants als Consells Escolars dels Centres Docents públics de Catalunya. El procés electoral s’efectuarà per renovar la meitat dels membres de cadascun del sectors que formen els consells escolars.\nQuè és un Consell Escolar?\nCalendari dels curs 2018-2019\nCalendari-escolar-2018-19 ESCOLA NOU DE QUART\nAutoritzacions varies Curs 2020_2021.docx\nEn aquest document trobaràs les autoritzacions referents a:


Data i hora oficial: dilluns 08 de març de 2021, 13:22:41\nEsteu aquí: Inici → La Seu-e → Finestreta Única Empresarial\nEspai des d'on podeu fer totes les gestions necessàries per desenvolupar la vostra activitat, amb independència de l'Administració responsable.\nPortal únic per a les empreses que conté informació d’interès sobre les activitats econòmiques i sobre els serveis de les administracions publiques i els tràmits que cal fer per iniciar una activitat. També és el canal electrònic de la finestreta única empresarial.\nEspai des d’on podeu obtenir informació i fer els tràmits municipals necessaris per desenvolupar la vostra activitat econòmica. Espai integrat en la finestreta única empresarial.


El Consorci Internacional del Genoma del Càncer compendia en un estudi els processos que danyen l’ADN i condueixen a la malaltia « Bloc del Clínic\nTots els càncers s’originen per mutacions en l’ADN de les cèl·lules de l’organisme durant la vida d’una persona, de manera que, depenent dels factors causants, cada procés mutacional deixa un patró particular, una signatura distintiva de mutacions en el genoma de cada tumor. Fins ara es coneixien les firmes mutacionals produïdes per agents com el tabac o la llum ultraviolada, responsables del desenvolupament de certs càncers, però es desconeixien els mecanismes implicats en la generació de la majoria dels tumors.\nEn aquest treball s’han investigat 7.042 genomes de pacients amb els tipus de càncer més freqüents i s’han descobert més de 20 firmes moleculars entre les mutacions del material genètic. A més, s’han identificat els processos biològics subjacents al desenvolupament de la majoria d’aquests processos mutacionals. Algunes d’aquestes firmes mutacionals són presents en molts tumors de diferents tipus, indicant que en tots ells actua un procés biològic comú, però altres firmes són molt específiques de determinats tipus de càncer. Curiosament, alguns tumors només presenten dues firmes mutacionals, la qual cosa suggereix que són causats per un nombre limitat de mecanismes. Tanmateix, un altre tipus de càncer tenen fins a 6 firmes mutacionals diferents, indicant que els mecanismes que els generen són més complexes.\nL’aportació del grup espanyol a l’estudi general ha consistit en la identificació de dos mecanismes fonamentals que causen mutacions en la Leucèmia Limfàtica Crònica: un d’ells està relacionat amb l’edat i el segon amb la reparació del dany en l’ADN. En total, l’equip científic espanyol ha estudiat en detall les firmes mutacionals de més de 100 genomes de pacients amb aquest tipus de leucèmia, a l’anàlisi també han contribuït els Drs. Xose S. Pont i Rafael Valdés.\nEn paraules del Dr. Elías Campo, “s’han identificat la majoria de les firmes de mutacions que expliquen el desenvolupament genètic i la història dels càncers analitzats. Estem davant d’un dels primers exemples de la nova visió que pot oferir la seqüenciació massiva i coordinada de genomes de diversos tipus de càncer a través del Consorci Internacional del Genoma del Càncer “. Per la seva banda, el Dr Carlos López-Otín afegeix que” sense l’estreta col·laboració internacional de tots els grups de treball implicats en aquest projecte hauria estat impossible obtenir aquests importants resultats. L’anàlisi detallada de la informació ara generada permetrà desenvolupar noves aproximacions a l’estudi dels mecanismes moleculars que generen els diferents tumors “.\n“La definició d’aquest mapa de processos mutacionals”-expliquen els responsables del projecte a Espanya-“suposa un pas important per descobrir el com i el perquè de la formació del càncer. Aquest compendi de signatures de mutacions i les consegüents perspectives en els processos mutacionals subjacents té profundes implicacions per a la comprensió del desenvolupament del càncer amb aplicacions potencials en la prevenció i tractament de la malaltia “.\nEl Consorci Espanyol per a l’Estudi del Genoma de la Leucèmia Limfàtica Crònica\nFinançat pel Ministeri d’Economia i Competitivitat a través de l’Instituto de Salud Carlos III, s’emmarca dins del Consorci Internacional dels Genomes del Càncer (ICGC) (www.icgc.org). Des de l’inici del projecte el 2009 el consorci espanyol (www.cllgenome.es) ha publicat els avenços dels participants espanyols de l’ICGC basats en el desxiframent de les alteracions genòmiques i epigenómicas de més de 100 pacients amb leucèmia limfàtica crònica. El nou treball conjunt de diversos grups del consorci és un exemple del salt qualitatiu que s’està generant en l’estudi del càncer.\nEl Consorci espanyol integra el treball de més d’una dotzena d’institucions, entre els quals s’inclouen la Universitat de Barcelona, l’Institut Universitari d’Oncologia de la Universitat d’Oviedo, el Centre de Regulació Genòmica de Barcelona, l’Institut Català d’Oncologia, el Centre Investigació del Càncer de Salamanca, el Banc Nacional de DNA, el Centre Nacional d’Investigacions Oncològiques, la Universitat de Deusto, la Universitat de Santiago de Compostel·la, el Barcelona Supercomputing Center, al Centre Nacional d’Anàlisi Genòmica, l’Hospital Clínic de Barcelona i l’Institut d’Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer (IDIBAPS).\nCàncer, Carlos López-Otín, consorcio, Elias Campo, firma genética, genética, genoma, Instituto de Salud Carlos III, leucemia linfática crónica, mutaciones, mutacions, signatura genètica, tumores, tumors


Les Borges retrà homenatge a l'exfutbolista i entrenador Ramon Espasa, mort el passat febrer per la covid-19 - Notícies de les Borges Blanques i les Garrigues - Ràdio Les Borges 107.1 FM\nLes Borges retrà homenatge a l'exfutbolista i entrenador Ramon Espasa, mort el passat febrer per la covid-19\nL'acte se celebrarà el proper diumenge, 6 de juny, al camp de futbol municipal Ramon Espasa\nL'Ajuntament de les Borges Blanques organitza aquest diumenge, 6 de juny, un acte en homenatge a l'exfutbolista i entrenador borgenc Ramon Espasa, que, entre altres, va contribuir a impulsar l'Escola de Futbol de les Garrigues, fou gerent del Patronat Municipal d'Esports d'Alcarràs i que el passat mes de febrer va morir víctima de la covid-19.\nL'acte tindrà lloc al Camp d'Esports Municipal, i servirà per fer oficial el canvi de nom d'aquest espai esportiu per tal que es passi a dir 'Camp de Futbol Municipal Ramon Espasa', després que la Junta de Govern Local del consistori borgenc així ho aprovés.\nL'homenatge començarà aquest diumenge a les 9.45 hores, amb la rebuda de les autoritats i de la família de Ramon Espasa al mateix camp de futbol, i, sense presència de públic, es destaparà la retolació amb la nova nomenclatura del camp de futbol en honor a Ramon Espasa. A partir de les 10.00 hores, el públic assistent podrà accedir a l'espai, i els parlaments començarana a les 10.30 hores.\nL'acte comptarà amb una intervenció de l'alcalde de les Borges, Enric Mir; de l'alcalde d'Alcarràs, Jordi Janès; del president del Consell Comarcal de les Garrigues, Jaume Setó; d'un representant de la Federació Catalana de Futbol i també de la família d'Espasa.\nA partir de les 12.00 hores, es disputarà un partit de futbol entre l'Escola de Futbol les Garrigues i l'Escola de Futbol Baix Segrià. Abans d'iniciar el partit, s'enlairaran globus per part dels dos equips en homenatge a Ramon Espasa, amb els quals va tenir una estreta relació.\nPer assistir a l'acte s'ha de fer la inscripció en aquest enllaç.\nRamon Espasa, en la seva època de jugador.


Detinguts dos homes que feien servir banyadors de dona per robar a supermercats de Girona | Diari de Tarragona\nImatge dels productes presumptament robats pel grup detingut a Girona. FOTO: ACN\nLa Policia Municipal de Girona ha detingut a dues persones per robar a quatre supermercats de la ciutat. Els homes duien a sota el jersei un banyador de dona posat a l'inrevés per poder amagar-se els productes entre els quals hi ha havia alcohol, però també aliments com fuet o llegums. Els dos detinguts, de 18 i 28 anys, estan considerats autors dels diversos furts que en total sumen un valor de 491 euros. Els comerços afectats són supermercats ubicats a l'Eixample i la zona de Mas Gri de la ciutat. Els dos detinguts ja tenien antecedents per fets similars. La Policia Municipal ha anunciat que estan investigant a una dona de 26 anys que anava també amb ells. La noia portava una bossa de mà folrada d'alumini per evitar la detecció d'alarmes.\nDos agents de la Policia Municipal de Girona van detenir aquest dimarts a dues persones i n'investiguen a una tercera per robar a supermercats del centre. La detenció s'ha fet en el marc de l'increment de la presència del cos policial als eixos comercials mentre dura la campanya de Nadal.


BCN gasta 2,1 milions l'any per netejar l'orina del carrer\nARA BARCELONA Actualitzada el 04/01/2012 00:00\n260x366 Un operari de la brigada de neteja especialitzada a treure les restes d'orina dels carrers. / ACN Un operari de la brigada de neteja especialitzada a treure les restes d'orina dels carrers. / ACN\nNetejar l'orina dels carrers de Barcelona costa cada any més de 2,1 milions d'euros a l'Ajuntament. És per això que el consistori es planteja tornar a instal·lar lavabos públics als carrers, per reduir el nombre de persones que orinen a la via pública, sobretot al barri del Raval, a la resta del districte de Ciutat Vella, a l'Eixample i a Sant Martí. El regidor de Medi Ambient, Joan Puigdollers, opina que a la ciutat "es beu massa alcohol" i això provoca que molts ciutadans hagin de fer les necessitats al carrer. També es demanarà als bars que deixin entrar les persones que vulguin orinar i ha recordat que la Guàrdia Urbana ha denunciat des del juliol més de 4.000 persones per fer les necessitats a la via pública, un 12,9% més que en el mateix període de l'any anterior. Les multes són de 120 euros per als que escupen, 180 per als que orinen i 240 per als que defequen.\nUna vintena d'operaris\nL'equip de neteja de l'orina dels carrers consta de 16 operaris a l'hivern i 22 a l'estiu. Van en equips de dues persones, amb un vehicle petit amb aigua a pressió barrejada amb un producte desodorant per treure la mala olor. A l'hivern hi ha sis equips al matí i dos a la tarda, mentre que a l'estiu n'hi ha set al matí i quatre a la tarda. Treballen principalment al Raval, a la resta de Ciutat Vella i a les zones d'oci de Sant Martí i l'Eixample. A la resta de la ciutat aquesta neteja específica s'inclou dins del dispositiu general de neteja. Al Raval, a més, es rega cada nit i a la resta de Ciutat Vella es rega cada dos dies a l'hivern i cada dia a l'estiu.\nPuigdollers va lamentar ahir que la ciutat hagi de gastar 2,1 milions a netejar el que embruten "uns quants incívics", diners que es podrien dedicar a l'atenció de les persones. Per això, ha apostat per reduir el consum d'alcohol al carrer, perseguint els llauners, cosa que també reduiria el nombre de serveis d'atenció sanitària per consum excessiu d'alcohol.


Dos galls en 36 metres quadrats\nROGER TUGAS Actualitzada el 17/05/2011 00:00\n260x366 Jordi Portabella i l'Agnès conversen, però Laporta observa altres objectius. / P. TORDERA Jordi Portabella i l'Agnès conversen, però Laporta observa altres objectius. / P. TORDERA\nUna de les grans incògnites de la coalició d'Unitat per Barcelona (UxB) és si el tàndem de Jordi Portabella i Joan Laporta aguantarà unit tot el mandat, un cop certifiquin la seva acta de regidors aquest diumenge. Ja hi havia apostes sobre quan trigaria l'expresident del Barça a trencar amb els seus antics socis de Solidaritat Catalana, Uriel Bertran i Alfons López Tena, però només els més aventurats es van endur el pot en presagiar una efímera unió de tres mesos.\nEls dos galls de la coalició van superar ahir amb nota una prova prèvia, en compartir una hora de roda de premsa en un galliner diminut. Van acostar-se a un pis de protecció oficial de 36 metres quadrats del carrer Sardenya per explicar el programa d'habitatge d'UxB. I no anaven sols: entre candidats, periodistes, equip de campanya, càmeres i l'amfitriona (la jove Agnès), n'eren una trentena. Sortia a poc més d'un metre quadrat per persona, però la majoria eren joves, amb moltes hores de Tetris a l'esquena, i es van saber encaixar.\nEls convidats, educats, van dur una planta i rebosteria a l'Agnès i van seure amb ella al sofà d'un pis dividit en dos espais: l'habitació i un funcional menjador, que fa de sala d'estar, cuina i rebedor. L'amfitriona ja fa quatre anys que viu en aquell pis de lloguer -n'hi queda un- i explicava com, tot i les promeses inicials, encara no els han enguixat ni sostre ni parets. Portabella i Laporta l'escoltaven i van situar-se cadascun al seu lloc, sense trepitjar-se. Com en tota la campanya, l'expresident culer li va cedir el lideratge absolut al "Guardiola de Barcelona". I, a diferència del que hauria fet Albert Om, no es van posar a fer fúting.\nEl Portabella polític va presentar les propostes d'UxB (més pisos protegits, foment del lloguer, rehabilitació d'habitatges...). Laporta no obria boca. El Portabella historiador va explicar que el barri del Fort Pienc es diu així perquè abans hi havia un castell. Laporta tampoc no obria boca. El Portabella tarotista va pronosticar que l'acord "Basilea 3" impedirà tornar al crèdit fàcil. Laporta seguia sense obrir boca. De fet, pràcticament no la va obrir fins que algú va proposar que podien començar a atacar els pastissets. Laporta no es va fer pregar.\nL'Agnès viu al pis amb el seu marit i, de fet, sent que són "uns privilegiats" per haver accedit a l'habitatge protegit. El principal problema: falta d'espai per superar les dificultats pròpies de la convivència. Els passarà el mateix als d'UxB? "Quan ens enfadem -començava a explicar l'Agnès-, que una parella sempre s'enfada..." "No!", va interrompre-la Portabella, cosa que va provocar un somriure a Laporta. L'amfitriona havia tingut poc tacte: quan una parella comença la relació, encara que sigui política, pensa que serà per sempre i és millor no trencar la il·lusió als seus membres perquè els pots ferir.\nTanmateix, Portabella jugava amb avantatge en espais petits, ja que el seu primer pis com a emancipat no tenia més de 30 metres quadrats. I Laporta, amb la panxa plena i ja distès, no va perdre l'ocasió -com en cada intervenció seva arreu- de parlar del Barça. L'Agnès l'hi va posar fàcil, quan va explicar que els veïns es reuneixen per veure els partits de l'equip culer. "El Barça uneix!", va exclamar joiós el seu expresident.\nNomés va ser una hora, però el bon gust dels mobles Ikea i els DVD de Salvador , La llista de Schindler o la primera trilogia de La guerra de les galàxies potser havien facilitat la convivència. A més, no hi havia pogut haver gelosia, ja que Portabella desviava sovint la mirada cap a un quadre d'Audrey Hepburn, però l'actriu -múrria com sempre- mirava tota l'estona cap a una altra banda.


La policia de Llagostera deté quatre lladres que fugien des de Lloret i ha de treure la pistola per arrestar-ne un altre La República\nLa policia de Llagostera deté quatre lladres que fugien des de Lloret i ha de treure la pistola per arrestar-ne un altre\nACN Llagostera.-La Policia Local de Llagostera (Gironès) ha tallat la fugida a quatre lladres que havien entrat a robar en un mas de Lloret (Selva). Els agents els han atrapat […]\nACN Llagostera.-La Policia Local de Llagostera (Gironès) ha tallat la fugida a quatre lladres que havien entrat a robar en un mas de Lloret (Selva). Els agents els han atrapat aquest diumenge a la tarda a la urbanització La Canyera. Després de rebre l’alerta, i en coordinació amb els Mossos d’Esquadra, els agents van poder aturar el cotxe, i detenir tots els seus ocupants, pels voltants de les quatre de la tarda. No és l’única actuació que ha fet el cos aquest cap de setmana. Després de rebre la trucada d’una veïna, la policia va poder atrapar un altre delinqüent, que juntament amb dos més havia provat d’entrar en un pis del carrer Consellers. El lladre va voler enfrontar-se als agents i, per arrestar-lo, un d’ells va haver de desenfundar la pistola.\n(En aquest text hi ha més detalls dels detinguts per intentar robar en una casa de turisme rural a Lloret de Mar)La Policia Local de Llagostera ha detingut sis persones en tres actuacions diferents al llarg del cap de setmana. La primera detenció va tenir lloc dissabte al migdia, quan una patrulla va veure un home que tenia vigent una ordre de crida i cerca. Els agents van sorprendre’l quan caminava pel carrer Panedes. La policia se’l va endur a comissaria i, allà, el detingut es va mostrar molt agressiu. L’home, que té nombrosos antecedents, va començar a escopir al terra i va donar puntades de peu al mobiliari. Per això, després de passar-lo a disposició dels Mossos, es va haver de desinfectar tota la comissaria.La segona de les actuacions va tenir lloc aquest diumenge poc abans de les quatre de la tarda. Aquí, en coordinació amb els Mossos, la Policia Local va detenir quatre fugitius que havien entrat a robar en una masia de Lloret de Mar. Es tracta de tres homes i una dona d’entre 23 i 51 anys de nacionalitat espanyola i veïns de Cassà de la Selva (Gironès). Uns veïns van alertar als Mossos que hi havia quatre persones que havien intentat robar diversos objectes d’una casa de turisme rural. En veure’s sorpresos per un dels veïns, els lladres van fugir amb un cotxe a tota velocitat, deixant-ne un altre a prop de la casa assaltada. Els Mossos van intentar esbrinar cap a on es dirigia el vehicle i van passar-ne la descripció a la Policia Local de Llagostera. Aquests van aturar-lo a l’alçada de l’urbanització La Canyera. A l’interior del vehicle van trobar una palanca del tipus de pota de cabra, un ganivet, una clau anglesa, dos tornavisos, dos punxons, un joc de claus allen, un guants i les claus d’un vehicle, suposadament el que estava estacionat a la casa de Lloret.Mentrestant, els Mossos d’Esquadra van comprovar la casa que els lladres havien assaltat. A les finestres van veure que hi havia senyals evidents que s’havia forçat amb una palanca. Els detinguts passaran properament a disposició judicial. Desenfundar la pistolaL’última detenció va tenir lloc aquest diumenge a la tarda. Una veïna va trucar a comissaria alertant que hi havia tres homes que intentaven accedir per la força en un dels pisos d’un edifici del carrer Consellers. Quan les patrulles van arribar a lloc, els delinqüents van fugir corrents. Després de fer una batuda pels carrers del nucli antic, els agents van poder localitzar un dels sospitosos al mirador de la plaça del Castell. Quan li van cridar l’alto, però, l’home es va posar la mà a la butxaca, va treure un objecte de color fosc i es va llançar contra els agents. Davant d’això, un dels policies es va veure obligat a desenfundar la pistola i a ordenar-li que s’estirés al terra. L’home va fer cas i, quan els agents el van escorcollar, van veure que allò que havia tret era un telèfon mòbil. La Policia Local el va detenir i se’l passarà a disposició judicial.


Quan uns sitgetans van voler apoderar-se de L’Eco - L'Eco de Sitges\nSempre que escric en aquesta secció dels Secrets de Sitges, procuro parlar d’històries viscudes per tots. Històries, malauradament, potser ja molt oblidades per uns, i que potser són totalment desconegudes, per allò de l’edat, per molts altres.\nAvui, crec que no erro si dic que parlaré d’uns fets passats quan ja no queda ningú que els va viure. Per fer-ho em cal primer fer dos incisos.\nEl primer és una data. El 2 de novembre de 1955, Dia dels Difunts. L’altre incís, relatiu a L’Eco de Sitges, és que va ser l’únic setmanari espanyol que mai va portar a la seva capçalera les paraules obligades pel Règim per a tota la premsa de l’època, aquella expressió que alguns recordaran: “Educación y descanso, de la FET i de las JONS”.\nLa data que he recordat és perquè en aquell dia comença el secret que vull exposar. Aquella va ser la jornada en què tots els sitgetans van plorar la mort del fill predilecte i director de L’Eco, Josep Soler i Tasis. Home bo, respectat per tothom en aquella època, fossin del color que fossin.\nEl segon incís, és obligat, perquè tot just traspassat en Pepitu de L’Eco, les forces vives del Règim a la vila es varen llançar com a unes feres sobre el seu jove fill i successor en la direcció del setmanari, desaparegut fa uns pocs anys, Josep Soler i Soler. L’objectiu de les esmentades forces vives no era altre que sota l’amenaça d’apoderar-se del rotatiu local, volien forçar sotmetre la capçalera a les ordres del Règim i incloure l’esmentada obligada cita.\nCrec que després de 64 anys els sitgetans han de saber com van ser els fets.\nPocs dies després de la mort d’en Pepito de L’Eco, el nou director va ser cridat a la seu de la Falange Espanyola a Sitges, al carrer Major. Primer amb bones paraules i després amb amenaces, en posteriors insistències davant la negativa del jove editor. En Josep Soler i Soler, va comunicar a la família, arribat al màxim de l’enfrontament, que abans de claudicar posaria punt i final al rotatiu. “L’Eco, és sitgetà o no serà”. No es volia sotmetre, de cap manera, al mandat dictatorial i no cediria.\nMolts de vosaltres potser recordareu el General Simancas, ajudant del General Moscardó i defensors tots dos de l’Alcázar de Toledo. Casat amb una catalana (Fontcuberta) el matrimoni estiuejava a Sitges, concretament al carrer Bonaire, davant mateix de L’Eco. Simancas, deixant de banda l’estament militar al que pertanyia, era bona persona. Quan em veia jugant al carrer o fins i tot dins de casa seva, em deia Coreano. Algú, aleshores, va suggerir a Soler, que perdut per perdut, li comentés el cas al General, que li va prometre que alguna cosa podria fer.\nHi ha promeses que se les enduu el vent. Però Simancas tenia pes dins el Règim. Poc després, una nota de la Dirección General de Prensa, en aquells anys regentada per Don Julio Aparicio, i que depenia del Ministerio de Información y Turismo, citava al nou director de L’Eco a Madrid. A la cita hi va anar en Josep Soler amb Aparicio, davant del ministre, aleshores Don Manuel Fraga Iribarne. El mateix Fraga li va treure totes les pors del cos al Josep: “Amigo Soler, cuando llegues a Sitges todo estará arreglado”.\nEfectivament, les disculpes d’aquells sitgetans, que pretenien espoliar L’Eco, no es van fer esperar. De vegades sembla que el món vagi al revés. Un militar de carrera i dos polítics, plenament fidels al Dictador, van salvar L’Eco de Sitges del seu tancament. Gràcies a ells i a la tenacitat del jove Josep Soler i Soler, avui encara el tenim setmanalment a les nostres mans. I tot plegat, mentre set sitgetans, afavorits per la guerra, havien cregut tenir un poder que ningú els va atorgar, amb la intenció de posar punt i final al rotatiu, entre d’altres excessos polítics.\nHe afegit alguns noms, coneguts també, perquè veieu que les coses no sempre són com semblen, i n’he callat d’altres per no ferir als seus descendents, que tot i saber de ben segur la ideologia que tenien els seus pares, no en tenen pas cap culpa.