Rècord històric d'exportacions el 2019 a la demarcació de Tarragona amb 8.786 milions d'euros\nImatge d'arxiu de xemeneies de la indústria química de Tarragona.\nEls productes químics i energètics lideren les vendes a l'exterior\nActualitzada 20/02/2020 a les 15:03\nLa demarcació de Tarragona ha registrat durant el 2019 un rècord històric d'exportacions. Durant aquest període, les vendes a l'exterior han assolit els 8.786 milions d'euros, un 3,4% més que l'any anterior i un 1% més que el millor any fins a la data, el 2017, quan es va arribar als 8.686 milions d'euros. Els productes químics (2.976,1 milions d'euros) i els energètics (1.566 milions d'euros) van concentrar l'any passat més de la meitat del negoci exportador. Com és habitual, la Unió Europea va acaparar les vendes, amb França, Itàlia, Alemanya i Portugal al capdavant. Malgrat això, els Estats Units es van situar com el sisè principal mercat d'exportació de les companyies del territori, per darrere del Regne Unit. Països com la Xina i Malàisia van escalar posicions.\nLes vendes han trencat tots els registres durant el 2019, segons constata l'informe publicat aquest dijous pel Ministeri d'Indústria, Comerç i Turisme. Després d'haver batut un rècord el 2017 i d'haver patit una lleugera davallada el 2018, l'any passat les vendes de les empreses tarragonines es van recuperar i van assolir els 8.786 milions d'euros. Això representa 100 milions d'euros més que el 2017, el millor any fins a la data, i gairebé quatre vegades més que 20 anys enrere –el 1999 les vendes tot just arribaven als 2.359 milions d'euros.\nQuímica i energia, líders\nPer sectors, durant el 2019 les exportacions de productes químics han assolit els 2.976,1 milions d'euros, un 6,5% menys, i els productes energètics han arribat als 1.566 milions d'euros, un 17,4% més. Aquests dos àmbits representen el 51,7% del conjunt de les exportacions de la demarcació.\nEn concret, el rànquing l'encapçalen les matèries i manufactures plàstiques, amb vendes per valor de 1.736,41 milions d'euros, i els combustibles i olis minerals, amb un muntant de 1.555,71 milions d'euros. A més distància apareixen els aparells i material elèctric -733 milions d'euros-; joguines, jocs i articles esportius -634,13 milions d'euros-; olis essencials i perfumeria -409,18 milions d'euros-; altres productes químics -345,13 milions d'euros-; productes químics orgànics -306,74 milions d'euros-; màquines i aparells mecànics -295,8 milions d'euros; productes de cereals -223,19 milions d'euros-; fruites i verdures -211,15 milions d'euros-, i vehicles automòbils i tractors -190,18 milions d'euros-.\nPel que fa als països de destinació de les exportacions, França va repetir com el principal comprador entre gener i desembre, per un import de 1.886,9 milions d'euros, seguit d'Itàlia (1.124 milions d'euros), Alemanya (781,8 milions d'euros); Portugal (716,2 milions d'euros); el Regne Unit (535,27 milions d'euros); els Estats Units (401,11 milions d'euros); Grècia (392,43 milions d'euros); Marroc (382,68 milions d'euros); els Països Baixos (371,6 milions d'euros), Turquia (202, 67 milions d'euros), Bèlgica (199,76 milions d'euros) i Polònia (197,61 milions d'euros). La Xina va escalar fins a la tretzena posició amb 124,63 milions d'euros i, just per sota, va emergir Malàisia amb 92,84 milions d'euros.\nA l'altra cara de la moneda, durant el 2019 les comarques del Camp i l'Ebre van fer importacions per un import de 14.431 milions d'euros, un 5,9% més. Això suposa que la demarcació va situar el seu dèficit comercial en els 5.645 milions. Per sectors, les importacions de productes químics van arribar als 2.479,2 milions d'euros, un 2,1% més. D'altra banda, la compra de productes energètics va créixer en gairebé un punt, fins als 5.562,3 milions.\nMenys vendes al desembre\nDurant el desembre, les vendes tarragonines a l'exterior van caure un 9,2%, fins als 646,7 milions d'euros. En aquest cas, l'exportació de productes químics va recular un 10% i la de manufactures de consum va caure un 7,8%. Les importacions, amb 1.051 milions d'euros, també van anar a la baixa, amb un 4% menys de negoci.\nComenta el contingut : Rècord històric d'exportacions el 2019 a la demarcació de Tarragona amb 8.786 milions d'euros


GRUP MUNICIPAL | Guinardó-Can Baró En Comú (Guanyem)\nEls nostres consellers treballan pel barri\n*Balanç del 1r any de feina dels nostres consellers/es\nArea GENT GRAN – Area DISCAPACITAT – Area CULTURA – Area DEPORTE –\n–Jornada festiva de aniversario proyecto Radars en El Pirineo. Valoracion y homenaje a persones vulnerables , voluntariós y entidades colaboradoras. (18 octubre 2015)\n-IV Jornades de persones grands a Can Baró (20 octubre 2015)\n-Inauguració De plaça Herta Frankel (23 octubre 2015)\n-dia Mundial de Salut Mental. Acompanyant a la Fundació Tres Turons (30 anys treballant per la salut mental comunitària)\n-Trofeu Petanca per a discapacitats intel·lectuals en les pistes del Mas Guinardó. Jornada de participació de diversos centres educatius del Districte, lliurament de trofeus i menjar comunitària en les mateixes pistes. Jornada de visualització a la ciutadania, amb llocs de informació d’activitats en els centres. (5 novembre 2015)\n-Veins passatge Sant Martin: reunió amb veïns i afectats …. i posterior visita per a seguiment de demanda d’obertura del passatge als veïns.(17novembre 2015)\n-Casal Pirineu: propostes i presentació amb AA.VV de campanya Nadal i pessebre. (26 novembre 2015)\n–Mostra Teatre: Cloenda al Foment Hortenc i lliurament de diplomes a companyies participants. Valoració de la mostra. (28 novembre 2015)\n-2a Jornada col·laborativa Universitat central- Gent Gran (2 desembre 2015)\n-Poliesportiu carrer Tenerife: visita i inici de propostes i plantejaments per reordenar-ho, consolidar mur lateral i pista …. i veure la possibilitat de treure aparcament de cotxes i convertir-lo en plaça de Can Baro (3 desembre 2015)\n–Celebració Del Dia internacional de Discapacitat. Acte per a tots els centres de Discapacitat al Mas Guinardó (9 desembre 2015)\n– Presentació del Decàleg 10 pautes per donar soport a una persona amb discapacitat (jornada de Treball i explicació d’informes i projectes realitzats amb possibilitat de poder aplicar al Districte) (3 desembre 2015)\n– Taller escola Sant Camil: inauguració de pessebre vivent i presentació de tallers i voluntaris que col·laboren en el projecte. Visita a centre. (21 desembre 2015)\n– Jardins Hiroshima (amb la companya Carol busquem interlocutors i elaboració de projecte alternatiu per evitar la manifesta degradació dels jardins a causa del mal ús provocat per l’increment de gossos fora del pipi-can autoritzat per a tal fi. Reunió amb AA.VV Baix Guinardó , directora de Biblioteca Marce Rodoreda …. (22 febrer 2016)\n-Visita a Can Fargas amb equip tècnic, per veure final d’obres. Consulta de necessitat o no d’obrir una Porta lateral per donar accés a escola publica situada al costat. Per sort vam decidir des del Districte el que s’uneixin per mitjà d’una Porta i unes escales …. malgrat l’opinió mostrada contrària per l’arquitecte responsable de la restauració de la futura escola de música (8 marc 2016)\n– Homenatge als avis centenaris del Districte. Casal Baix Guinardo. Entrega de placa record i celebració en companyia de famílies (15 marc 2016)\n– Projecte de “Fem rimes Fem Graff”. Elaboració de grafits i poemes en Diverses parets del Districte. (5 abril 2016)\n– “Envelliment actiu” (reunió amb diverses entitats de Gent Gran per veure i proposar necessitats cara a l’PAM) (6 abril 2016)\n-presentació de Treballs i Lliurament Premis “sol solet” -Fundació Sarda, al mas Guinardo.\n–12º edició de Teatre Social (fundació Tres Turons) (15 abril 2016)\n– “dia De la Primavera”: menjar i activitats culturals al centre cívic de Montbau. Muntat per l’associació de Gent Gran de Montbau. (21 abril 2016)\n– Concurs Literari Sant Jordi organitzat per institut Monturiol de Montbau a nivell de ciutat. Lliurament de premis. (22 abril 2016)\n-Ruta literaria-ludica “de Merse a Marce” (23 abril 2016)\n– “Pregó dels Infants”. Visita de col·legis del Districte participants i audiència pública amb ells al saló de plens. Recollida de demandes i festa posterior a l’exterior de l’edifici. (26 abril 2016). Posterior seguiment de demandes i visita als seus centres educatius i a un d’ells que no va poder assistir aquest dia (escola Virolai), per recollir-les demandes.\n– concert “colors sonors d’horts”. Activitat Muntada conjuntament a l’escola bressol Marina i compartida amb l’escola bressol Montserrat. (28 abril 2016)\n– Trobada de Corals de Gent Gran a la Parròquia del Redemptor. (28 abril 2016)\n– Escola Virolai: celebració de Jocs Florals escolars (29 abril 2016)\n– Roda de premsa i presentació de concurs literari Horta-Guinardó per a joves al bar Delícies amb presència d’escriptors escollits pel jurat. (6 maig 2016)\n-Inauguració I posada en marxa de l’ascensor en Joan Cortada mes festa per a veïns. (6 maig 2016)\n– Inauguració I presentació de cicle de musica clàssica d’Horta-Guinardó a l’hospital de Sant Pau. (7 maig 2016)\n– Preparació de la Mostra de Teatre Horta-Guinardó (XVI edició) Renió amb companyies i elaboració de calendari per anar concretant. (9 maig 2016)\n– reunió en col·legi Coves d’en Cimany amb directora, veïns, gerent guàrdia urbana i gerent de Districte, per estudiar i buscar solucions a problemes de mobilitat i entorn de l’escola. (11 maig 2016)\n– celebració i lliurament de distintius dels Jocs Florals de’Horta-Guinardó. (18 maig 2016)\n– celebració del acte escolar “ja se llegir” en la escola Baloo” (20 maig 2016) – presentació de documental i desfilada de veïns participants a l’acte “Alfombra roja al cel del Carmel” (20 maig 2016)\n– celebració del acte escolar “ja se llegir” de la escola Jovellanos en el Distrito (24 maig 2016) i altres diverses al Districte a què va assistir el company Joan Cela.\n– Visita al refugi del Mas Guinardó acompanyant a l’institut Goya (24 maig 2016)\n-“Gent Gran En Forma”. Activitat intergeneracional muntada al parc Principi de Girona conjuntament amb el istituto Seretari Coloma. (25 maig 2016)\n-XII Trobada Coral Gent Gran a la Parròquia Crist Redemptor de Can Baró . (25 maig 2016)\n– Escola Estel-Guinardó. Fi de curs i celebració de 25 aniversari de representacions de teatre com a eina pedagògica. (27 maig 2016)\n-“ festa del Joc “a la rambla del Carmel, coincidint amb el dia internacional del joc. (28 maig 2016)\n-Iª TROBADA RADARS a Can Baró (29 maig 2016)\n– Club Hispà Francès: Trofeu de tennis “els mixtes” i entrega de premis. (31 maig 2016)\n-Masoveria urbana y cooperativisme de cessió dús, en local de Castillejos. (1 juny 2016)\n– preparació de Jornada voluntaris dels Casals de Gent Gran / aula Magna de la Universitat prevista pel 2 de Juny …. finalment anul • lada i posposada per dates inconvenients. S’ajorna a curs següent.\n– instituts participants a “la motxilla Bioclimàtica” i explicació de projectes a càrrec dels alumnes (Mas Guinardó) (2 de Juny)\n-Pregó de Festa Major de Can Baró (3 de Juny)\n– Cloenda de Lliga de Futbol sala “CLUB SOCIALS” en pavelló Vall d’Hebron i lliurament de premis a guanyadors. (4 de Juny)\n-Presentació Del concert “els guardians” de Brando i la Coral Font Fargues (11 de Juny)\n– fi de curs del casal de gent gran “El Casalet” a la sala del Districte. (14 de Juny)\n– Escola especial Montserrat jornada de mostra d’activitats desenvolupades per alumnes a través de manualitats “El macramé una eina didàctica” (16 de Juny)\n– Presentació a veïns “in situ” de projecte d’urbanització de la plaça de Font d’en Fargues per part de l’estudi d’arquitectes (16 de Juny)\n– Casal de gent gran de Vall de Hebron. Jornada de fi de curs amb activitats al llarg de tot el dia (17 de Juny)\n-Reunió amb veïns de carrer penyal-Maurici Vilomara per ultimar neteja de solars en mal estat de conservació (28 de Juny)….. fins finalització!!!\n– trobada- sopar amb escola d’educació especial (28 de Juny)\n– inauguració curset d’estiu per a persones amb diversos tipus de discapacitat CLUB SAN RAFAEL (29 de Juny)\n– Inauguració de STRIPART 2016 (2 de Juliol)\n– Casa dels Navarresos. Inici i chupinazo de festes Sant Fermin (6 de Juliol)\n-2º Tournament Woment WoRLD WINTER en el club Hispano Francés. Final y entrega trofeus (4 de Septembre)\nHorta-Guinardó té un dels Consells de Salut més participatius de la ciutat, punt de trobada de les administracions, els equipaments de salut al districte, les associacions i la ciutadania. Aquest Consell té com objectiu el debat i la dinamització de les polítiques de salut al territori i també és espai d’informació i rendició de comptes de les administracions i de demandes de la ciutadania. S’ha reunit, des de l’inici de la nostra acció de govern fins a data d’avui, en quatre ocasions,una d’elles de manera extraordinària per al procés de debat del PAD/PAM.\nJunt amb el Consell de Salut, destacar que:\nS’han treballat les propostes per al PAD/PAM.\nS’ha impulsat la creació de les Comissions de Participació Ciutadana del nou CAP Guinardó i del CAP Carmel, que es sumen a les ja existents dels CAP Horta, Sanllehy i Sant Rafel.\nS’ha fet seguiment i traslladat tota la informació sobre el despreniment i les posteriors obres de la façana del CAP Horta.\nS’ha procurat la informació i trobades necessàries del ICS amb la ciutadania i es participa del seguiment per a la millora de l’atenció pediàtrica al CAP Carmel.\nS’han presentat els Informes de Salut de la ciutat i el Pla de Salut Mental.\nDels contactes amb ACCU Catalunya, Associació de malalts de Crohn i Colitis Ulcerosa, hem presentat una Mesura de Govern per a difondre i donar suport a la campanya “No puc esperar”. Properament, es signarà el protocol per a fer-ne la difusió als equipaments del districte, per posteriorment incentivar a altres sectors (Taula de Comerç) a sumar-s’hi.\nAtenent a la demanda ciutadana, des del Districte s’està treballant amb l’àrea de Mobilitat, la possibilitat de l’accés del transport públic a l’Hospital Vall Hebron, per a minimitzar, en la mida que ens és possible des de l’administració local, les dificultats de mobilitat fins a les consultes externes situades a la part mitja i alta del recinte hospitalari. També es preveu la creació d’accessos transversals des de Sant Genís i Montbau que permetin un millor pas de les persones i connectin els dos barris.\nConselleria de Prevenció i Seguretat\nExisteix un marc de participació amb la ciutadania específic, el Consell de Prevenció i Seguretat i una Taula de seguiment periòdica entre el Districte, GU i CME.\nA la Taula es despatxen periòdicament les dades estadístiques, referent entre d’altres a fets delictius, detencions, sinistralitat i accidents. Al Consell es tracten també les qüestions d’ordre públic i convivència dels nostres barris. També es fan Taules de seguiment de la convivència de diferents espais, com la Taula de plaça Bacardí.\nLes actuacions del Servei de Convivència a la plaça de Raimon Casellas i a la plaça Pastrana.\nEls agents cívics al cim del Turó de la Rovira, al Parc dels Tres Turons.\nLes campanyes de convivència i dinamització de l’espai públic, com a la plaça Bacardí.\nLa presentació, per Bombers de Barcelona a les AVV dels barris de muntanya, de la campanya d’estiu de prevenció d’incendis.\nEl Pla de Prevenció de la Font del Gos, per a l’actuació davant Incendis i pluja torrencial, presentat al local social del barri.\nLa instal·lació de tres nous hidrants a la Font del Gos, per la lluita contra el foc.\nConselleria d’Ecologia Urbana\nEl document sobre actuacions als barris ja recull abastament les d’àmbit urbanístic, però de l’acció del nostre govern destacaria:\nLa Clota Conservació i Reordenació.\nFase II dels interiors d’illa dels c/ Sidó i c/ Lledoner, a Sant Genís\nActuacions d’arranjament a Font del Gos\nMas Ravellat Pla, al Guinardó\nHabitatge dotacional a Av. Vidal i Barraquer, a la Vall d’Hebron\nFase III d’arranjament a Montbau\nArranjament de la Font d’en Fargues\nPla de Barris a Teixonera i Sant Genís\na- El planejament del parc dels Tres Turons, aprovat el 2010, va estar en fase letàrgica durant tot el mandat anterior. Hem tornat a posar a l’agenda d’actuacions el que es definia com la fase 0 de tot el projecte, on són necessàries el planejament de les primeres construccions de reallotjament al mateix entorn i la definició de l’avantprojecte del Parc. També hem iniciat els contactes amb les administracions competents per tal d’ordenar la multitud d’antenes de ràdio i telefonia del Cim del turó de la Rovira. S’estan finalitzant les obres d’arranjament dels accessos al mateix cim, per limitar l’accés de vehicles al Parc.\nb- S’ha revisat el planejament conegut com la Clota Reordenació per reduir l’alçada d’un edifici projectat de PB+12 a la meitat, arribant a l’acord amb la resta de propietaris que conformen la junta de compensació. Es treballa amb el PMHB per trobar finançament per a un nou edifici d’habitatge de protecció a l’Av. Estatut de Catalunya. El nou parc de la Clota haurà de preveure la conservació d’elements singulars i patrimonials del barri (com l’hort del Marcel·lí). De la Clota Conservació, a demanda veïnal, s’ha presentat un nou projecte d’arranjament de carrers, que estem treballant amb l’AVV aquests dies.\nc- El compromís de la ciutat és intervenir, amb cobertures i d’altres actuacions, per pal·liar els efectes negatius que provoca el pas de la Ronda de Dalt pels barris nord. Després del procés participatiu del PAD/PAM es va presentar un nou projecte, evolució de l’anterior que permetia reduir significativament el cost i facilitava l’execució per fases del projectes, incloent zones de cobertura, sense soterrament ni desplaçament dels vials actuals. Aquest nou projecte està dotat de 15M € aquest mandat i encara té l’oposició de les AAVV dels barris nord del districte, però ens permet a data d’avui iniciar els expedients executius d’obres, ajustats a la inversió prevista.\nd- D’acord amb el nostre compromís programàtic, hem iniciat l’expropiació per fer de Torre Garcini un equipament per al barri.\ne- Planejada i calendaritzada una nova fase d’arranjament d’interiors d’illa al barri de Sant Genís.\nf- Priorització amb els veïns de les actuacions necessàries de clavegueram i espai públic a la Font del Gos. Primeres accions ja realitzades.\ng- La intervenció al Mas Ravellat Pla, sobre el planejament ja aprovat, haurà de garantir també la restauració de una edificació no afectada per fibrociment, que havia de ser enderrocada, la definició d’una plaça/espai que permeti diferents usos a la ciutadania i una zona d’horts urbans.\nh- Aprovat el planejament per a la futura construcció d’un edifici d’habitatge dotacional (p.e. apartaments tutelats per a gent gran), amb la reserva dels baixos per a equipament, a la parcel·la no construïda situada a l’Av. Vidal i Barraquer, 47.\ni- Hem presentat una nova fase d’arranjaments i carrers al barri de Montbau, reprenent els acords arribats amb els veïns i aturats l’anterior mandat.\nj- Revisió de la MPGM del Carmel, estudiant en aquest moments si totes les actuacions previstes (més de 25 d’iniciativa pública) són encara adequades i/o possibles i si cal mantenir les afectacions “sine die”.\nk- Inici de les actuacions d’arranjament de la Font d’en Fargues, d’acord amb la demanda veïnal.\nl- El Pla de Barris vindrà ser ser el que havia estat la Llei de Barris i que el Govern de CiU a la Generalitat va deixar sense pressupost i sense noves convocatòries. Recuperem amb el Pla de Barris la inversió necessària per al la millora urbana i el desenvolupament social de dos barris que van “quedar a les portes” l’any 2010, Sant Genís i la Teixonera. Disposarem de 15m € per actuacions urbanes i estructurals, pendents de determinar i acordar amb els barris\nTEMES EDUCACIÓ DISTRICTE HORTA GUINARDÓ\nConeixement dades preinscripció i matrícula curs 2016-2017\nPlanificació eleccions Consells Escolars de centre i després de districte.\nNous coordinadors de zones.\nProjecte pedagògic GEOMETRIA que s´està treballant des de la xarxa 0-18.\nSituació dels edificis de les escoles del districte.\nCreació d´un mapa metodològic.\nEscola de música Can Fargues.\nCreació Institut a Horta.\nPlanificació escoles bressol i espais familiars a tot el districte.\nActuacions al barri del Carmel (a afegir a les que ja estan al document de Temes per barris):\nEspai el Ranxo: s’han fet millores i està pendent d’anar definint usos comunitaris de l’espai)\nPlaça Pastrana: a banda de les actuacions ressenaydes, el qmés important és que s’està treballant per consolidar una xarxa veïnal i associativa entorn a la millora de la convivència i de l’ús de l’espai públic a la plaça.\nSalut: l’Agència de Salut Pública, juntament amb la comissió sociosanitària del PDC Carmel Amunt, estan finalitzant una diagnosi que ha de servir per orientar accions de millora de les condicions de salut integral de la població del barri.\nAlguns projectes culturals i comunitaris singulars:\nJazzTast (CCívic Carmel)\nRuta literària De Marsé a Mercè (amb la participació de Bb Juan Marsé, CCívic Carmel i Espai Jove Boca Nord)\nEl Cel del Carmel (CCívic Carmel)\nDia de la pintura (Espai Jove Boca Nord)\nCraft Caramel (Espai Jove Boca Nord)\nCarmelimés (grup que organitza activitats gent de més de 50 anys) (BB Juan Marsé) CaminArt (Espai Jove Boca Nord i CCívic Carmel)\nPlaçart a la Pl Pastrana (Círculo Artístico Sinatrahem)\nAltres esdeveniments de ciutat que s’han celebrat al Carmel:\n-Homenatge a Salvador Allende.\n-Homenatge a les Brigades Internacionals\nActuacions de l’àmbit Dones (ara Feminismes i LGTBI)\n-Programació d’activitats al voltant del 8 de març 2016 (Sopar del Consell de les Dones al Foment Hortenc; Jornades Teixint Xarxes per la Justícia de Gènere a Pl Eivissa i a Jardins d’Hiroshima).\n-Programació al voltant del 25 Novembre (acte central: homenatge a les dones víctimes de la violència masclista als jardins de la Biblioteca d’Horta-Can Mariner)\n– Jornades Dones Creatives en Xarxa (coincidint amb la celebració del Dia Internacional de Salut de les Dones) A partir d’aquesta jornada, constitució d’un grup motor coordinat desdel Mas Guinardó;, del grup Creatives en Xarxa, que ha desenvolupat també activitats al voltant del Dia Internacional de la Pau, i el qual es desenvolupa autònomament, amb l’impuls de la directora del Mas Guinardó i el suport de l’àrea de Feminismes i LGTBI del Districte; es preten que tingui una perspectiva més social, no nomès cultural o d’espai de relació.\n-Projecte Wikidones a Horta-Guinardó: va començar a setembre de 2016, sota l’auspici del Consell de Dones, i aquest mes d’octubre es farà ja la segona trobada per iniciar el procés de treball\n-FemRimes FemGraff (BB Mercè Rodoreda i Espai Jove Boca Nord)\n-Celebració del Centenari del barri de la Taxonera (2015): es va fer una exposició i la publicació d’un catàleg sota el lema “Dones de la Taxonera, cent anys d’imatges”, a partir de la recopilació d’imatges familiars de dones a l’espai públic d’aquest barri.\n-Documental realitzat pel Laboratorio Malaka per encàrreg de l’àrea (sobre dones i sexualitat): fase de filmació acabada, es troba en fase de montatge; es preten presentar per volts del 8 de març del 2017.\nCreació de la Taula de Foment de l’ocupació laboral\nProva pilot a Horta-Guinardó del projecte de BCN Activa Mentoring +40. Acompanyament de persones de més de 40 anys amb dificultats d’accés al mercat laboral. La valoració dels participants va ser molt positiva. De les 23 persones inscrites, van trobar feina 10.\nAltre Punt d’Orientació per a la recerca de feina a Horta-Guinardó a la part nord del districte. Es va desdoblegar el Punt d’Orientació per a la recerca. Ara funciona de dimecres a divendres de 8:30h a 14:30h a l’OAC Horta-Guinardó (Oficina d’atenció al ciutadà ubicada a la seu de Lepant) i també al Centre Cívic La Teixonera dilluns i dimarts de 9:30 a 14:30h. S’està intentant que hi hagi més personal i que es pugui obrir altre punt al territori, també es va proposar un punt mòbil.\nEn aquests punts estan gestionats per MAGMA Serveis Culturals, que contracta a persones amb dificultats socials.\nPla de dinamització comercial 2016. Diagnosi del Mercat del Guinardó i el seu entorn. Liderada des de la Direcció de Serveis a les Persones i Territori, amb la contractació d’una empresa i la implicació de dos tècnics comercials de Plans d’Ocupació. Duració: de juliol a desembre de 2016\nPrimera edició de la Festa de la cooperació – Trobada i coordinació de la feina en xarxa de les entitats que es dediquen a la cooperació al districte. Suport a la difusió d’aquestes entitats.\nProjecte de Servei Comunitari. Es va presentar a les entitats de cooperació de H-G aquest projecte que té com objectiu articular els aprenentatges i servei a la comunitat.\nCelebració 10 anys de l’agermanament d’Horta-Guinardó amb Boyeros, Cuba\nS’ha proposat la creació de la Taula de Memòria Històrica i el Patrimoni d’Horta Guinardó i se l’ha dotat d’un pressupost de 15.000€ pel 2017. Està pendent de convocar.\nConcurs literari Lletres Joves H-G\nRutes literàries pel districte\n50è Aniversari de la publicació de “Últimes tardes con Teresa”\nFira Frics. Es va celebrar el 14 de maig la primera Fira d’iniciatives tecnològiques i socials al Parc Príncep de Girona, H-G.\nCreació de la Xarxa de Dones Creatives\nTorre Garcini. S’ha requalificat la finca com equipament, amb la intenció que l’Ajuntament pugui comprar la finca i rehabilitar l’edifici i jardí que l’envolta.\nInauguració i de l’Escola bressol Guinardó amb gestió directa. Pendent canvi de nom.\nProcés participatiu de joves del Guinardó sobre la gestió del Casal de joves del Guinardó, inauguració i acceptació del nom proposats pels joves de Casal de joves Girapells.\nFont d’aigua, ordenació de zona d’aparcament de motos i canvi de nom a la intersecció dels carrers Dr. Cadevall i Telègraf per Plaça Dolors Palau.\nObres de millores en els carrers de l’entorn del mercat del Guinardó\nCasal d’Entitats Mas Guinardó. Hi ha pendent modificar Pla d’usos, però els canvis podrien afectar les condicions del conveni signat al 2007. També pendent la licitació del bar de l’equipament i limitació o tancament del bar de l’APV.\nRavetllat Pla el problema de l’inquilí d’una nau que no vol anar-se s’està allargant. Quines accions s’estan fent?\nSolar de Talleres Muñoz, un grup de veïnes es va proposar per liderar un procés per definir activitas a fer en aquest espai verd, mentre es condiciona per etapes.\nHi ha una demanda conjunta de totes les AMPAS dels instituts públics del barri perquè l’EOI faci cursos als joves tal com ho fan a l’EOI de Sarrià.\nPendent pla de millora de la movilitat al Guinardó. I també la línea 9 (encara que li correspon a la Generalitat, però a nosaltres pressionar)\nPreocupació veïnal per oficines de Caixes ocupades.\nPegunta pendent sobre la possibilitat o no de requalificar o canviar el destí dels edificis de protecció oficial. Pregunta: Què passa amb l’edifici que es va construir per a realotgar desnonats per l’obertura del carrer Teodoro Llorente?\nUn espai de la plaça de la UA3 del Guinardó es va tancar i es va fer una cessió d’usos per 4 anys a l’escola Guinardó. Aquest procediment és qüestionat per un veí de l’edifici que està justament allí.\nConstrucció noves àrees de jocs al Parc Príncep de Girona\nSemàfor al carrer Santa Carolina (davant Fundaci´Puigvert)\nVam presentar la construcció del Carril bici a la travessera de Gràcia entre els carrers Marina i i Cartagena, i també en Alcalde de Móstoles. Pendents.\nPendent arranjament zona del Passatge Lligalbé. Sempre expliquen que hi ha una empresa que es la titular d’uns terrenys que està en concurs d’acreedors, però tb es va prometre que s’avançaria en la seva ordenació urbanística. ?\nSoterrament de cablejat al carrer Encarnació entre Alcalde de Móstoles i Sardenya\nArrenjament dels carrers perpendiculars al carrer Padilla (es preveu millorar el carrer Lorrens i Barba)\nProjecte de pistes poliesportives entre l’Escola Jovellanos i l’Institut Príncep de Girona.


Màxim històric de flamencs que s'han reproduït al delta de l'Ebre | NacióDigital\nper NacióDigital , 5 d'agost de 2020 a les 07:02 |\nUna parella de flamencs amb un poll al darrere, al Delta de l'Ebre. | Cedida\nLa colònia de flamencs del delta de l'Ebre ha registrat el seu màxim històric de naixements de polls i de parelles reproductores, amb 4.303 parelles i 3.260 cries. No ha estat la millor dada d'èxit reproductor, i amb una mitjana de 0,74 polls per parella és la tercera xifra més alta del registre.\nCom ha apuntat el tècnic del parc natural, Toni Curcó, un factor clau els últims cinc anys ha estat el control de predadors com la guineu i el gavià argentat, que entre 2013 i 2017 van provocar un descens del nombre de parelles reproductores de la colònia, per sota de les mil. Enguany s'ha suspès l'anellament de cries que es feia al juliol però no es tem que interfereixi en la sèrie d'observació dels moviments migratoris de l'espècie.\nEl flamenc s'està reproduint amb molt èxit al delta de l'Ebre. En una única colònia situada a les salines de la Trinitat de la Punta de la Banya, ha final de maig es van recomptar 4.303 parelles. Es fa amb un vol fotogràfic en el qual col·labora la Unitat RPAS dels Agents Rurals. El passat 23 de juliol es va fer un altre vol per recomptar els polls i avaluar l'èxit reproductor. Han sobreviscut un total de 3.260 polls, una xifra que representa un èxit de productivitat de 0,74 polls per parella.\nFins al 2017, no s'establien més de 1.000 parelles al Delta per criar, i es va relacionar amb problemes amb el gavià argentat (Larus michahellis) i la guineu (Vulpes vulpes). "L'èxit de reproductor d'una colònia depèn de molts factors, alguns els podem mesurar i altres no, però sembla bastant clar que després d'uns anys molt dolents, amb molta predació i molèsties per part d'aquestes espècies i aplicant mesures de control, fa cinc anys que la cosa va millor i el factor principal es deu a aquesta causa", ha assenyalat Toni Curcó, tècnic del Parc Natural del Delta de l'Ebre. Aquestes accions de control dels predadors encara es mantenen.\nEl flamenc és una de les espècies més emblemàtiques del Parc Natural del Delta de l'Ebre i és l'únic lloc de Catalunya on es reprodueix i un dels pocs punts de la Mediterrània on ho fa de manera regular. La població total presenta fortes fluctuacions estacionals, amb una presència màxima a l'hivern, amb uns 12.500 exemplars de mitjana, i una mínima a la primavera-estiu, amb uns 5.000-6.000 exemplars de mitjana, precisament en el període durant el qual es reprodueix.\nEl delta de l'Ebre forma part de la Mediterranean and West African Greater Flamingo Network, entitat que aplega set països de la conca mediterrània, des de Mauritània fins a Turquia, que coordinen el seguiment i l'anellament de flamencs. Fins a enguany, al Parc Natural del Delta de l'Ebre s'han anellat 4.370 exemplars de flamenc. S'ha observat amb aquesta acció que migren a un total de 14 països, com ara França (36% de les observacions), Espanya (21%) i Itàlia (19%) però també a indrets molt més llunyans com ara Mauritània, Senegal, Montenegro i Turquia.\nL'anellament de flamencs és una activitat científica que requereix la participació d'unes 250 persones, entre personal tècnic i voluntari. Les característiques d'aquesta activitat (reunions multitudinàries, transport per accedir a la zona d'anellament, diverses procedències) no s'han pogut adaptar a les mesures sanitàries de la Covid-19 i s'ha aconsellat suspendre-la. "No tindrem dades dels polls nascuts enguany. És molt greu? És una qüestió que no permet fer seguiment amb el detall que voldríem però havíem de prioritzar la seguretat de les persones", ha explicat Curcó. "Els flamencs viuen molts anys, sovint més de 20, un anellament ens permet tenir molt recorregut i tenir moltes dades i això no ho perdrem gràcies a la característica biològica del flamenc", ha destacat.\nTerritorials, Societat, Terres de l'Ebre, Parc Natural del Delta de l’Ebre, anellament, fauna, flamenc


cinc cèntims: TRAIL FONTS DEL MONTSENY 2017 - 4h36'15''\nTRAIL FONTS DEL MONTSENY 2017 - 4h36'15''\nPersegueixo pretendentes... algunes es tornen intractables, inaccessibles, desplaents... mentre d'altres guanyen encant i em fascinen irremeiablement. El calendari, enguany, s'ha conjurat per a fer possible el meu idil·li amb el Parc Natural del Montseny.\nTot encaixa: 3a edició del Trail Fonts del Montseny! M'estreno per la porta gran i em llenço a la versió salvatge dels 30km, amb 1.925 metres de desnivell positiu!\nSom-hi, no cal donar més voltes al perfil diabòlic de la Cursa, sinó a la riquesa d'un escenari natural extraordinari, autèntica reserva de la biosfera de la UNESCO.\nLa cursa arrenca a les vuit del matí, des de la plaça Major del poble osonenc de Viladrau (a una hora amb cotxe de Barcelona!), i abans hauria de recollir la bossa del corredor al pavelló esportiu municipal...; ni vull confessar a quina hora ha sonat avui el despertador i m'he escapat furtivament de casa...\nMama només hi ha una!, avui víctima i ànima còmplice de les meves bogeries! Gràcies, un cop més, per suportar, confortar i temperar aquestes obstinacions incomprensibles.\nAmb precisa puntualitat viladrauenca s'inicia l'edició d'enguany, amb tres-cents corredors extasiats amb la clàssica melodia rockera dels australians AC/DC: 'It's a long way to the top', una metàfora oportuníssima.\nL'inici és suau i dòcil, un escalfament molt bondadós. Convé reservar, i molt!, fins al primer avituallament, perquè aviat comença la primera gran pujada fins al turó de'n Pou de'n Sala. Hem anat resseguint la carena i gaudint d'unes panoràmiques impressionants del propi Montseny, de les Guilleries, i fins del Pirineu.\nPerò convé no embadalir-se massa, que també hi trobem baixades força tècniques... i de nou més pujada, fins al Coll de les 3 Creus i, passat l'equador del Trail, fins a la Font dels Cims. Ho tinc comprovat: pateixo més en els descensos, molt més exigents i compromesos...\nEls avituallaments suposen un oasi magnífic, revitalitzant. Coronar el Turó del Mig, a mil cinc-cents seixanta metres d'alçada!, és reconèixer-se victoriós... perquè ara tot és baixada, nou quilòmetres fins al poble de Viladrau. Un tram llarg, interminable, amb un darrer avituallament prodigiós i un pervers epíleg d'escales diabòliques fins pràcticament l'arc d'arribada.\nUn final exquisit, emocionant, per a un temps final de 4 hores, 36 minuts i quinze segons de goig, patiment i satisfacció... Noranta-novè classificat, i portentosa cervesa artesana Montseny Malta com a guardó, tant intensa i exquisida com el magnífic Trail Fonts del Montseny!\nPublicat per ALBERT SANCHEZ ROIG a 23:06


La Barcelona que camina: de setembre 2010\nPostals de Barcelona (XXII)\nPublicat per Josep Maria Serra a 12:28 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: gossos, postals\nDiu el rètol: "Dentro de la Caixa cabe todo lo que te importa". Es veu que aquest pobre home no li importa a ningú ja que no cap a dintre i s'ha de quedar a dormir fora.\nLa ciutat genera imatges que tenen un comentari fàcil. Com aquesta. Tot i que ja se sap que el problema dels sense sostre és complexe de sol·lucionar i més ara amb la crisi.\nEtiquetes de comentaris: rodamon, sense sostre\nUna visió deformada de la realitat\n“Yendo en bicicleta… no sólo te mueves de forma más ágil. Aprendes a ser más austero, de alguna forma te vuelves más amable, estás en forma (sensación maravillosa), bronceado, te sientes libre.” Això ho diu abui a la Contra de La Vanguardia avui l’Òscar Patsí, un “bicipredicador” es defineix.\nA l’entrevista diu moltes coses, algunes interessants i amb les que qualsevol persona sensata hi hauria d’estar d’acord. Pero se n’oblida de moltes i en tergiversa d’altres com la frase que reprodueixo al principi d’aquest article. Què vol dir que els ciclistes es tornen amables!!!! Si són una colla de maleducats (amb algunes, poques, excepcions) que t’embesteixen per les voreres i que t’insulten si els crides l’atenció (cosa que jo ja he desistit de fer). Que Barcelona ha de potenciar la bicileta en detriment dels cotxes? d’acord. Però mentre els vianant i els ciclistes compartim l’espai això serà una selva. I a la selva guanyen els més forts i aquests no som mai els vianants. O sigui que Òscar, predica el que vulguis, però comença a fer-ho entre els teus colegues ciclistes perque baixin de les voreres, respectin els semàfors, es tornin “amables” i no embesteixin vianants.\nPublicat per Josep Maria Serra a 8:42 2 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nQue els multin... encara que sigui d'amagat\nFa temps que es parla de “l’afany recaptatori” de les institucions i el Govern amb el tema de les multes de trànsit. I jo em pregunto ¿si per Barcelona no es pot circular a més de 50 i la guàrdia urbana s’amaga per enxampar als infractors, la culpa la té la guàrdia urbana o l’infractor? És a dir, si la gent no superés els 50 per hora no hi hauria infractor i, aleshores, la guàrdia urbana no recaptaria. Vull dir que el culpable sempre és l’infractor. A més a més avui en dia el cotxes tenen un aparell que es diu “limitador” i que activant-lo no et deixa sobrepassar de la velocitat que li indiquis. Per tant no és difícil respectar les normes. I si algú no les respecta, possant en perill la vida de les persones, doncs que el multin encara que sigui d’amagat que ja està bé, que sempre es queixen els que no respecten les normes. La propera vegada s’ho pensaràn abans de còrrer. I el mateix serveix per la carretera i els mossos d’esquadra.\nPublicat per Josep Maria Serra a 20:13 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: cotxes, multes, velocitat\nHa mort un bon home\nVaig conéixer a Wilebaldo Solano fa més de 30 anys a París. Aleshores, aquest vell lluitador comunista, encara no s’havia jubilat de l’agència France Press on treballava com a periodista desde fèia anys. Aquella primera vegada que ens vàrem trobar em va ensenyar com era l’agència per dintre. Aleshores jo era un molt jovenet periodista que començava i la France Press que Wilebaldo m’ensenyava amb orgull em va impressionar. Amb un castellà lleugerament endolçat pel francès, Wilebaldo era un gran xerraire. Tot el que dèia era interessant. La seva vida al costat de l’Andreu Nin i en el POUM, a la pressó durant la Guerra Civil, als camps de treball nazis o a la resistència contra els nazis a França, eren un pou d’experiències que Wilebaldo recordava fins al mínim detall. Però Wilebaldo no era de “batalletes”, era d’anàlisi profund de les coses. Tampoc era dels que viuen del passat ja que també estava molt al corrent del present. Desde París vivia molt intensament tot el que que succecïa a Espanya. Després ja es va jubilar i va venir sovint a Barcelona on es va comprar un pis i a on va morir ahir. Ens ha deixat un bon home, i, sobretot un gran lluitador.\nPublicat per Josep Maria Serra a 8:29 1 comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: POUM, Wilebaldo Solano\nUna enorme, buida, neta i fantàstica platja\nAhir divendres, aprofitant els meus darrers dies de vacances, vaig anar a la platja de Castelldefels. Quan hi vaig arribar eren les 11 del matí, i aquesta és la imatge que vaig trobar. Una inmensa, neta i buida platja. A vegades fem molts kilòmetres per trobar llocs fantàstics i no ens en adonem que els tenim al costat de casa.\nPublicat per Josep Maria Serra a 20:08 1 comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Castelldefels, platja


Programa per un Servei Nacional de Salut a Catalunya – Sicom\nHome / Nodrir / Alimentació / Programa per un Servei Nacional de Salut a Catalunya\nData: 20 setembre, 2014\nArxivat a: Alimentació, Bloc, Cures, Drets Humans, Eines d'intercanvi, Emergència Climàtica i Social, Entorn habitable, Nodrir, Sanitat / Salut, Totes les publicacions, Treball\nPrograma per un Servei Nacional de Salut a Catalunya2014-09-202019-11-18https://www.sicom.cat/blog/wp-content/uploads/2019/10/Capcalera_sicom_.pngSicomhttps://www.sicom.cat/blog/wp-content/uploads/2014/09/foto31.jpg200px200px\nPrograma per un Servei Nacional de Salut a Catalunya-\naprovat en assemblea el 6/9/14\nEs posarà en marxa un Pla de Nacionalització dels serveis públics de salut. Convertir el Servei Català de la Salut (SCS) en el Servei Nacional de Salut de Catalunya (SNSC), amb funcions de planificació, finançament, gestió i avaluació dels serveis de salut públics, integrals i integrats de Catalunya. La col·laboració público-privada existent ha d’anar limitant el seu àmbit fins a la seva total separació i definitiva eliminació, atenint-se mentrestant a les directrius i codi ètic de la Sanitat Pública. Amb el criteri que tots els serveis\nPrograma per un Servei Nacional de Salut a Catalunya. 2\nassistencials que es paguen amb diners públics han de ser públics, caldrà la definició i declaració, per part del SNSC, dels proveïdors públics com a medi propi del SNSC. Progressivament, les entitats del SISCAT, amb hospitals i/o amb equips d’atenció primària hauran de passar a ser entitats que siguin mitjà propi de la Generalitat (2).\nGarantir els drets de les persones. Dret a respectar l’autonomia i llibertat individual en les decisions sanitàries. Dret a la interrupció voluntària de l’embaràs en el sistema públic, com a mínim en els terminis actualment en vigor, i sense penalització en el Codi Penal, que apoderi a les dones com a persones autònomes i amb dret a decidir, i que vagi acompanyada d’accions d’educació sexual i afectiva per a tota la població (homes i dones).\nImplicació del Programa per un Servei Nacional de Salut a Catalunya.\nSistema de Salut amb els recursos necessaris en la lluita contra la violència masclista.\nDret a l’atenció al patiment i tractament del dolor, al no aferrissament terapèutic i a una mort digna.\nDret a la preservació de les dades personals i no cessió a entitats privades.\nDret a l’eliminació de les desigualtats de gènere en salut.\nEntitats adherides al document en data 8 d’octubre de 2014.\nPodemos Sanitat Catalunya Grup de Recerca en Desigualtats en Salut (GREDS-EMCONET, UPF)\nMoviment Indignació 15M de SabadellPDSP de Terrassa Guanyem Barcelona\nSalut Litoral Barcelona\nEscòcia diu no. Què passarà a Catalunya? #LaPlaçaDelsFutursBloc, D'altres Mitjans, Drets Humans, La Plaça dels Futurs/Ràdio Municipal Terrassa, Ràdio, Totes les publicacions\nEl califat, el canvi climàtic, la pobresa energètica i la salut, temes de#LaPlaçaDelsFuturs 24/9/14Aigua, Aire, Bloc, Cures, D'altres Mitjans, Drets Humans, Hidratació, La Plaça dels Futurs/Ràdio Municipal Terrassa, Ràdio, Respirar, Sanitat / Salut, Totes les publicacions


No serveix per a res | Albert Benzekry - somVallès\nDivendres, 23 d'abril de 2010 | 05:00h\n"Això no serveix per a res", va dir la dona quan amablement li van acostar el fullet informatiu. D'entrada, i potser sentint-se falsament amenaçada, havia inquirit secament: "això què és?", però en veure les paraules "independència" i "consulta" amollà, ben decidida, un "això no serveix per a res" i no sé què que mentre els diners s'enviessin a Madrid... No hi va haver intenció ni possibilitat de rèplica, perquè la dona aviat creuà el carrer en direcció a la fruiteria, espantant mosques tota sola. L'home que repartia propaganda -noti’s la pulcritud de l'oferiment: "em permet que li doni aquest fullet?"- quedà palplantat a la vorera, davant la seu electoral. Ell o jo -que passava per allà- devíem arronsar les espatlles, i potser i tot és versemblant algun "és el que hi ha".\nNo serveix per a res? Potser tenia raó, la dona. La consulta no té cap derivada jurídica i el resultat no és vinculant, ni tan sols globalment representatiu des d'un punt de vista demoscòpic. Els que convoquen són els que, majorment, hauran votat. Una esbravada que no serveix per a res, diran alguns. Potser sí, potser sí que ja no cal esgrimir més la gestualitat "radicalment democràtica" del fet, perquè fins i tot veiem com referèndums de resultat vinculant no tenen cap derivada ni són d'obligat compliment. És més, no es sap quan, però inclús diu que volen esmenar -radicalment i democràtica- la voluntat expressada, que tampoc no serveix per a res, es veu.\nPerò si tot això no serveix per a res, molt menys que res serveix espantar mosques. No fer res sí que no serveix per a res. És la major inutilitat supina. Mosques. No fer res equival a deixar les coses com estan. Fa ben poc, parlava amb un dels nostres poetes més reconeguts. Fent temps, a la tele del bar desfilaven declaracions arran de la no sentència del Tribunal Inconstitucional sobre l'Estatu(ruru)t. Va fer una ganyota amarga de cansament. "Sóc independentista, però ho veig impossible. No hi ha res a fer". Vaig discrepar cordialment i amable. Com d'altres, va tenir una postguerra dura i grisa. La transició també fou grisa i dura. Irresolta. Va deixar generacions de catalans escaldats, cremats. Crec, n'estic cert, que la seva poesia haurà fet més pel país i la cultura que algunes actituds polítiques. Vaig pensar: "doncs que escrigui, que escrigui".\nTot i embardissats, ens belluguem constantment en el terreny de la gestualitat política, és a dir, simbòlica, del moviment tàctic. No sempre que es prem el botó l'ascensor puja o baixa o es tanca o s'obre el programa, és veritat. Però el gest és necessari per aconseguir el que es vol. La utilitat, molt sovint, és la mateixa necessitat del gest.\nPer acabar, saben aquell que diu que va un home al restaurant i llegeix a la carta: "verdures a escollir", però només hi ha espàrrecs, i li diu al cambrer: "escolti, aleshores, entre què puc escollir?" I l'altre contesta, amb fals aplom: "entre si els vol o no els vol". Evidentment, ningú no pot negar que l'home s'autodetermina el menú cada vegada que va al restaurant, sigui cada setmana o cada quatre anys, però no em negaran que la dieta és pobra, des de qualsevol punt de vista -vegetarià inclòs. No em costa gens, doncs, imaginar, a la taula, aquella dona remugaire, pensant que no serveix per a res demanar un altre plat perquè, de fet, a la carta no hi ha sinó uns misèrrims espàrrecs fregits. I té tota la raó, la dona, no serveix per a res, el restaurant que ha decidit.


CRÍTICA DE L’AVANTPROJECTE DE LLEI DE CONTRACTES DE SERVEIS A LES PERSONES (“LLEI ARAGONÈS”) – FILOSOFIA I VIDA\nCRÍTICA DE L’AVANTPROJECTE DE LLEI DE CONTRACTES DE SERVEIS A LES PERSONES (“LLEI ARAGONÈS”)\nData: 2 Març, 2020Autor: Jordi Martí i Montllau 0 Comentaris\nRaons de fons (des de la perspectiva de la crítica social):\nL’existència de l’estat modern es justifica per la possibilitat que ofereix de proporcionar al seus ciutadans una més gran qualitat de vida que no la que es derivaria de qualsevol de les alternatives hipotètiques a aquest estat. És a més una exigència ètica essencial per a tot estat democràtic (i per tant basat en el principi d’igualtat) garantir l’accés igual i el tracte equitatiu de tota la població als serveis essencials necessaris per al seu benestar, per a l’efectiva igualtat d’oportunitats i la compensació de desequilibris motivats per raons no morals, i per a la conciliació de la vida laboral i familiar. Quan s’afebleix la pèrdua de control democràtic d’aquests serveis que justifiquen l’existència mateixa de l’estat (cosa que passa, per exemple, qual s’externalitzen i subroguen) es complica l’execució satisfactòria dels objectius eticopolítics que legitimarien aquest darrer.\nLa llibertat de mercat i per tant la lliure concurrència en igualtat de condicions a les licitacions públiques són conceptes ideals i no factuals. El mercat té un baix de fet que fa inevitable la concentració i, correlativament, el desenvolupament d’un poder corporatiu que contrapesa i compromet el democràtic. Aquest fet constatat afecta directament la qualitat del treball i la dignitat dels treballadors, alhora que fa inviable la competència basada en la qualitat del servei o del producte.\nEl poder corporatiu desapodera els ciutadans i promou el desenvolupament de col·lectivitats polítiques desmobilitza-des, submises i mancades de veritable autonomia perquè tendeix a fer del ciutadà un client que es realitza a través del consum i condiciona el desenvolupament humà a les exigències i les expectatives que deriven de les necessitats de les corporacions, sotmeses al seu torn a la tirania implacable del benefici pel benefici. Aquesta conseqüència de la colonització de la vida per part del mercat i dels interessos corporatius, si és sempre perniciosa, ho és encara més en una societat que aspira a la seua emancipació política.\nUn estat és, sobretot un mercat unificat. La unitat de mercat, en el cas espanyol incideix negativament en el procés d’auto-determinació del poble de Catalunya. L’obertura dels serveis públics a la concurrència de l’empresa privada representa un obstacle menys a la unificació del mercat estatal, que juntament amb la del medi comunicatiu i la de la xarxa de transports, contribueix a l’assimilació de la societat catalana a l’espanyola.\nAnàlisi crític de l’avantprojecte de llei:\nResulta totalment tendenciós afirmar l’elaboració d’aquesta llei de contractes de serveis a les persones en els termes del seu avant-projecte sigui una exigència europea, ja que allò que els directives europees exigeixen és el desenvolupament de la legislació estatal, i si s’escau, subestatal, en matèria de la contractació externa de serveis a les persones per part de les administracions públiques, de manera que en aquesta legislació es garanteixi «que la prestació es durà a terme amb criteris de qualitat, continuïtat, accessibilitat, exhaustivitat i disponibilitat, que sigui assequible i que tingui en compte les diferents categories d’usuaris, els col·lectius més desafavorits i vulnerables, la participació dels usuaris i la innovació, amb subjecció als principis de transparència i d’igualtat de tracte dels operadors econòmics», com es recull en el mateix avantprojecte de llei, on també s’aclareix que «el dret europeu atorga, per tant, una àmplia llibertat als estats membres per a establir el règim jurídic que considerin més adient a la naturalesa i finalitat d’aquests serveis, règim que pot ser tant de naturalesa contractual com no contractual». Res no impedeix, per tant, que la titularitat i la gestió dels serveis a les persones siguin públics en tots els seus nivells.\nNosaltres afegiríem que només estaria justificada la subrogació dels serveis que l’estat, per definició, s’obliga a garantir, quan la feblesa política d’aquest li exigís recórrer a una col·laboració externa privada que no pogués fiscalitzar. Aquest pot ser el cas d’una comunitat sense veritable sobirania política i infrafinançada fins a l’escanyament com la catalana. Cal, però, a l’hora de procedir a contemplar l’externalització que aquest compleixi els següents requisits, sens els quals no seria admissible:\nNomés tindrà sentit si l’externalització comporta una abaratiment dels costos (ni un encariment ni un manteniment d’aquests, cosa que caldrà valorar tenint en compte el mitjà i el llarg terminis). Una condició més fàcil de satisfer si les empreses que aspirin a oferir els serveis són fundacions sense afany de lucre o cooperatives que cerquin sobretot l’autoocupació.\nHa d’evitar la pèrdua de qualitat dels serveis oferts.\nHa d’evitar tan com sigui possible la pèrdua de control democràtic de l’avaluació del servei externalitzat.\nHa de garantir l’accés universal i en igualtat de condicions (equitatiu, per tant) de tots els ciutadans als serveis subcontractats.\nHa de garantir que la subcontractació no representarà l’empitjorament de les condicions laborals dels treballadors que oferiran els serveis concertats, alhora que ha de garantir que no existeixin diferències injustificades entre les condicions d’aquests treballadors i els que presten serveis iguals o equivalents directament des de l’Administració.\nHa de promoure que les condicions per a la contractació prioritzin les empreses de petites dimensions i, molt especialment aquelles que, com les cooperatives, estimulen l’associacionisme empresarial i, per tant l’autonomia i al iniciativa ciutadanes.\nCal que, en el plec de condicions, s’incloguin, com a condicions essencials d’obligat compliment, totes les que calguin per a garantir que les polítiques compensatòries a què el sector públic s’obliga (igualtat de gènere, no discrimiNació per raons d’origen, religió o raça, igualtat i normalització lingüístiques…) continuen respectant-se i desenvolupant-se, amb total garantia quan el servei s’ha subrogat.\nAra bé, trobem l’Avantprojecte de llei de contractes de serveis a les persones es troba lluny de respectar cap d’aquests requisits.\nCertament, cal dir que aquest avantprojecte cerca de defugir la lògica de subhasta que sovint ha presidit les concursos públics a l’estat Espanyol (i a la qual tants cop s’hi ha recorregut amb la confiança en sobredotacions pressupostàries a càrrec de l’erari públic, posteriors a la concessió), amb la qual cosa sembla oferir una oportunitat a les petites empreses i les cooperatives, i així estableix que: «En aquest sentit, la selecció del contractista incorpora la possibilitat de tenir en compte i valorar la responsabilitat social de les empreses o entitats licitadores segons la seva solvència, experiència i expertesa, i prohibeix de forma expressa l’ús del procediment de subhasta o bé un procediment en què l’únic criteri de valoració sigui el preu.»\nTanmateix, malgrat aquesta limitació de la importància que en els concurs s’ha de donar als preus (cosa a la qual cal afegir a més que «la proposta econòmica només es pot obrir un cop la mesa de contractació hagi valorat i puntuat la proposta tècnica»), en coherència amb allò establert per les directives europees, el cost proposat per les empreses concurrents continua tenint un pes significatiu (fins al 30% del total de la puntuació en la ponderació en el cas dels serveis sanitaris i fins al 40% en la resta), en benefici de les grans corporacions el volum de negoci de les quals els facilita l’abaratiment dels costos, a més de permetre’ls complir les inevitables condicions financeres que la llei preveu exigir a les empreses concurrents amb la finalitat d’assegurar que, cas de pèrdues sobrevingudes, el servei continuarà oferint-se (i així s’hi especifica que: «el contractista ha de tenir un volum anual de negoci específic relacionat amb l’objecte del contracte igual o superior al 60%, en relació amb el total de la facturació dels darrers tres anys», afegint-s’hi que: «els requisits de solvència poden tenir el caràcter de condicions especials d’execució per als contractistes, i qualificar-se com a obligacions essencials en el plec de clàusules o document que regeix la contractació»). En el cas de els prestacions sanitàries destacades en l’article 27, punt 1, considerades en el punt següents com a “principals”, caldrà acreditar «una quantia referida al volum de negocis en l’àmbit de les activitats corresponents a l’objecte del contracte, en relació amb els darrers tres exercicis disponibles en funció de la data de creació o d’inici de les activitats econòmiques dels licitadors, a determinar en cada cas en el plec o document que regeix la contractació, i que en cap cas pot ser inferior al 75% de l’anualitat mitjana del valor estimat del contracte o lot al qual es concorre.»\nCooperatives i fundacions, parteixen per tant d’una situació de feblesa que els fa poc competitives cara a aconseguir contractes de servei, cosa que, de fet, reconeix l’avantprojecte en preveure la possibilitat de reserva de la contractació per a corporacions d’aquesta mena (i per als serveis recollits en l’Annex II), o per a tallers protegits, que no existiria si no es veiés la necessitat d’afavorir-les atesa la seua feblesa inicial. Tanmateix, el fet que aquestes reserven puguin ser com a màxim (en nom de promoure la concurrència) per tres exercicis fiscals consecutius, fa difícil de veure que pugui realment afavorir les empreses cooperatives que, a la pràctica, haurien de concursar per contractes que no podrien renovar.\nD’altra banda, la possibilitat, inclosa en aquest avantprojecte de llei, que es valori en el moment del concurs que «els usuaris o els associats formin part de les estructures de direcció o de la propietat i tinguin capacitat d’influència», que hi hagi el compromís de «reinversió total dels excedents a la finalitat de l’activitat econòmica, als mateixos serveis, als col·lectius atesos o a la comunitat» (mesures que afavorien cooperatives, empre-ses amb participació dels treballadors i fundacions) no canviaria, en l’essencial, la situació descrita, tant pel seu caràcter secundari com pel fet que no deixa de ser una mera possibilitat recomanada.\nNo es veu, per tant, de quina manera les administracions catalanes (autonòmica i locals) podrien aconseguir un estalvi i, per tant, un alleujament de la seua maltractada tresoreria amb una llei amb aquest.\nD’altra banda, no podem deixar de recordar que és cosa sabuda que quan l’oferta d’un servei esdevé un negoci al qual s’accedeix per haver ofert (entre altres aparents avantatges) una reducció dels costos, la plusvàlua de l’empresa ha de sortir del plustreball dels seus treballadors o de la reducció dels mitjans o posats a disposició de l’usuari, cosa que, en tots dos casos derivarà en una pèrdua de la qualitat del servei ofert. Més enllà d’aquest handicap de principi, però, l’Avantprojecte de llei de contractes de serveis a les persones comporta problemes afegits.\nAixí, el text de la futura llei preveu expressament la possibilitat que cap dels licitadors garanteixi de manera satisfactòria el servei o serveis que aspira a oferir i pels quals es presenta a concurs. En aquest cas el redactat de l’avantprojecte no prescriu que el concurs hagi de restar desert, sinó que simplement deixa oberta aquesta possibilitat, autoritzant expressament que, al final, el concurs pugui resoldre’s entre competidors que no superin el llindar mínim de qualitat:\n«En cas que cap licitador superi els llindars mínims, es pot declarar la licitació deserta o bé valorar les propostes dels dos licitadors més ben puntuats. Si només supera el llindar un licitador, es pot acordar valorar també la proposta del segon licitador més ben puntuat.»\nA més a més, topem amb el problema que l’empresa contractada pugui restar apartada del servei o que pugui fer fallida o tingui algun altre tipus de dificultat que li impossibiliti de continuar atenent els usuaris. En aquest cas ens trobaríem amb una interrupció de la prestació que podria comportar conseqüències greus per als seus receptors. La llei preveu aquest problema i mira de garantir la continuïtat del servei amb un seguit de previsions, les quals, però, resulten insuficients en el cas que el poder adjudicatari no disposi de mitjans d’alternatius equivalents. Així, les possibilitats que es contemplen en aquest cas serien aquestes dues: «a) Gestió directa o gestió no contractual del servei. b) Licitació i adjudicació d’un nou contracte pel procediment que correspongui legalment.» Ara bé, perquè aquesta segona possibilitat pugui dur-se a terme caldrà que en l’anunci de licitació es faci «constar que existeix un procediment de resolució contractual i que l’adjudicació està subjecta a la condició suspensiva per al cas que no prosperi l’acció de resolució del contracte inicial», cosa que és d’esperar que dificulta trobar candidats a fer-se càrrec del servei suspès. A més, en qualsevol cas, «no es podrà iniciar l’execució per part del nou contractista fins la resolució definitiva del contracte anterior en via administrativa». La continuïtat del servei no resta en cap cas garantida (per molt que «en el plec o document que regeix la nova contractació es poden establir compensacions econòmiques per als contractistes en cas que es faci efectiva la condició suspensiva a la què fa referència el paràgraf anterior»).\nLa possibilitat de discontinuïtats és tan manifesta que la mateix avantprojecte les contempla implícitament quan afirma que «transitòriament, i fins que no es formalitzi la nova adjudicació prevista a l’article 26.2, es pot contractar amb una altra empresa o entitat, sempre que es donin totes les condicions següents: a) Que es produeixi una situació d’emergència o risc social que impedeixi la prestació del servei amb les condicions requerides. b) Que no es modifiquin les condicions essencials del con-tracte ni el pressupost base de licitació. c) Que s’acrediti que l’empresa o entitat que assumirà la prestació de forma transitòria compleix els requisits de solvència i capacitat i no es troba incursa en cap prohibició de contractar.» Caldrà, però, que tal empresa es trobi i que vulgui assumir el servei. Una operació així, d’altra banda, que pot abocar l’Administració afectada a una situació molt difícil i amb poques alternatives, pot comportar un cost elevadíssim per a l’erari públic.\nL’acabat de dir esdevé especialment greu si tenim en compte que entre els serveis a contractar hi figuren, prestacions sanitàries de la importància i urgència de, per exemple: serveis d’urgències, serveis de diàlisi hospitalària i ambulatòria, serveis de diàlisi a domicili, serveis de litotrípsia, serveis de medicina nuclear, serveis de cirurgia major ambulatòria, serveis d’oxigenoteràpia; o serveis que exigeixen, per la seua naturalesa, que se’n respecti la continuïtat i se n’hi evitin interrupcions, com ara: tractaments de reproducció humana assistida, serveis d’atenció a la salut sexual i reproductiva o serveis de transport adaptat; així com serveis com ara els «d’allotjament accessoris o integrats als serveis socials, de reinserció o sociosanitaris i els derivats de situacions d’emergència o necessitat per a la població».\nRecordem, per últim, que l’oferta d’un servei esdevé un negoci al qual s’accedeix, també, per la reducció de costos, no costa d’entendre que la plusvàlua de l’empresa ha de sortir del plustreball dels seus treballadors o de la reducció dels mitjans o posats a disposició de l’usuari, cosa que, en tots dos casos derivarà en una pèrdua de la qualitat del servei ofert.\nSi ens aturem ara en el problema del control institucional i democràtic dels serveis oferts per indirectament mitjançant una empresa subrogada, cal dir que aquest és un punt en què la lectura de l’Avantprojecte de llei de contractes de serveis a les persones genera més preocupació ja que es fa recaure aquest control a la figura d’un “responsable del contracte”, que actuaria «com a representant de l’òrgan de contractació en les relacions amb el contractista» i seria «l’únic interlocutor vàlid per a donar les instruccions d’execució al representant del contractista, i proposar la interpretació del contracte a l’òrgan de contractació», així com per a «fer el seguiment del compliment del contracte, mitjançant controls i informes periòdics».\nPel que fa als òrgans competents de l’Administració en matèria d’inspecció s’especifica que: «Determinades actuacions d’inspecció o auditoria tècnica es poden atribuir a altres òrgans de l’administració, d’acord amb les seves funcions i competències», és a dir, que se’ls atribueix un paper accessori i en tot cas de caràcter voluntari.\nAmb aquesta figura del “responsable del contracte” (que podrà ser un funcionari públic a qui se li atribueixi la consideració d’”autoritat”) limita i subjectivitza enormement la capacitat de control, per part de les administracions públiques, del servei i de els condicions en què l’ofereix l’empresa adjudicatària. Una figura externa a l’empresa, no necessàriament col·legiada (la possibilitat que la responsabilitat de control recaigui sobre una “comissió de seguiment” és únicament una possibilitat que l’avantprojecte de llei ofereix, però que no prescriu) suposa un instrument clarament insuficient pera executar de manera satisfactòria la funció de control que té assignada, com, fet, en el mateix text de l’avantprojecte ja es reconeix, quan s’hi afirma que es podran incloure, «com a mecanismes de control d’execució, inspeccions administratives i tècniques i auditories de qualitat que elaboren els serveis tècnics de l’administració contractant. En cas que no es disposi de mitjans suficients, es poden encarregar a altres administracions o a empreses especialitzades, que en cap cas poden ser competidores del contractista». Aquest punt, però, és només una recomanació, una possibilitat i, en cap cas, una obligació. Més endavant, encara es reiterarà que: «Els contractes objecte d’aquesta llei estan sotmesos als controls d’execució i a la supervisió del responsable del contracte. Determinades actuacions d’inspecció o auditoria tècnica es poden atribuir a altres òrgans de l’administració, d’acord amb les seves funcions i competències.»\nPer a tenir una idea precisa de què significa aquest “responsable del contracte, allò millor és llegir amb detall l’article 20 de l’avantprojecte:\nArticle 20. Responsable del contracte\n20.1. En els contractes objecte d’aquesta llei, l’òrgan de contractació nomena una persona responsable del contracte que, per al cas que sigui funcionari públic, té atribuïda la condició d’autoritat, en els termes establerts per la normativa de funció pública.\n20.2. El plec o document que regeix la contractació determina les facultats concretes de control d’execució atribuïdes al responsable del contracte, que com a mínim són les següents:\nActuar com a representant de l’òrgan de contractació en les relacions amb el contractista; ser l’únic interlocutor vàlid per a donar les instruccions d’execució al representant del contractista, i proposar la interpretació del contracte a l’òrgan de contractació.\nFer el seguiment del compliment del contracte, mitjançant controls i in-formes periòdics.\nVerificar el compliment de les condicions especials d’execució, inclòs el manteniment dels requisits de solvència del contractista i dels subcontractistes.\nInformar sobre els incompliments contractuals i proposar a l’òrgan de contractació la imposició de penalitats o, si escau, la resolució del contracte.\nProposar a l’òrgan de contractació, si escauen, les modificacions i les pròrrogues del contracte.\nCertificar la correcta execució de la prestació, als efectes de reconeixement de l’obligació de pagament.\n20.3. En el marc de les funcions d’assistència i cooperació amb els ens locals, i d’acord amb el que estableixi la legislació vigent, els òrgans supramunicipals i el departament competent en matèria d’administració local assisteixen els municipis que ho requereixin en les funcions del responsable del contracte.\n20.4. L’òrgan de contractació pot nomenar una comissió de seguiment com a responsable del contracte, amb les mateixes funcions i requisits.\n20.5. Els responsables del contracte i els membres de les comissions de segui-ment han de subscriure el Codi de principis i conductes recomanables en la contractació pública i les declaracions de béns i/o interessos que reglamentària-ment s’estableixin.\n20.6. L’òrgan de contractació, en cas que s’aparti d’alguna proposta del respon-sable del con-tracte en el seu àmbit de competències, ha de motivar per escrit la decisió.\nNo oblidem, a més, que entre els poders adjudicadors es troben les administracions locals, que amb freqüència seran les més necessitades d’externalitzar els serveis que ofereixen, per causa de les seus limitacions pressupostàries però que, justament per raó d’aquestes limitacions, en molts de casos es tracta d’administracions que difícilment poden dur a terme la funció de control de manera exhaustiva i satisfactòria (per no dir res de les distorsions que, en una funció com aquesta pot introduir la proximitat entre auditor i auditat en petits municipis). Fixem-nos també que, com acabem de veure, en l’avantprojecte de llei s’especifica que: «En el marc de les funcions d’assistència i cooperació amb els ens locals, i d’acord amb el que estableixi la legislació vigent, els òrgans supramunicipals i el departament competent en matèria d’administració local assisteixen els municipis que ho requereixin en les funcions del responsable del contrac-te.» És a dir, que l’autonomia municipal resulta clarament reforçada, cosa que podria anar en detriment de la igualtat en les característiques i possibilitats dels serveis rebuts pels usuaris, uns serveis, en general de gran importància i, en alguns casos, vinculats directament amb els drets bàsics de la població.\nEncara en relació amb el control democràtic dels serveis oferts voldria destacar la sorpresa que causa que aquest avantprojecte de llei contempli entre aquells a externalitzar alguns que tenen a veure amb l’execució de les sentències judicials com els vinculats amb programes de justícia restaurativa i d’atenció a les víctimes, en tots dos casos, com el mateix text reconeix, pertanyents a «l’àmbit de l’execució penal per a la jurisdicció d’adults i menors».\nSi ens centrem en la garantia d’accés universal i en igualtat de condicions de tots els ciutadans als serveis subcontractats, l’Avantprojecte de llei de contractes de serveis a les persones contempla que els serveis oferts «poden incloure, com a part de la contraprestació del contractista, les aportacions dels usuaris en forma de tarifa, taxa o preu públic, que aquest pot percebre directament com a part del preu». Certament això no és res de nou. La qüestió és, però, un cop feta aquest previsió quins seran els seus límits, no tant pel que fa a quantia sinó a conceptes facturables? No cal dir que aquest dubte posa en qüestió l’accés universal en condicions d’equitat als serveis que l’estat ha de garantir. En qualsevol cas, i per ser honestos, cal destacar que en el punt tercer de l’article 27 d’aquest avantprojecte s’hi especifica que «els contractes que se subscriguin per a la prestació de serveis sanitaris han de garantir que es presten de manera gratuïta i en condicions d’igualtat per a totes les persones usuàries».\nD’altra banda, en el text es consideren com a “condicions especials d’execució”, possibles, però en cap d’exigència necessària, requisits que tanmateix, de no complir-se, es posaria en risc l’accessibilitat universal dels usuraris als serveis prestats. Hem refereixo a les «obligacions vinculades a l’accessibilitat dels serveis per a persones amb capacitat de mobilitat reduïda o amb dificultats especials» i les «obligacions de prestació del servei en un radi geogràfic concret i amb facilitats d’accés mitjançant transport públic.»\nFet i fet, l’avantprojecte de llei deixa coma requisit possibles però no necessaris molts d’altres l’incompliment dels quals repercutiria de manera directa sobre la qualitat dels serveis oferts. Així podem trobar-hi indicacions com ara (el subratllat és meu):\n«Es pot exigir que l’empresa o entitat acrediti una determinada qualificació o experiència, directament vinculada a l’objecte del contracte, respecte de les persones adscrites a l’execució del contracte. Es pot exigir també que el contractista comuniqui qualsevol canvi en el personal adscrit a l’execució del contracte i que acrediti que el nou personal té com a mínim la mateixa experiència i titulació que l’anterior.»\n«En aquells serveis que requereixin una atenció especial a les persones, es pot tenir en compte la capacitat i experiència dels equips professionals en l’atenció integral a les persones, o valorar les propostes innovadores en aquest àmbit.»\nAixí mateix, en relació amb els contractes de formació per a l’ocupació s’hi especifica que «es podrà exigir algun dels requisits de capacitat i solvència tècnica següents: a) La inscripció en el Registre de centres i entitats de formació del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya, en l’especialitat i família corres-ponent. b) La certificació de l’organisme que correspongui que acrediti que l’entitat o empresa pot impartir formacions conduents a titulacions oficials. c) Que l’àmbit d’activitat del contractista en el sector productiu estigui directament relacionat amb l’àmbit d’activitat de la formació objecte del contracte.» Resta clar, per tant, que s’autoritza a impartir formació a empreses privades que no desenvolupen pròpiament activitats formati-ves i, per tant, que s’autoritza al sector privat a tenir, en consideració d’educand, persones que es possible que acabin desenvolupant una activitat professional que no els serà retribuïda).\nSi atenem, finalment a com es garanteix en l’avantprojecte de llei que les polítiques compensatòries a què el sector públic s’obliga (igualtat de gènere, no discriminació per raons d’origen, religió o raça, igualtat i normalització lingüístiques…) continuen respectant-se i desenvolupant-se, quan el servei s’ha subrogat, ens trobarem amb la sorpresa que s’hi considerin qüestions com ara «la implementació de mesures [més enllà de els que la llei prevegi explícitament] d’igualtat de gènere i no discriminació de les persones treballadores de l’empresa o entitat» o «el compromís amb el compliment de la legislació tributària i, específicament, amb la que exigeix la no realització d’operacions financeres contràries a la normativa tributària en països que no tinguin normes sobre control de capitals i siguin considerats paradisos fiscals per la Unió Europea», condicions possibles però en cap cas necessàries en els plecs de condicions dels concursos per a accedir a un contracte. Així mateix ─si bé això seria una cosa que, lamentablement, ja no ens sorprèn─, l’avantprojecte de llei no preveu cap ni una condició en matèria lingüística i de normalització de la llengua catalana, ni tan sols en relació amb els serveis educatius que s’obre a externalitzar o mantenir com a externalitzables (ensenyament preescolar, serveis d’educació especial, ensenyament per a adults, serveis de tutoria ─!?─ i uns inespecífics «altres serveis d’ensenyament», cap dels quals, a més, es preveure que puguin ser reservats per a entitats especialitzades de caràcter associatiu, cooperatiu i/o sense afany de lucre), molt menys encara, per tant, amb les serveis relacionats amb la inserció laboral, els serveis esportius i els de lleure, malgrat tractar-se d’àmbits en què una decidida acció de promoció de la llengua catalana seria necessària i urgent.\nFet i fet, aquesta avantprojecte de llei, en la mesura que preveu la possibilitat d’externalitzar i, per tant, desvincular de l’Administració tantes serveis a les persones sense preveure cap condicionalitat lingüística el que fa és anul·lar de facto el requisit lingüístic per a accedir al desenvolupament de tasques i serveis de titularitat pública i adreçats a les persones, incloent-hi serveis educatius no obligatoris o no obligatoris i no reglats, serveis de formació qualificació professional i ocupacional, i serveis de i serveis d’acollida de persones nouvingudes (inclosos els menors tutoritzats), que podran desenvolupar-se íntegrament en llengua no catalana (com de fet ja passa en l’actualitat de manera força generalitzada en el marc del serveis de benestar social de la Generalitat de Catalunya).\nPer contra, pel que fa als contractes de restauració i allotjament, es contempla un condicionat molt més estricte en relació a requisits com ara: «servir un percentatge mínim de productes procedents de la venda de proximitat, productes de temporada, productes de qualitat diferenciada, productes de la producció agrària ecològica o productes de la producció integrada. Així mateix, també s’ha d’incloure com a condició especial d’execució, l’obligació del contractis-ta de dissenyar els menús d’acord amb la dieta mediterrània.» Aquests requisits seran obligats i inclosos en els plecs de condicions en concepte de condicions especials d’execució. Tanmateix, com ja hem dit, cap requisit en relació amb la llengua del servei, ni tan sols quals aquest es desenvolupi en centres d’ensenyament.\nNo voldria acabar aquest informe sense mostrar la meua sorpresa davant del fet que, enquadrant-los en una llei de contracte de serveis externs per part de els administracions públiques, es contemplin coma finançables per l’Administració serveis com els homeopàtics, uns inconcrets “serveis para-mèdics” o una misteriosos “serveis religiosos”.\n O quan fa referència a l’ensenyament preescolar hi inclou l’ensenyament infantil i no sols es refereix les llars d’infants fins als 3 anys? Perquè d’incloure aquest nivell educatiu s’estaria posant en perill ─encara més─ la immersió lingüística en català.\nL’oposició tomba la llei Aragonès en comissió al parlament\navantprojecte de lleicontractes de serveis a les personesLlei Aragonès\nAnterior Entrada anterior: EN RESPOSTA A UN ARTICLE DEL SENYOR ALBERT PLA NUALART\nSegüent Entrada següent: VIDA I OBRA DE PLATÓ\nEl doble carril de pujada a Sant Julià millora el trànsit a la parròquia


Descent · Excursions i Lloguer de Bicicletes · Maresme · Costa Brava · Taller\nEl nostre Partner\nCATBIKETEAM complementa la nostra oferta.\nDisposem d'un taller ben equipat, personal format i professional, treballen amb els millors recanvis Shimano, Sram, Hope, KNC, Maxxis, MSC, Mavic, Syncros, BBB, ZEFAL, Race Face, Ritchey... La mecànica no és problema, pot ser tot terreny, carretera, passeig, BMX, free-style, descens, cicloturisme, elèctriques...\nLa seva oferta d'accessoris, roba i nutrició abasta totes les modalitats.\nVols comprar una bicicleta? Els seus consells li seran de gran ajuda per a triar la millor bicicleta per a vostè, de la marca i modalitat que vostè desitgi.\nSi necessites el servei de taller, pots trucar a DESCENT o anar a CATBIKE.


Boris Johnson aixeca expectatives a la Costa Brava - Diari de Girona\nL'anunci del primer ministre britànic que tornarà a permetre viatjar el 17 de maig dispara la cerca de vacances d'estiu entre els seus ciutadans i les reserves d'alguns hotels de Tossa o Plata d'Aro creixen fins a un 225%\nmarc verdaguer girona 25.02.2021 | 23:46\nEls carrers de Tossa de Mar, plens de visitants en un estiu anterior a la pandèmia · David Aparicio\nEls carrers de Tossa de Mar, plens de visitants en un estiu anterior a la pandèmia\n«La gent té moltes ganes de viatjar i, quan ja es pugui tornar a fer, el moviment serà gran; el mercat britànic és molt important i des de l'anunci de Boris Johnson els nostres hotels de la Costa Brava han tingut un pic de vendes molt important», explica el Director de Revenue de Med Playa, Roger Calafell, que parlant concretament d'establiments com l'hotel Monterrey de Platja d'Aro o el Sant Eloi i l'Esmeraldas de Tossa de Mar, diu que l'increment de reserves de cara a la temporada d'estiu en els últims dies ha estat d'un 225%.\nDilluns, en l'anunci del seu pla de desescalada, el primer ministre britànic va establir un full de ruta «prudent, però irreversible» que hauria de desembocar el retorn a la normalitat el 21 de juny i amb aquesta, és una data clau, la reobertura dels vols internacionals el 17 de maig.\nUn anunci que, de seguida, va provocar que milers de britànics comencessin a buscar destins de cara a l'estiu amb companyies com Ryanair o EasyJet , les costes espanyoles i portugueses o les illes gregues o Xipre com els destins més sol·licitats.\nRyanair ja ha confirmat que, de cara a l'estiu, l'aeroport de Girona-Costa Brava tindrà una trentena de rutes operatives i (mancats de bones notícies des de fa mesos) això, la progressiva arribada de les vacunes i les paraules del primer ministre britànic són una bona injecció de moral per al sector turístic gironí.\n«És una molt bona notícia, des del sector s'han rebut amb il·lusió i esperança l'anunci de Boris Johnson, segurament encara és aviat per tenir dades de reserves que ho corrobori, però està clar que hi ha ganes de viatjar i estem convençuts que aquest estiu serà millor que el de l'any passat», explica la gerent del Grup Costa Brava Centre, Judit Lloberol que agrupa molts hotels, restaurants, locals d'oci i càmpings sobretot de la zona del Baix Empordà. Precisament des dels càmpings, un col·lectiu que a Girona té establiments de referència i molt valorats a Europa, es valora l'anunci de Boris Johnson com a «molt bona notícia per al sector». «Encara és massa aviat per comptabilitzar el seu impacte en les reserves, es podrà fer d'aquí a uns dies, però cal tenir en compte la gran importància del turisme internacional per als càmpings gironins», explica el president de l'associació que els agrupa, Miquel Gotanegra.\nTambé, des de l'Associació Turística d'Apartaments Costa Brava-Pirineu de Girona (ATA), tot i remarcar que el turista britànic no és el seu principal client, es considera que «el retorn dels viatges internacionals al Regne Unit a partir del 17 de maig representa un bri d'esperança».\nEn la mateixa línia que Lloberol, des del Grup Costa Brava Centre, o Gotanegra, des dels càmpings, la vicepresidenta d'ATA Esther Torrent apunta que «hauríem d'esperar uns dies per saber realment l'efecte d'aquest anunci en el nostre sector».\nMenys dubtes sobre l'efecte del pla de desescalada revelat pel govern de Londres té Roger Calafell de Med Playa en els hotels de la cadena a localitats com Tossa, on el turisme britànic és molt important, o a Platja d'Aro.\n«En el total dels hotels de la cadena, després de l'anunci de Boris Johnson pel que fa als viatges a l'estranger dels britànics, l'increment de reserves ha estat d'un 415% i entre només els de la Costa Brava han estat d'un 215%», diu l'executiu d'una companyia Med Playa, que va ser fundada a finals de la dècada dels setanta a la Costa Brava i que ara també té establiments a Salou, Calella, Benalmádena o Bulgària i n'explota altres a les costes catalanes, valencianes i malaguenyes.\nA la Costa Brava, el turisme britànic és important, però, en moltes localitats, encara ho és més el francès o d'altres nacionalitzats que arriben a Catalunya per carretera i, per això, tant des del Grup Costa Brava Centre com des de l'Associació d'Apartaments Turístics recorden la importància de la reobertura de la frontera de la Jonquera.\n«Seria molt important per nosaltres que la frontera s'obrís el més aviat possible, a França fan les vacances molt repartides per zones, i el mes d'abril és un bon moment per treballar», apunta Judit Lobera mentre que la vicepresidenta d'ATA, Esther Torrent, recorda que «estem molt pendents dels moviments que faci França en els propers dies per saber com es podran comportar els turistes francesos aquesta temporada, perquè aquest és un dels nostres principals clients; així com també els alemanys, holandesos, els belgues i els turistes procedents de la resta de països europeus».\nObrir fronteres aviat, avisar amb temps, és el que sí demana, amb vehemència, la gerent del Grup Costa Brava Centre, Judit Lloberol és que les mesures que es prenguin sigui anunciades amb previsió: «Avui mateix havien d'anunciar-ne i al final serà demà... Això passa molt sovint i no tenen en compte que un hotel no es pot posar en marxa amb la mateixa facilitat que s'omple una nevera».


Mostrant articles per etiqueta: sotrac - ELPOLLTV\nBack Estàs aquí:Inici Notices Mostrant articles per etiqueta: sotrac\nDijous, 27 Octubre 2016 15:57\nSotrac busca finançament pel seu primer disc\nEl grup llagosterenc Sotrac, ha iniciat una campanya de micromecenatge per cobrir part de les despeses que suposa gravar el seu primer disc. Des de Verkami es poden fer aportacions des dels 3 fins als 500 euros, a canvi de d’interessants contraprestacions que van des d’un agraïment al CD fins a un concert privat a casa dels mecenes, passant per samarretes i còpies signades del treball discogràfic. Sotrac compte amb el suport de diverses personalitats del món cultural i musical del nostre país. Des de ElpollTV us animem a col·laborar-hi des d'aquest enllaç\nDijous, 08 Octubre 2015 08:02\n"Entre nosaltres", el primer EP de Sotrac\n“Ja no som uns joves adolescents, ens hem fet grans i això implica entendre que el dia a dia i la vida en general vénen marcats per sotracs i obstacles inesperats que cal superar”. Així es presenten els components del grup llagosterenc Sotrac que amb les seves cançons procuren transmetre un missatge optimista, esperançat, i ple d’energia. Sotrac acaba de treure el seu primer EP, batejat amb el títol “Entre Nosaltres” fruit d’un intens i acurat treball realitzat durant tot l’estiu que consta de 4 cançons, que mostren les diferents vessants musicals del grup. “Entre Nosaltres” s’ha enregistrat a La Cabana del Músic de Llagostera i podeu descarregar gratuïtament les cançons des del web oficial de Sotrac.


En compliment amb el deure d'informació recollit en l ́article 10 de la Llei 34/2002, d'11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, BELLOROFON DOS S.C. (BELLOROFON DOS S.C.), l'informa que les dades aquí consignades corresponen a l'entitat titular del lloc web www.apartamentssacaleta.com.\nDenominació: BELLOROFON DOS S.C.\nDomicili: SANT ANTONI MA. CLARET 36 , 07760 CIUTADELLA DE MENORCA (ILLES BALEARS)\nPots els drets de Propietat Industrial i Intel·lectual de la totalitat d’elements continguts en aquest lloc web, inclosos els formats, dissenys gràfics, texts, imatges i documents, pertanyen a BELLOROFON DOS S.C. o a la persona física, jurídica, organisme o entitat que n’ostenta la titularitat i estan protegits per les Lleis espanyoles i internacionals sobre propietat Intel·lectual i Industrial. Tanmateix totes les marques i noms comerciales contingudes en aquest lloc web pertanyen a BELLOROFON DOS S.C., o a la persona física, jurídica, organisme o entitat que n’ostenti la titularitat del signe distintiu i es troben igualment protegides per les lleis españoles i internacionals sobre propietat Intel·lectual i Industrial. Està expressament prohibida la reproducció total o parcial d’aquest lloc Web i de qualsevol dels seus continguts sense comptar amb l’autorització expressa i per escrit de BELLOROFON DOS S.C. o del titular de les mateixes.\nL’accés al lloc web no implica cap mena de renúncia, transmissió, llicència o cessió d’aquests drets per part de BELLOROFON DOS S.C. o dels titulars que ostenten els drets de propietat intel·lectual o industrial, excepte que s’estableixi el contrari de forma expressa.\nBELLOROFON DOS S.C., no respondrà de les possibles conseqüències, danys o perjudicis que se’n puguin derivar d’aquesta utilització o ús de la informació.\nBELLOROFON DOS S.C. es reserva el dret a modificar el contingut de la oferta comercial dels seus productes i serveis quan ho consideri oportú i a mantenir el seu contingut actualitzat.\nBELLOROFON DOS S.C. no pot assegurar la inexistència d’interrupcions o errades a l’accés a aquest lloc Web, tot i que farà tots els esforços possibles per tal d’evitar-los.\nls enllaços (links) que pugui trobar en aquest lloc Web són un servei als usuaris. Aquestes pàgines no són gestionades ni controlades per BELLOROFON DOS S.C., per aquest motiu, no es fa responsable dels continguts d’aquests llocs Web ni aquests estan regulats pel present Avís Legal. Si accedeix a aquestes pàgines Web haurà de tenir en compte que les seves polítiques de privacitat poden ser diferents a la nostra.\nEn qualsevol cas, dins de la jurisdicció espanyola, si la legislació permetés sotmetre's a un fur en concret, l'usuari renuncia expressament al fur que li pogués correspondre i se sotmet voluntàriament a la jurisdicció dels Jutjats i Tribunals de CIUTADELLA DE MENORCA


Arxius de internacional » Tribuna Ganxona\nEls partits del MIC a Sant Feliu de Guíxols\nEl Torneig Internacional de Futbol Base MIC (Mediterranean International Cup) arriba aquest any a la seva 17a edició i a la nostra ciutat es viuran quatre dies de partits, del 12 al 15 d’abril.\nDestacarà el dissabte al matí, amb els quarts de final, on hi ha la possible presència a Sant Feliu d’equips com el Manchester United, RCD Espanyol, Aspire Academy, Villarreal CF, Bayern de Munic, Aspire Dreams, Shaktar Donetsk i FC Barcelona.\nLa competició es disputarà a 24 seus de municipis de la demarcació de i comptarà amb la presència de més de 280 equips de futbol, que provenen de 42 països diferents dels cinc continents.\nEl MIC, un any més, segueix defensant els mateixos valors dels seus inicis: l’esforç, la constància, el respecte i el treball en equip.\nDes dels seus inicis, el MIC ha comptat amb la participació de grans jugadors de primera línia actual com ara Leo Messi, Neymar, Gerard Piqué, Sergi Roberto, Jordi Alba, Lucas Leiva, Philippe Coutinho o Sergi Busquets quan estaven en la seva etapa de formació.\nTV3 i diferents mitjans de comunicació faran una exhaustiva cobertura de l’esdeveniment.\nAquesta és la taula de les competicions que se celebraran a la nostra ciutat:


Şirince Klaseas Butik Hotel & Restoran Sirince Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 9 allotjaments a Sirince.\nDegirmen Bogazi Sokak No:93, Sirince/ Selcuk /İzmir, Şirince, Sirince, Turquia, 35920 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Şirince Klaseas Butik Hotel & Restoran\nConvenientment situat a Sirince, Klaseas Tas Ev&Cafe és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Klaseas Tas Ev&Cafe asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Klaseas Tas Ev&Cafe és una elecció inteligents per a viatgers a Sirince, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.