Best Western Executive Inn and Suites Madisonville (TX) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nBest Western Executive Inn and Suites3307 E Main Street, Madisonville, Madisonville (TX), Estats Units, 77864-2305 - Veure al mapaBest Western Executive Inn and SuitesVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 34 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranbanyascensorspaaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Best Western Executive Inn and Suites està situat idealment a Madisonville; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Madisonville (TX). Els clients de l'hotel poden gaudir de recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, servei de bugaderia, ascensor. Best Western Executive Inn and Suites té 40 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com banyera hidromassatge, habitacions per a no fumadors, servei de despertador, escriptori, nevera. Bany, centre esportiu, piscina coberta, spa de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Best Western Executive Inn and Suites és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Madisonville (TX).Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sebanypiscina [interior] centre esportiuspa Serveis i comoditatscaixa fortaservei de bugaderiazona de fumadorsAccésascensorrecepció [24 hores] instal.lacions per a minusvàl.lidss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsassecador de cabellescriptoriservei de despertadorcafetera/teteraforn microonesservei de planxaempolles d'aigua de cortesianevera Idiomes ParlatsAnglès Mostra MenysPolítiquesNens i llits supletorisNens de 0 a 2 any(s) [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents. Nota, si necessiteu un bressol hi pot haver càrregs extra.Nens de 3 a 12 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els hostes de 13 anys i més es consideraran adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilL'allotjamentNombre d'habitacions: 40\nAllotjaments a Madisonville (TX)


'New world' s’obre amb una escena impactant, en què un home és torturat per un grup de mafiosos, que l’acusen de passar informació de les seves activitats a la policia. Presidint aquest acte violent trobem Ja-sung, l’autèntic agent infiltrat per la llei en el grup criminal. Amb aquest pròleg, Park Hoon-jung fa explícita la doble personalitat del protagonista, que observa (i executa) el cruel destí al qual ell mateix s’arrisca diàriament amb la fredor que imposa la màscara que es veu obligat a dur.\nLa divisió clara entre la persona real i el personatge s’anirà tornant cada cop més confusa a partir del moment en què mori el líder del clan mafiós. Aquest fet desencadena un joc de trons per la successió del president, en el qual la policia pretén influir coŀlocant un home de palla que els permeti controlar el crim des de dins. Així és el ‘nou món’ al qual es refereix el títol de la pel·lícula: un entorn iŀlegal manipulat irònicament per la llei.\nL’escala de l’operació fa que el precari equilibri en què viu Ja-sung tremoli encara més, i el força a preguntar-se on es troba la seva veritable identitat. Després de gairebé una dècada convivint amb l’enemic, el policia dubta entre mantenir-se fidel a les fredes ordres del seu capità i obeir el vincle emocional que ha forjat amb l’agressiu gàngster que s’ha convertit en el seu germà de sang.\nLa disfressa convertida en pell podria agermanar 'New world' amb l’ambigua escala de grisos que Cronenberg va aplicar a 'Promeses de l’est'. Però el film de Park rebutja seguir una via excèntrica o manifestament personal, i prefereix ser respectuós amb les expectatives associades a l’alè dramàtic i les formes estilitzades del recent thriller sud-coreà.


És el més gran de tots els satírids. És fàcil de reconèixer per les clares bandes postdiscals que, sobre un fons gairebé negre, travessen ambdós parells d'ales i que, per la cara superior, estan interrompudes en la zona més propera a la costa de les ales anteriors. En aquest punt, i sobre la primera taca blanca, hi presenten un ocel negre amb una feble pupil·la grisosa. Pel revers les ales anteriors tenen una coloració marronosa més uniforme que les posteriors, en les quals els tons es presenten trencats i on apareix una franja blanca irregular que, basalment, surt de la costa sense arribar al marge intern.\nÉs una papallona d'ambients secs a qui agrada prendre el sol al mig de camins i carreteres i que cerca refugi en espais forestals oberts on roman sovint immòbil i camuflada sobre l'escorça dels arbres.\nÉs una espècie univoltina freqüent als Països Catalans, excepte a les illes Balears. Al Berguedà sol aparèixer a mitjans de juny. Les larves s'alimenten de diverses gramínies dels gèneres Festuca, Bromus, Arrhenatherum, Cynodon, Elymus.


Biblioteca Sant Salvador: NORMES\nEls pares col·laboradors i els mestres responsables de la dinamització, hauran de vetllar pel bon compliment de les normes. Insistint en el tema del bon tracte dels materials, sobretot a l'hora de triar els llibres o bé consultar-los.\nUna part de col·laboració per part dels adults responsables és que els llibres retornin al prestatge que li correspon, seguint les indicacions dels gomets o bé de la CDU (classificació decimal universal) que a les prestatgeries està indicat pe zones o bé per la CDU.\nCicle Inicial i Infantil de 3 a 7 anys.\nCicle Mitjà de 8 a 10 anys.\nCicle Superior a partir de 10 anys.\nPer endreçar els llibres de consulta, seguiu els indicatius següents:\nLes normes de la biblioteca són:\nEstar-hi en silenci i en actitud de treball.\nNo escriure ni guixar els llibres.\nTractar molt bé tots els materials de la biblioteca.\nSi s'utilitzen els ordinadors, ha de ser amb l'autorització de la persona responsable.\nComplir els terminis del servei de préstec.\nRetornar els llibres de consulta a les prestatgeries corresponents.\nVetllar per deixar els llibres ben encaixats en les prestatgeries.\nDeixar l'espai recollit i les cadires endreçades.\nNo menjar a la biblioteca.


infantil – Lo bloc\nUna grandíssima sèrie de dibuixos animats. Què li demaneu a una sèrie adreçada a la canalla? El primer, què no els empleni el cervell de porqueria. I resulta que si et poses a mirar dibuixos animats de porqueria en veus molta. Moltes històries on la violència apareix gratuïtament o on l’origen de l’acudit és riure […]\nInocència, bons sentiments i millors intencions. Poca escenografia, vestuari fet a pedaços, i efectes especials molt bàsics. El resultat és un combinat de tendresa, humor i cançons que genera somriures, crits, rialles i aplaudiments entusiastes en tot el públic, no només la canalla. Des del punt de vista adult el més fascinant és com els […]\ninfantil, Pengim Penjam, teatre, titelles\nEn Josep Maria Benet i Jornet, arxifamós ara gràcies als serials de TV3, i molt conegut degut a la seva ja extensa i important obra teatral, va escriure fa més de trenta anys unes peces teatrals adreçades als més petits, sota petició de Cavall Fort. Són obres molt senzilles, esquemàtiques i ingènues. Adients per a […]\ninfantil, Josep Maria Benet i Jornet, llibres, teatre


2.2 No admissió de condició suspensiva d'obtenir una autorització\n2.3 Normes registrals\n2.4 Reduccions aranzelàries\n2.5 Codi civil\n2.6 Cadastre i representació gràfica\n2.7 Representació georreferenciada\nDAVANT MEU, * Notari de l'Il·lustre Col·legi de Catalunya, amb residència a*,\nEl senyor **, major d'edat, *, veí de *, amb domicili a *. Exhibeix DNI número *.\nL'identifico pel seu document nacional d'identitat, el número del qual coincideix amb el de la seva identificació fiscal. Té, a judici meu, capacitat legal i legitimació per atorgar aquesta escriptura d'AGRUPACIÓ I EXPOSA:\nTÍTOL: REFERÈNCIA CADASTRAL. (Opcions ...)\nPossibilitat 1.- Per expressa indicació de la part atorgant, i d'acord amb l'article 196 del Reglament notarial, procediré a la presentació telemàtica i amb firma electrònica al Registre de la Propietat corresponent. (Indiqueu si el presentador és el mateix Notari, el mateix interessat o un gestor, etc.)\nPossibilitat 2.- Per expressa indicació de la part atorgant, previs els oportuns advertiments, no procediré a la presentació telemàtica d'aquesta escriptura al Registre de la Propietat, ni a la presentació per telefax, d'acord amb el que disposa l'article 249 núm. 3 del Reglament Notarial.)\nTotes les Legislacions regulen en matèria de terrenys urbans el requisit de la llicència de parcel·lació per a la segregació o divisió de finques (Vegeu els formularis de segregació o de divisió); en canvi no hi ha cap dificultat per agregar o agrupar, ja que, com es veurá seguidament, no planteja problemes.\nNo es necessita llicència per agrupar finques (o per a...


Encuentra aquí información de Desenvolupament cognitiu para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nSegons Piaget, el nen de 7 a 12 anys, es troba en el periode de les operacions concretes.\nEn aquesta etapa el xiquet arriba a comprendre diverses formes de conservació, i també la classificació i el raonament de relacions. El xiquet assoleix les limitacions de l'anterior periode preoperatori, on s'inclouen l'egocentrisme i la centració.\nEl xiquet compren la combinació, la possibilitat d'associació d'elements en conjunts més amplis. Parlem aleshores de l'inici de formació de conceptes. A pareix la reversibilitat del pensament. També la capacitat de seriació, d'ordenació d'elements. El xiquet ja té la noció de conservació del número, massa, longitut, superficie i pes (més endavant el volum). Apareix la comprensió de la casualitat, desapareix tanmateix el sincretisme i la iuxtaposició.\nPodem dir que entre els 8 i 10 anys, que és l'etapa en la que se centra aquesta unitat didàctica, els xiquets assumeixen papers autorreflexius. Els nens saben que les visions de la resta es basen en els seus propis propòsits o quadres de valors. Poden avançar-se al judici d'una altra persona sobre les seves accions. Tanmateix, encara no poden considerar la seva pròpia visió i la de l'altre al mateix temps.\nEl xiquet ja pot tindre un pensament reversible, és a dir, pot imaginar sense necessitat d'experimentar fisicament que una operació es pot realitzar en sentit invers.\nEls xiquets en aquesta etapa ja estan descentrats, atenen a diverses caracteristiques a la vegada, no a una sola. Són conscients que les transformacions són solament alteracions de la percepció, el que canvia és com les percibim.\nTenen capacitat d'elaborar teories respecte al món, refleixonen sobre el que ocorrerà, ho prevé d'una manera lògica, fent conjectures, tractant de provar-les.\nEncara no formula hipòtesis sobre conceptes abstractes. Cada vegada van adquirint més habilitats per entendre altres punts de vista i això els capacita per comunicar-se d'una manera més efectiva. Durant aquest periode arriba a dominar les operacions lògico-matemàtiques, com són la classificació, la seriació, conservació i nímeros.\nSón capaços de distingir la fantasia de la realitat.\nAdquireixen en aquesta etapa la noció de conservació que és l'habilitat de reconéixer que dues quantitas iguals de matèria romanen iguals en substància, pes i volum mentre no se'ls lleve o afegesca quelcom.\nComprendre i produir missatges orals i escrits en valencià i castellà, atenen a diferents intencions i contextos de comunicació, així com comprendre i elaborar missatges orals i escrits senzills contextualitzats, en una llengua extrangera.\nComunicar-se a través de mitjans d'expressió verbal, corporal visual, plàstica, musical i matemàtica, desenvoluoant la sensibilitat estètica, la creativitat i la capacitat per gaudir de les obres i manifetacions artístiques.\nEmprar en la ressolució de problemes senzills els processaments adequats per obtindre la informació pertinent i representar-la mitjançant codis, tenint en compte les condicions necessàries per a la seva solució.\nIdentificar i plantejar interrogants i problemes a partir de l'experiència diària, emprant tots els coneixements i els recursos materials disponibles com la col.laboració d'altres persones per resoldre-los de forma creativa.\nActuar amb autonomia en les activitats habituals i en les relacions de grup desenvolupant les possibilitats de prendre iniciatives i d'establir relacions afectives.\nCol.laborar en la planificació i realització d'activitats de grup, acceptar les normes i les regles que democràticament s'establesquen, articular els objectius i interessos propis amb els de la resta de membres del grup, respectant punts de vista distints i assumint les responsabilitats que corresponguen.\nEstablir relacions equilibrades i constructives amb les persones en situacions socials conegudes, comportar-se de manera solidària, rebutjant discriminacions basades en diferències de sexe, classe social, creències, races i altres caracteristiques individuals, socials i culturals.\nApreciar la importància de valors bàsics que regeixen la vida i la convivència humana i obrar d'acord amb ells.\nComprendre i establir relacions entre fets i fenòmens de l'entorn natural i social i contribuir activament en tot el possible, a la defensa, conservació i millora del medi ambient.\nConèixer el patrimoni cultural, participar en la seva conservació i millora i respectar la diversitat lingüística i cultural com dret dels pobles i individus, desenvolupant una actitut d'interés i respecte cap a l'exercisi d'aquest dret.\nConèixer i apreciar el propi cos i contribuir al seu desenvolupament, adoptant hàbits de salut i benestar i valorant les repercussions de determinades conductes sobre la salut i la qualitat de vida.\nOBJECTIUS GENERALS DE L'ÀREA DE MATEMÀTIQUES\nUtilitzar el coneixement matemàtic per interpretar, valorar i produir informacions i missatges sobre fenòmens coneguts.\nReconèixer situacions del seu medi habitual en les quals existesquen problemes per al tractament dels quals es requeresquen operacions elementals de càlcul, formular-los mitjançant formes senzilles d'expressió matemàtica i resoldre utilitzant els algoritmes corresponents.\nUtilizar instruments senzills de càlcul i mesura decidint, en cada cas, sobre la possible pertinença i els avantatges que implica el seu ús i sotmetent els resultats a una revisió sistemàtica.\nElaborar i utilitzar estratègies personals d'estimació, càlcul mental i representació espacial per a la ressolució de problemes senzills, modificant-les si fos necessari.\nIdentificar formes geomètriques en el seu entorn immediat, utilizant els coneixement dels seus elements i propietats per incrementar la seva compossició i desenvolupar noves activitats d'acció en l'esmentat entorn.\nUtilitzat tècniques elementals de recollida de dades per obtenir informació sobre fenòmens i situacions del seu entorn; representar-la de forma gràfica i numèrica i formar-se un judici sobre aquesta.\nApreciar el paper de les matemàtiques en la vida quotidiana, fruir amb el seu ús i reconèixer el valor d'actituds com l'exploració de distintes alternatives, la conveniència de la precissió o la perseverança en la recerca de solucions.\nIdentificar en la vida quotidiana situacions i problemes susceptibles d'ésser analitzats amb l'ajuda de codis i sistemes de numeració, utilitzant les propietats i característiques d'aquests per assolir una millor comprensió i ressolució dels esmentats problemes.\nEns trobem al front d'una escola pública, amb uns 900 alumnes i amb 30 professors. Té dues unitats d'educació infantil i dues d'ESO.\nAquesta escola es troba situada en una zona industrial a uns 50 Km de València. La població en la que es troba es bilingüe i ha patit una transformació agricola en industrial.\nPorta funcionant 15 anys i els director acaba de ser nomenat després dels cursos d'acreditació. L'equip directiu és recent.\nLa ratio per classe és de 25 alumnes i el centre disposa de noves tecnologies.\nBLOC TEMÀTIC: ELS DINERS\nTercer curs de primària\nPodem dir que els continguts s'identifiquen en gran mesura amb els nombres i les operacions i molt especialment amb l'ensenyança dels algoritmes tradicionals.\nAllò que espere amb els desenvolupament d'aquesta unitat temàtica és que l'alumne comprenga conceptualment i pràcticament fenòmens naturals, tècnics i/o socials. Les matemàtiques l'ajudaran a desenvolupar capacitats de caràcter molt general.\nEn aquest tema, com és el dels diners, espere fer veure a l'alumnat que és una eina molt antiga però que encara s'empra en la vida quotidiana de les persones.\nEl sistema monetari:què és i per a què serveix.\nTipus de monedes al nostre país i al món.\nProcés de fabricació i comercialització dels productes.\nLes divises. Breu introducció al que és la Borsa. La relació de la nostra moneda amb les divises. L'EURO, la nova moneda a la CEE.\nLa contabilitat:concepte d'ingressos, saldo i despeses.\nEl pressupost:què és i com es fa.\nRecull de monedes de diversos valors així com monedes d'altres països.\nRelació del valor de les divises en monedes espanyoles.\nDades estadistiques per comprovar l'augment dels preus.\nElaboració d'un pressupost per a un determinat assumpte.\nFamiliarització amb l'EURO. Assaig de compres amb aquesta moneda.\nRespecte per les divises del país així com la resta de països.\nConscienciació dels diners com a instrument de la vida quotidiana diària.\nDiferenciació valor de les coses. Apreciació del procés d'elaboració dels productes i la relació qualitat-preu. Valoració possitiva del procés intrinsec d'elaboració d'un producte.\nDESENVOLUPAMENT DE LA UNITAT DIDÀCTICA\nTemporalització: aquesta unitat està pensada per a 9 sessions lectives d'1hora cadasquna. Ara bé propose per al desé dia una eixida per la zona industrial per tal que els alumnes vinculen allò estudiat amb la realitat.\nDurant aquesta primera sessió es farà abans que res una breu avaluació inicial, preguntant als alumnes el que sàpiguen sobre els diners. Es proposen preguntes com\nSabeu per a que serveixen els diners?\nPer què tenen la figura del rei i un escut?\nPer què a França tenen francs, a Itàlia lliures i als EUA dòlars?\nEl sistema monetari com a sistema de mesura s'assembla i es diferencia amb altres:\nEls diners és esencialment discret. La pesseta al nostre país, es distribueix, com? (preguntar als alumnes). Monedes de 1, 5, 10, 25, 50, 100, 200 i 500 ptes i en bitllets de 1000, 2000, 5000 i 10.000 ptes.\nEl valor dels diners és una decissió presa per les persones.\nÉs diferent a cada país. Quines monedes coneixeu?. Tots els dies varia.\nS'empra en la vida qutidiana.\nEn l'antiguetat es feien intercanvis d'objectes. Pel temps va apareixer quelcom que substituí els objectes i tenia el mateix valor:era la moneda.Ha tingut moltes formes i dissenys i ara és circular i els bitllets són de paper i rectangulars. Els materials canviaven segons el seu valor:hi havia de plata, platí, or...Les monedes actuals són d'un metall dur i tenen un tamany més o menys petit.Tenen la figura del nostre Rei:Joan Carles I i l'escut del país. Això es així per fer veure el poder qui el té. Segons l'època hi ha un personatge:Franco, Alfons XIII,emperadors romans.....\nAnem a fer un reconeixement de les monedes.Ací teniu monedes diferents i bitllets.Observeu com són.Ara sabrieu dir quantes de 25ptes són una de 100 ptes?.Feu l'operació a la llibreta o calculeu-ho mentalment. Solució:4 monedes.\nVaig a comprar el diari. Val 175 ptes.Combina les monedes.Quantes menys millor.\nMon pare m'ha donat onze duros i ma mare m'ha donat 60 ptes.Quants diners tinc ara?.Recordeu que un duro són 5 ptes.\nVull comprar una moto.Tinc 15.000 ptes, però la moto val 54.000.Quants diners em falten? Com els distribuiries en bitllets.\nCuriositats:fa uns anys al nostre país hi havia monedes de menys valor que la pesseta:eren els cèntims.Ara quan utilizem l'EURO també tornarem a aquesta manera de pagar.Els articles podran valdre per exemple 3.89EUROS.\nParlarem avui de com arriben els productes a les nostres mans.Preguntem als alumnes:\n*Algú ha anat mai a una fàbrica?Què fan?Com ho fan?\nA les fàbriques arriba la matèria prima que és el material amb el qual s'ha de fer l'objecte o instrument. Per exemple les cadires, quina seria la matèria prima? podria ser la fusta o el ferro o el plàstic...Això val uns diners ja que s'ha de arreplegar i els homes han fet feina fent-la.Pot ser natural com la fusta o feta com és el ferro que s'ha d'extraure de les mines.La fusta després s'ha de tallar, polir. Tot això, que és el que fan els homes amb les mans o amb ajuda de les màquines es diu mà d'obra.\nCom a activitat proposem fer el procés d'elaboració d'una taula, com la farieu?..Anem a valorar cada pas i després pensem com arriba als comerços. El preu de venda és diferent al preu de magatzem Això es fa per traure beneficis. Així si una cadira val 3500 ptes en la tenda, podem suposar que ha costat al magatzem unes 2000 en total. Ara penseu el que han guanyat els de la tenda si ells l'han comprada a 2000ptes i l'han venuda a 3500ptes?\nHi ha uns materials més cars que altres i això és perquè són més dificils d'aconseguir, hi ha pocs o són de millor qualitat. Normalment els mobles més cars són de millor qualitat i perque el seu procés ha estat més delicat.\nQuan anem a la fàbrica de mobles d'ací propo podreu veure com fan els mobles i preguntarem tot allò que vulgueu.\nLa fusta de les cadires de ma casa val 700ptes en total. Amb les màquines i amb l'ajuda dels homes el valor ascendeix a 1800 ptes.Quan ha costat la mà d'obra?\nUn moble es ven en un magatzem a 32000ptes. A la tenda el preu és de 40000ptes.Quants diners guanyen venent-ho així?I si ho venen a 38000ptes, quant guanyen?\nAnem a suposar que volem que ens facen una prestageria per als llibres.El fuster ens diu:"La fusta val 12.500ptes i nosaltres per la nostra feina cobrem a 1000ptes l'hora".Quant ens costarà la prestatgeria si els fusters han estat 4hores treballant-la?\nSolució: 1000ptes l'hora X 4hores que treballen= 4000 ptes de mà d'obra\n12.500 que val la fusta = +12500val la fusta\n16500 valdrà la prestatgeria\n* Com que possiblement sobra temps, manarem les sumes següents:\n25duros+ 34ptes= quantes pessetes són\nAvui com que tenim menys temps, anem a dedicar-lo al càlcul mental.Després farem jocs amb les monedes i llistes de preus.\nLa sessió d'avui anirà dirigida a fomentar el càlcul i les operacions mentals.\nProposem les següents sumes:\n30ptes+40ptes 2500 ptes+1500ptes\nA continuació anem a fabricar monedes pròpies. Cadasqu dissenyarà les monedes i els bitllets. Això servirà per fer les sumes pràcticament i per jugar amb els diners.\nProposem els segúents models de monedes.Es deixa llibertat per pintar-les i posar el text que més s'estimen.\nAvui anem a parlar una mica més de les divises. Necessitarem un mapa d'Europa per indicar els països de la CEE.\nSeria interessant tenir exemplars d'altres monedes per tal que el nen experimentara amb aquestes monedes o divises.\nCal dir que les divises canvien tots els dies. La relació amb la pesseta varia també;unes vegades estan més cares i altres més barates.Per als exercisis treballarem amb la següent equivalència:\nCal dir cada moneda de quin país és.\nAnem a continuar amb la tasca del dia anterior que no va quedar finalitzada. Avui després d'un breu repàs a les divises, anirem a fer conversió de monedes.\nUn francés té 35 francs. Quantes pessetes té? Solució: si un franc són 25ptes, aleshores 35 francs seran 35 x 25=875ptes\nSi tinc 4francs i 3marcs, quantes pessetes tinc? Solució: 4 X 25=100 ptes 3 X 85= 255ptes 255ptes + 100ptes= 355ptes\nLa següent activitat consisiteix en un petit viatge per Europa, per tal de saber quina és la divisa de cada país.Sortim d'Espanya, on la moneda és la pesseta, a continuació anem a França, on la moneda és el franc, després anem a Alemanya on la moneda és el marc. Per finalitzar el nostre viatge, marxarem cap a Irlanda. Per a casa anem a proposar que esbrinen d'on són les següents monedes:escuts, florins,corona i dracma.\nAvui introduirem la nova moneda:l'EURO.L'Euro és la moneda que tindrem tots els països que pertanyem a la Comunitat Econòmica Europea (CEE).Es va proposar aquesta idea per tal d'evitar el canvi de divises a l'hora de viatjar a un altre pais. Amb aquesta moneda podrem pagar sense necessitat de canvi de divisa. Els EUROS arribaran a les nostres mans al 2001, i tindran un valor aproximat de 160ptes.Ara ja en totes les etiqutes dels productes trobeu el preu en EUROS. Per això anem a fer una activitat:\n)-Anem a jugar a venedors del futur.Anem a dibuixar els productes que mes ens agraden i posarem el preu en EUROS. Primer que res que heu de fer? Poseu un preu en ptes i després entre tots els passarem a EUROS.Podeu dibuixar fruites, mobles, joguines, menjar, roba.....\nTambé dibuixareu els vostres propis bitllets, en aquest cas EUROS. Recordeu que heu de fer cèntims d'EURO, de manera que els preus podran ser, per exemple, de 2'34E o bé de 32'5E.\n)-Ara anem afer una petita eixida al mercat.Allí anotareu el preu dels productes que més s'estimeu.Anem a partir amb 2500ptes.Anem a veure com s'organitzeu els diners, de manera que encara us en sobren 200ptes. Quan tornem a classe ho passarem a EUROS.\nAvui anem a passar a EUROS el preu dels productes d'ahir. Digueu en veu alta el preu, uns darrere els altres i ho apuntarem a la pissarra. Per a passar-ho a EUROS cal divisir per 160. Com que encara no sabeu ho farem en la calculadora\nAnem a fer càlcul mental:\n3+12 4+13 12+9 10+12 14-12 12+6 17+8 12+8 17-9 10-7 15+15 17+13 25+5\nAhir recordeu que vam dir que teniem 2500ptes cadasqu per gastar i que ens havien de sobrar 200.El que vam fer va ser un pressupost. Com diu la paraula és un pressupost perque abans de comprar ens marquem un limit de diners i fem un càlcul aproximat d'aquestos diners.Això ho fan en quasi totes les empreses o associacions.Així diuen :tenim un pressupost de .....diners per a la festa de final de curs., volen dir que no es poden gastar més de la quantitat marcada en total.Anem a fer nosaltres un pressupost per a la setmana.Jo vos dic que teniu 1500ptes per als 7dies de la setmana.Anem a veure com els gastarieu, per a que el diumenge encaran tingau diners.Ací heu d'incloure totes les despeses, que es totes les compres que feu, i heu d'anar restant.\nJoan viu a València en un pis de lloguer.Paga tots els mesos 40.000ptes del lloguer del pis.Cada setmana té aquestes despeses:\nAltres despeses(viatge, eixides,fotocòpies)\n)-Calcula quants diners es gasta Joan en un mes:(un mes de quatre setmanes)\nSolució 40.00ptes del lloguer\n+ 1800 X 4 del menjar\n+ 1500 X 4 de les altres despeses\n40.000+7200+6000= 53200 en total\n)-Si Joan té un pressupost mensual de 55000ptes, quants diners ha estalviat en dos mesos si sols es gasta 53200ptes al mes.\nSolució: en un mes estalvia 55000-53200=1800 ptes\nen dos mesos estalviarà 1800X2= 3600ptes\nAvui anem a explicar molt breument els conceptes d'ingressos, despeses i saldo. Els ingressos són totes aquelles quantitats de diners que una empresa o una persona reb dels seus negocis o treballs.Aixi si una empresa ven en un mes 500 cadires a 300ptes cdasquna, direma que ha tingut uns ingressos de 150000ptes, i si una persona per exemple cobra al mes 30000ptes i guanya a la loteria 20000mes en un mes, aquest mes haurà tingut uns ingressos de 30.000+20000ptes que són ? 50000ptes. Vosaltres quins ingressos teniu al mes?els vostres avis o els vostres pares us donen diners?Calculeu quants diners teniu en un mes.\nLes despeses són aquelles quantitats que s'han de restar del que es té, que és el saldo. Dir d'una altra manera les despeses és tot allò que et gastes i que inverteixes en un altra cosa. Per exemple l'empresa anterior ha de pagar el desplaçament dels seus treballadors que són 20.000ptes tots els mesos. Doncs s'ha de restar al total de diners que té ella. També ho podem fer en la persona:si aquesta persona gasta tots els mesos 2300ptes en material d'oficina direm que h tingut unes despeses de 2300ptes mensuals.\nPer tant qui sap dir-me que és el saldo? El saldo és tot el que et queda restant-li les despeses.\nHi ha dos saldos, que é l'inicial i el final, el final és el que hem estat parlant mentre que l'inicial és aquell que encara no ha tingut ni ingressos ni despeses alguna.\nAra anem a calcular el vostre saldo. Heu de sumar-vos els ingressos i les despeses que teniu.\nAçò serveix per portar la contabilitat de les empreses o de les persones i tindre els diners al lloc i no gastar més dels qu ees té, perque que passaria si vulguerem comprar una nina de 3000ptes si sols tenim 2500ptes?Efectivament faltarien 500ptes.\nAmb aquestes taules planifiquem l'economia de les persones i veiem si estalviem bé opel contrari gastem massa.\nAnem a recordar les divises. Avui solucionarem d'on és cada divisa.\nDesprés farem un mural entre tots per a la classe on posarem cada pais amb la seva moneda. Pintareu el pais i escriureu la moneda al costat. Primer ho fareu en la vostra llibreta i després farem un entre tots .\nCom que el proper dia anirem a la fàbrica de mobles, recordarem el procés d'elaboració dels productes. Entre tots elaborarem unes preguntes per a dir-los als encarregats: com per exemple\nQui compra els vostres productes?\nD'on extraieu la matèria prima?\nAl final de la classe farem unes poques sumes i restes de monedes.\nEixida cap a la fàbrica de mobles a les 10:00 del matí. Esmorzar a la plaça del poble. Arribada a la fàbrica cap a les 12:00 del matí. Visita de les instalacions de l'empresa.A la 13.00 dinar a la plaça del poligon industrial fins a les 16:00lliure per la zona de jocs. A les 16:00 visita a tota la resta del poligon industrial observant les empreses que hi ha i els comerços. A les 16:20, eixida cap a l'escola. Arribada a l'escola cap a les 17:15.\nÀrea de llenguatge:redactar el procés d'elaboraciódel productes.Us de conectors temporals:abans i després\nÀrea de plàstica: dibuixar monedes i formes geomètriques.\nÀrea de coneixement del medi:història de la moneda, geografia d'Europa i de les monedes. Coneixement del medi i entorn de la casa.\nAvaluarem com l'alumne guanya en coneixements i els procediments per adquirir-los. Deixarem llibertat alhora de les combinacions amb les monedes.\nCaldrà això si:\nComprovar que sap fer les operacions bàsics: sumar i restar i multiplicacions.\nProgressa amb les mateixes.\nL'alumne haurà de tindre una noció global del que és els diners i del seu ús. Que hi ha diferents monedes a la geografia europea i el canvi a l'EURO.\nEnviado por: Jose V Malonda\nPsicología evolutiva # PiagetL'educació primáriaConeixement matemàticEls dinersUnitat didácticaRealitatActitudsContesxtualització


Ajuntament de Roda de Ter/L'Ajuntament de Roda de Ter aprova per primera vegada un Pla Intern d'Igualtat\nData i hora oficials: 01/03/2021 05:49\nL'Ajuntament de Roda de Ter aprova per primera vegada un Pla Intern d'Igualtat\nÚltima revisió 26-02-2021 12:51\nL’Ajuntament de Roda de Ter va celebrar el ple ordinari de febrer el dimarts dia 16, en el qual un dels punts de l’ordre del dia va ser l’aprovació del Pla Intern d’Igualtat. Aquest document parteix d’una diagnosi prèvia i es plantegen accions de treball basades en la realitat del consistori rodenc, les quals es reparteixen en 6 línies de treball. Segons la regidora d'Igualtat, Marina Quintana, “aquest pla és un primer pas, és l’inici d’un camí que treballarem per implementar al llarg de tota la legislatura”.\nEn aplicació a la Resolució SLT/2700/2020, de 29 d'octubre de 2020 per la qual es prorroguen i es modifiquen les mesures en matèria de salut pública per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de COVID-19 al territori de Catalunya, aquest Ple de la Corporació es va celebrar telemàticament i es va poder seguir en directe a través del canal de Youtube de l'Ajuntament de Roda de Ter.\n2.1.- Proposta d'acord d'aprovació inicial del projecte d'urbanització dels carrers Asdrubal, Ausa i Ibers.\nL’alcalde de Roda de Ter, Roger Corominas (ERC), va explicar que el projecte d’obra municipal ordinària d’Urbanització del carrer Asdrubal i Ausa i Ibers (entre camp de la Batalla i Esquerda), és un sol projecte urbanístic que es desglossa en dues fases: FASE 1 carrer Ausa i Ibers amb un pressupost d’execució per contracte de 67.377,28 euros (IVA no inclòs) i de 81.526,51 euros (IVA inclòs) i FASE 2 carrer Asdrúbal amb un pressupost d’execució per contracte de 48.628,31 euros (IVA no inclòs) i de 58.840,26 euros (IVA). Corominas va explicar que al llarg d’aquest any es desenvoluparà la FASE 1, mentre que la FASE 2 encara no té data d’execució.\n2.2.- Proposta d’acord de modificació de la periodicitat sessions Junta de Govern Local.\nEl ple aprova establir que les sessions ordinàries de la Junta de Govern Local, tindran lloc el segon i quart dimarts de mes a les 18:30h, amb l’excepció del mes d’agost que no hi haurà sessió. Si és festiu, o excepcionalment concorren causes que ho justifiquin, es podran avançar o endarrerir a criteri de l’alcalde.\nL’alcalde, Roger Corominas, va explicar que es pren aquest acord per “racionalitzar les juntes de govern i alliberar de càrrega administrativa al personal”, tenint en compte que hi ha juntes que duren una mitjana de 10 minuts.\nDes del grup municipal d’IPR, a l’oposició, es va considerar que el canvi de periodicitat podria endarrerir el funcionament de l’ajuntament. L’alcalde va recordar que això no passarà ja que el gruix de decisions es vehiculen per decrets d’alcaldia. Per la seva part, Albert Aguilar (JxR), també a l’oposició, es va mostrar a l’expectativa “a l’espera de veure si el nou sistema és resolutiu”.\nAPROVAT amb 7 vots a favor de l’equip de govern format per ERC i els regidors Joan Moreno i Marina Quintana de Junts per Roda i 5 vots en contra dels regidors d’IPR i una abstenció del regidor Albert Aguilar de Junts per Roda, a l’oposició.\n2.3.- Proposta d’acord d’aprovació del Pla intern igualtat.\nL’Ajuntament de Roda de Ter ha elaborat una Pla intern d’Igualtat amb el compromís d’establir i desenvolupar polítiques que integrin la igualtat de tracte i d’oportunitats entre dones i homes, sense discriminar directament o indirecta per raó de sexe. Així com en l’impuls i foment de mesures per tal d’aconseguir la igualtat real dins l’Ajuntament de Roda de Ter, establint la igualtat d’oportunitats entre dones i homes com un principi estratègic de la nostra política de gestió de les persones al servei de la corporació.\nEl Pla d’Igualtat d’Oportunitats de Gènere de l’Ajuntament de Roda de Ter està integrat per una Diagnosi de la situació actual i un Pla d’Acció – que abasta, entre els seus objectius: la selecció i la promoció de personal; l’ordenació del temps de treball; la formació del personal; les retribucions, entre d’altres. Està previst que s’executi durant els anys 2021, 2022, 2023 i 2024.\nL’Ajuntament informarà de totes les decisions que s’adoptin al respecte, tant internament com externament, de manera que es projecti una imatge de l’Ajuntament d’acord amb aquest principi d’igualtat d’oportunitats entre dones i homes.\nLa regidora d’Igualtat, Marina Quintana (Junts per Roda), va explicar que aquest document parteix d’una diagnosi prèvia i es plantegen accions de treball basades en la realitat del consistori rodenc, les quals es reparteixen en 6 línies de treball. Segons Quintana, “aquest pla és un primer pas, és l’inici d’un camí que treballarem per implementar al llarg de tota la legislatura”. La regidora va fer constar que aquest pla es va començar a treballar amb l’anterior equip de govern. Per la seva part, Albert Serra (IPR), a l’oposició, va demanar autocrítica, compromís polític i continuar treballant perquè la igualtat entre homes i dones sigui una realitat.\n2.4.- Proposta d’acord d’aprovació de la moció per l’abandó del glifosat, herbicides, plaguicides i químics de la jardineria municipal.\nL’Associació Amics i amigues de la natura de Roda de Ter i Les Masies de Roda va presentar una moció relativa a l’abandó del glifosat, herbicides, plaguicides i químics de la jardineria municipal. En la moció es demana, entre d’altres punts, que s’adopit l’acord de l’eradicació de l'ús del glifosat, i d'altres herbicides i plaguicides igualment tòxics, al nostre municipi, aplicant alternatives ecològiques més adequades i respectuoses amb la salut de les persones i del medi ambient en l'àmbit i competència municipal, sigui directament pel consistori o per les empreses que es contractin. Davant la gravetat que L'ús d'herbicides i plaguicides serà substituït per mètodes no contaminants, que no perjudiquin la salut ni el medi ambient.\nEl regidor de Medi Ambient, Joan Moreno (Junts per Roda), va assegurar estar “totalment d’acord amb la moció” i va dir que des de l’ajuntament “ja ho estem aplicant”, ja que consta en els plecs de clàusules de la licitació del serveis de jardineria. Va agrair a l’Associació Amics i amigues de la natura de Roda de Ter i Les Masies haver presentat la moció, la qual és “la ratificació del que ja estem fent”.\nPodeu llegir l'acord del ple sobre l'aprovació de la moció aquí.\n2.5.- Proposta d’acord d’aprovació de la moció suport a l'Amnistia.\nLa moció planteja que la solució a la repressió en l'històric conflicte polític entre Catalunya i l'Estat Espanyol, el qual es va aguditzar després de la sentència del Tribunal Constitucional que va anul·lar la proposta de nou pacte estatutari, l’any 2010, no vindrà del sistema judicial espanyol. Es tracta d’un conflicte polític i la solució també ho haurà de ser; per això l’única solució global és una Llei d’Amnistia, que depèn del poder legislatiu i per tant és una qüestió de voluntat política. La moció reclama l'aprovació per part de les Corts espanyoles d'una Llei d'Amnistia. I també demana la immediata posada en llibertat de les preses i presos polítics, així com que es reparin els danys causats a les persones represaliades, a les seves famílies i als col·lectius dels quals formen part, i s’hauran de preveure mesures en relació a tots els responsables de la repressió de drets fonamentals.\nRoser Montané (ERC), primera tinent d’alcalde, va assegurar que l’amnistia és imprescindible per poder avançar en la resolució del conflicte polític entre Catalunya i l’Estat Espanyol; és imprescindible tenir un diàleg democràtic en igualtat de condicions; és imprescindible el reconeixement al dret de l’autodeterminació; i és imprescindible la imminent llibertat dels presos i preses polítiques i el retorn de les persones exiliades. Albert Aguilar (Junts per Roda), a l’oposició, va assegurar que no hi ha més amnistia que la independència.\nEn la part de control del ple, es va donar compte de l’informe de control intern financer de l’any 2020, de les resolucions d'alcaldia i dels acords de la Junta de Govern Local. Dins el punt de precs i preguntes, es va donar pas a les preguntes de veïns i veïnes que s’havien fet arribar al ple mitjançant correu electrònic.\nL’alcalde va aixecar la sessió.\nMoció per a l'abandó del glifosat (Ple febrer 2021)


DEL JACIMENT ANA\nEn aquest jaciment del Barremià (Cretaci inferior), amb una edat aproximada de 125 milions d'anys, s'han recuperat fòssils de vertebrats i invertebrats. Entre els invertebrats destaquen els bivalves, gasteròpodes, foraminífers, plantes i l'icnofòssil Terodolites.\nDe vertebrats, no només s'han trobat dinosaures, sinó que també hi ha fòssils de "peixos", taurons i cocodrils. Entre els dinosaures, destaca la presència d'ornitòpodes hadrosauriformes, dels quals les restes són abundants. Però també s'han identificat dos teròpodes i un sauròpode. El que fa del jaciment ANA, un lloc important per a l'estudi de la flora i la fauna mesozoica de la comarca d'Els Ports.\nAl jaciment s'han trobat fòssils de peixos. Els osteïctis (peixos ossis) són un grup de vertebrats gnatòstoms (peixos amb mandíbules articulades) que agrupa tots els peixos dotats d'esquelet intern format per peces calcificades. El terme Osteichthyes fa referència a un clade parafilètic, pel que no és un grup correcte des del punt de vista de la classificació cladística. En ANA s'han recuperat vèrtebres de peixos ossis.\nTambé s'han trobat taurons (Selachimorpha). En concret s'han recuperat dents de condrictis elasmobranquis hybodòntids, ja que és més difícil que el seu esquelet fossilitze donat que és cartilaginós.\nUn altre animal que hi trobem són els cocodrils, concretament dents i osteoderms, les plaques de l'esquena d'un gran exemplar d'entre 2 i 5 metres de longitud. Segurament es tracta d'un cocodrilomorf neosuqui, pròxim al gènere Goniopholis. Aquest animal tindria un tipus de vida aquàtic i probablement s'alimentaria de peixos, tortugues i de petits animals, com ara cries de dinosaure.


Hi ha diferència entre el SIP i comprar-lo mensualment? 2020\nHi ha diferència entre el SIP i comprar-lo mensualment?\nSuposant que esteu preguntant sobre les compres addicionals, doncs sí! hi ha una diferència entre aquests dos.\nPer comprar un fons mutu, heu de realitzar sempre una transacció. És molt important cronometrar el mercat alhora de realitzar una compra addicional. L’import per a compres addicionals pot ser superior a SIP\nEl SIP és convenient ja que ofereix mitjançant transferència automàtica de fons en una data pre-planificada cada mes en un fons. La compra es fa automàticament per a una data periòdica establerta. L’import que invertiu mitjançant SIP també és inferior a una compra addicional (el mínim és de 500 euros). L’import s’autoritza des del vostre compte bancari enllaçat.\nSIP ajuda en la vostra planificació financera i aconsella una millor planificació de les inversions. Tampoc és necessari recordar la data, només assegureu-vos que els fons estiguin disponibles.\nSi voleu fer un SIP, podeu descarregar l’aplicació MyWay Wealth, que és una plataforma de fons mutu que us ajuda a invertir en fons mutuals directes amb cost de comissió zero i sense tràmits. Podeu iniciar el vostre SIP tan baix com a Rs. 500 al mes.\nSi voleu més informació sobre SIP, consulteu el vídeo del SIP de què explica el nostre expert: -


Festival anual i multidisciplinari d’arts escèniques fusionades amb arts plàstiques. Un esdeveniment que en cadascuna de les seves edicions transforma el cèntric i popular barri de Russafa de València en un gran expositor escènic amb 25 estrenes absolutes. Punt de trobada imprescindible per a assistir a les estrenes, activitats, taules de debat i exposicions que allí es presenten.\nUn esdeveniment que ha marcat un abans i un després en la forma de gestionar els festivals escènics a nivell nacional; una iniciativa que ha servit de model a altres formats i festivals similars, de la nostra ciutat i fora d’ella, com a exemple de “bon fer” gràcies a la seva horitzontalitat, innovació, transparència, fidelització del públic i qualitat en les propostes.\nUna iniciativa social pionera que ocupa espais privats com oficines, habitatges particulars, galeries d’art, comerços, piscines i llibreries per transformar-los en espais de representació en cadascuna de les seves edicions.\nSubcategoria: Arts escèniques i arts plàstiques


Ermita de Lleus-Benissa\nDistància de Benissa: 5 Km.\nEn honor als Sants de la Pedra: Abdó i Senent\nEl primer tram és el mateix que el que porta a Pinos, però just abans d'arribar al pont que travessa l'autopista A-7, ens desviarem a la nostra esquerra prenent un camí asfaltat que condueix fins a l'ermita.\nData del S. XIX i la seua configuració és prou similar a la de l'ermita de Pinos, amb la casa del rector adossada i una xicoteta escola inaugurada en 1935. Queda envoltada d'algunes cases més entorn d'una pintoresca plaça amb arbres, una creu de pedra i un pou, al qual tots els habitants de la partida tenien accés. La característica del pou comunal era present en totes les partides rurals, però molts estan hui en ruïnes perquè, encara que eren d'ús públic, la seua propietat era privada i no han sigut conservats adequadament.\nLa partida de Lleus està en la confluència de les faldes de la Solana i Oltà, en un entorn rural i boscós de gran bellesa, amb vista a la Solana a la dreta, Oltà a l'esquerra i la Serra de Bèrnia enmig d'ambdues. Des de Lleus parteixen nombroses rutes, i el mateix camí asfaltat que ens ha portat ací, prossegueix cap a la zona denominada Pou Roig fins a arribar de nou a la N-332, a escassos 3 km de Calp.\nLa seua festivitat se celebra a la fi de juliol o principis d'agost i els seus actes més destacats són la missa i processó, els concerts de música en directe, les carreres i jocs infantils, i els sopars i menjars populars amb degustació de productes típics com a paella, mistela, dolços, aperitius i peix a la brasa.


Un homo de bé - Diario de Mallorca\nUn homo de bé\nbernat vicens vich 06.04.2016 | 01:08\nFa molt pocs dies ens ha deixat en Josep Noguera, una persona ben singular, apreciat per molta gent, i certament un referent digne a tenir en compte per entendre l'evolució dels darrers seixanta anys de la nostra Mallorca, de la nostra societat, de la nostra Església i de l'evolució del món social.\nJa a l'any 1982, quan començaven a sorgir les primeres ONG, explicava en una entrevista una veritat que avui segueix sent igual d'interpel·lant: "La gent condemna les injustícies, però no les combat". Aquesta frase dita per ell explica com ha estat el seu estil d'actuar que ha tengut al llarg dels seus 56 anys de sacerdot actiu, i de militant compromés amb les causes socials i amb els drets humans.\nEls estudis al seminari diocesà i posteriorment a l'Universitat Pontifícia de Salamanca (anys 1960 i següents) fan d'ell un sacerdot "modèlic" segons els paràmetres d'aquells anys, però amb una gran oportunitat històrica al seu favor: eren els anys del Concili Vaticà II, fet que el va marcar en profunditat. Va ser a partir de llavors quan comença a desprendre's d'un bagatge intelectual i d'una formació eclesiàstica que li venia estreta i sense motivació.\nA poc a poc va anar descobrint les realitats opresores de la política dels darrers anys del franquisme, com també de les contradiccions dins la mateixa Església, i sobretot del sofriments per les explotacions que sofrien les classes treballadores de l'hoteleria. El Terreno l'any 1966, i sobretot Cala Major allà per l'any 1976. Quan va ser elegit president d'Amnistía Internacional el 1982 ja duia arrelat dins el cor el compromís per la justícia i la lluita pels més desvalguts de la nostra societat. També per aquesta mateixa data arriba a la parròquia de l'Encarnació, i allà va seguir impulsant un model d'Església i de parròquia participativa, compromesa i viva, on es varen arribar a ajuntar en aquells anys moltes agrupacions, activitats i reunions de caire no només eclesial sinó també socials, polítics, veïnals, culturals i de reinserció. Varen ser els anys possiblement més "gloriosos" d'aquella parròquia. Ell deia que tot això havia estat possible gràcies a uns equips de persones profundament entregades a les distintes causes.\nI l'activitat on desplega més entrega va ser dins Drets Humans de Mallorca, al llarg dels 18 anys que va exercir de president, fins a l'any 1999, una associació que quan ell agafa el relleu el va posar a una altura molt destacada, treballant molt al costat d'una altre entitat germana que es deia Justícia i Pau.\nVa ser el bisbe Teodor Úbeda que el va nomenar delegat d'Acció Social aquell any de 1999, un càrrec de màxima responsabilitat per tota la tasca social de l'església de Mallorca. I el va exercicir amb coratge, certament amb dificultats però sobretot amb el convenciment que estava duent a terme, juntament amb tot l'equip d'aquesta compromesa delegació, la raó de ser del cristià compromés amb les causes de l'evangeli. A la parròquia d'Alaró va excercir el seus últims càrrecs abans de cumplir l'edat de jubilació, als 75 anys. I com he esmentat al principi, així-i-tot va seguir amb el seu compromís social fent tasques d'acompanyament i docència dins la presó de Palma, a través de la Pastoral Penitenciària.\nEra crític amb l'estructura eclesiàstica, i amb les seves normatives. Era crític amb els polítics i la seva manera de fer, tan de dretes com d'esquerra. I era crític amb sí mateix. I per això sempre necessitava dels amics i col·laboradors per poder tirar endavant qualsevol projecte que ell veia necessari per avançar. No només consultava, també i sobretot deixava al criteri dels companys de tasca i camí l'execució dels programes. Demanava sempre opinió abans de llançarse de ple. Tenia també dretractors, rebia freqüentment anònims insultants i alguns amaneçants, sobretot en l'etapa dels 18 anys a la parròquia de l'Encarnació. Però no es deixava intimidar, entre d'altres raons perquè sabia que tenia al costat molta gent que el valorava, l'estimava i feia equip.\nAnècdotes en podriem comptar moltes. Una d'intrascendent, pero plena de significat va ser aquella que un dia un sacerdot li digué dins la sagristia i sense cap rubor que l'aspiració que duia dintre era poder arribar algun dia a tenir un càrrec dins la cúria vaticana... a la qual cosa ell li va contestar que això de voler trepar dins l'Església no té res a veure amb l'Evangeli ni amb la lluita per transformar el món. O aquella altre que també demostra el tarannà d'en Josep quan l'any 1994 caminaren de Barcelona a Bruseles amb un grup de persones compromeses movilitzant al seu pas a molta gent clamant per la pau als grans llacs d'Àfrica. I a El Salvador, quan assassinaren els jesuites a la UCA, fent costat al poble salvadorenc... O les estades als campaments de Tindouf amb els saharauis acampats amb aquelles condicions infernals, creant llaços de solidaritat que han durat molts anys, i encara persisteixen, I amb l'acollida durant cinc anys d'un grup de tretze refugiats de la guerra de Bòsnia, exercint en Josep la tasca que li assignàrem d'acompanyarlos cada setmana a parlar amb els seus familiars a través d'uns equips de radioaficionats...\nTenia clar que ell era persona abans que sacerdot, o abans que els càrrecs i diplomes. Per això quan es va jubilar encara no fa tres anys volia dedicarse a coses distintes a les clàssiques d'un sacerdot major que destinen a dir misses a convents. No volia programar el seu futur, ni volia programar fer coses, com si fer coses ens fes més persones deia ell. Així i tot, va optar per dedicarse com a voluntari a ajudar als qui estan presos, com he citat abans.\nLa seva visió del passat era positiva. Va estar al servei dels altres i això justificava tots els seus anys de treball amb tanta entrega. Coherent, respectat per molta gent, alhora que criticat també per determinats sectors. Però això és bona cosa, ja que ser criticat per segons qui, suposa automàticament un reconeixement de fet de que vas per bon camí, que no vas malament.\nPoc li han durat els anys de la jubilació, ja que a finals de 2014 se li detecta una greu malaltia. Però també en aquestes circumstàncies va demostrar el seu caràcter entregat i de lluitador. Estava convençut fins poques setmanes abans de la seva mort que guanyaria la batalla, i tornaria a casa per seguir endavant.\nL'amic se'n va. L'homo bó, l'homo de bé ens ha deixat per sempre una petjada que és impossible que s'esborri mai, ja que ha quedat gravada dins els cors de moltíssima gent.\n* Membre de Drets Humans de Mallorca


Responsable del tractament: Reial Automòbil Club de Catalunya (RACC). Empresa del Grup RACC que ofereix el servei (vegeu www.racc.cat/quisom)\nFinalitats i legitimació del tractament: El RACC tracta les seves dades amb les finalitats següents:\n- Gestionar la seva condició com a soci del RACC.\n- Comunicar-li els beneficis i avantatges dels quals gaudeix com a soci del RACC.\n- Prestar-li els serveis contractats com a client o soci del RACC.\n- Rebre la informació sol•licitada.\n- Oferir o recomanar-li serveis o productes del RACC que puguin ser del seu interès.\n- Comunicar les seves dades a empreses del Grup RACC (vegeu www.racc.cat/quisom) amb finalitats administratives o per donar compliment a obligacions legals.\n- Oferir o recomanar-li serveis o productes del RACC que puguin ser del seu interès amb posterioritat a la seva baixa com a soci, o a la prestació dels serveis contractats o pels quals ha mostrat interès.\n- Oferir o recomanar-li serveis o productes de tercers que puguin ser del seu interès.\nDestinataris: Les seves dades se cediran exclusivament a empreses del Grup RACC amb finalitats administratives, per realitzar accions comercials de productes i serveis propis del grup i per al compliment d’obligacions legals.\nDrets: Vostè pot exercir els drets següents: oposició, accés, rectificació, supressió, limitació, portabilitat, revocació del consentiment i impugnació de qualsevol decisió basada en el tractament automatitzat de les dades.\nProcedència: En el cas que no ens hagi facilitat directament les seves dades, l’informem que aquestes ens han estat facilitades pel soci que ha contractat la modalitat corresponent, o bé a través de fonts d’informació obertes i d’accés públic.\nInformació addicional: Si vol més informació sobre la política de protecció de dades del RACC i el tractament de les seves dades, pot accedir a la nostra pàgina web: www.racc.cat/politicadeprivacitat; sol•licitar-la per correu electrònic: inforacc@racc.es; adreçar la seva sol•licitud a qualsevol de les nostres delegacions: www.racc.cat/oficines; o trucar-nos per telèfon: 900 357 357.


Sonalls geomètrics Hape\nUna simpàtica bola groga, un quadrat blau i un rodari rosa. Cada un amb el seu so particular i fets amb pasta d'arròs. Suaus, naturals i ¡sorprenents!\nSonalls geomètrics. Juguem-hi!\nAquests tres sonalls de formes, colors i sons diferents afavoreixen la coordinació óculo-manual dels nadons mentre estimulen els sentits. Són suaus al tacte, fàcils de sostenir i gens estridents. La bola i el rodari sonen també en rodar per terra i podem descobrir el món en blau a través de la lent del quadrat.\nSonalls geomètrics, Ens agrada perquè...\npodem incloure'ls a la panera dels tresors, apilar-los, fer-los sonar sacsejant-los... són 3 sonalls versàtils i fabricats amb materials naturals que donaran molt de joc.


L’Ajuntament de les Borges crea un comitè d’emergències per a prevenir possibles contagis per coronavirus | Les Borges TV\nLes Borges TV / Notícies / Societat / L’Ajuntament de les Borges crea un comitè d’emergències per a prevenir possibles contagis per coronavirus\nS’adjunta l’enllaç del vídeo de l’alcalde Enric Mir, publicat a les xarxes socials de l’Ajuntament de les Borges Blanques, en el qual exposa les noves mesures de prevenció del coronavirus decretades a la població.\nAtesa la situació d’emergència sanitària generada pel risc de propagació del Coronavirus, declarada pandèmia global per l’OMS, i seguint les recomanacions del Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya, l’alcaldia de les Borges Blanques, disposa via Decret, l’adopció de les següents mesures excepcionals, en relació a la prevenció i contagi.1. La constitució d’un Comitè d’Emergències municipal de l’Ajuntament, conformat per l’alcalde, Enric Mir, la tinent d’alcaldia Núria Palau, la regidora de Salut, Ariadna Salla, el tècnic Albert Quintillà, el caporal Alfons López i la secretaria Anna Gallart.2. Tindran les funcions definides en casos d’emergència associades a malalties transmissibles amb potencial de risc, derivades del PROCICAT3. Té com a objectiu, garantir els serveis bàsics i essencials per la població, com neteja viària, recollida de residus, enllumenat públic, abastament domiciliari d’aigua potable, seguretat i vigilància etc. Així com les resolucions dels òrgans de govern.4. El tancament de tots els equipaments municipals, així com parcs i jardins5. Evitar les concentracions de persones, en privat, llocs de culte i al carrer. Suspendre els mercats setmanals.6. Suspendre l’atenció directa al públic a la seu de l’Ajuntament, es recomana la via telefònica i telemàtica, atenent els casos urgents i respectant les mesures de seguretat7. Suspendre els termes i terminis per a la tramitació de procediments administratius, inclosos els terminis de pagaments dels tributs municipals8. Suspendre la celebració dels Plens Ordinaris9. Dispensar l’assistència a les dependències municipals del personal no adscrit als serveis bàsics, que ha de quedar localitzable i disponible, a més de realitzar tasques de teletreball.10. El personal adscrit a la brigada d’obres, serveis, jardineria i neteja, prestarà el servei en règim de torns, atenent els serveis bàsics, principalment de neteja i desinfecció dels espais públics i dependències municipals11. L’apel·lació a la comprensió, a l’actitud personal i al sentit cívic de la població per rebaixar com més aviat el potencial de risc de contagi, molt elevat en l’actualitat12. L’establiment de la vigència inicial d’aquestes mesures fins al 30 de març de 2020, tot i que podran ser prorrogades, segons evolució de la situacióL’alcaldeEnric Mir i Pifarré\nPublicada por Ajuntament de les Borges Blanques en Miércoles, 18 de marzo de 2020\nEtiquetes: coronavirus, les borges blanques, sanitat


Georges Fontenis: Una figura internacional del comunisme llibertari ens ha deixat - Anarkismo\nFrança / Bèlgica / Luxemburg | Moviment anarquista\nRecent Articles about França / Bèlgica / Luxemburg Moviment anarquista\n12e congrès d’AL : Motion d’orientation générale Sep 09 15 by Alternative Libertaire\nfrança / bèlgica / luxemburg | moviment anarquista | comunicat de premsa Friday October 22, 2010 02:28 by Alternative Libertaire\nLa vida de Georges Fontenis, va estar durant molts anys lligada al moviment obrer i al seu corrent llibertari. Amb ell va compartir els seus avenços i retrocessos i les seves lluites apassionades.\nÉs una de les últimes personalitats del moviment anarquista dels anys 1940-1950 la que desapareix amb Georges Fontenis, mort en Tours el 9 d’agost del 2010, als seus 90 anys d’edat. Quedarà en la memòria del moviment obrer com un combatent infatigable, representant del comunisme llibertari, un actor en suport als independentistes algerians, un sindicalista de l’École Émancipée, un dels animadors del maig de 68 en Tours, i un dels pilars del moviment pel lliurepensament de l’Indre i Loira. Fins als seus últims dies va ser adherent d’Alternative Libertaire.\nProvinent d’una modesta família de Lille, Georges Fontenis va ser atret a la militància anarquista per la vaga general francesa de juny del ’36 i per la Revolució Espanyola. Membre de la CGT clandestina sota l’ocupació nazi, aquest jove mestre del barri 19 de Paris, es va convertir, després de l’Alliberament en un dels militants més visibles de la Fédération Anarchiste (FA). El 1946 va ser elegit secretari general d’aquesta organització, verdader pol de la resistència a l’hegemonia estalinista en el moviment obrer de l’època.\nMolt pròxim als espanyols de la CNT-FAI a l’exili, George Fontenis va ser, en 1946-1950, un dels promotors de la CNT francesa (CNT-F), que es presentaria com una alternativa a la CGT estalinitzada i a una CGT-FO atlantista. Després de la caiguda de la CNT-F el 1950, s’uneix a la Fédération de l’Éducation Nationale (FEN) i va ser un membre actiu al si de la seva tendència sindicalista revolucionària, l’École émancipée.\nGeorges Fontenis va ser un de dels principals protagonistes de les lluites de tendències dins l’organització anarquista en els anys 1951-1953 i que acabaran per transformar la FA en Fédération Communiste Libertaire (FCL). Pel mateix va guardar una reputació de tenir un temperament sulfurós. El que explica en les seves «Mémoires », publicades per primera vegada el 1990, reeditades el 2008 per les edicions d’Alternative Libertaire sota el títol «Changer le monde» (Canviar el món), aquestes memòries constitueixen una peça de primer ordre per als historiadors de l’anarquisme, però també són una forma de balanç polític d’aquest període, no exempt d’autocrítica.\nQuan esclata la insurrecció algeriana de la Toussaint el 1954, la FCL dóna el seu suport als independentistes, i Georges Fontenis i els seus camarades posen en marxa una de les primeres xarxes de «porteurs de valises» ("porta-equipatges ", contraban d’armes, etc.). Tanmateix no són les seves accions clandestines, sinó la seva propaganda oberta el que va costar a la FCL el ser desmantellada per la repressió. Interpel·lat per agents de la DST al terme d’uns mesos, Georges Fontenis passa prop d’un any a presó i va ser definitivament proscrit de l’Educació Nacional a la regió parisenca. Aquest període ha estat narrat en un documental del 2001, «Une résistance oubliée (1954-1957), des libertaires dans la guerre d’Algérie» (Una resistencia olvidada, (1954-57) los libertarios en la guerra de Argelia).\nDesprés del seu alliberament Georges Fontenis s’instal·la a la regió de la Turena, la qual mai més no deixa. La FCL ja destruïda, continua malgrat tot la seva activitat a les xarxes de suport a la independència algeriana.\nGeorge Fontenis va ser novament cridat a jugar un paper important en maig-juny de 1968, en ser un dels principals animadors del Comitè d’Acció Revolucionària de Tours. Va tractar de rellançar un Moviment Comunista Llibertari (MCL) amb forts tints de "consejismo", però que va ser un fracàs. Més tard, el 1980, s’adhereix a la Union des travailleurs communistes libertaires (UTCL), i després a Alternative Libertaire.\nLa vida de Georges Fontenis, va estar durant molts anys lligada al moviment obrer i al seu corrent llibertari. Amb ell va compartir els seus avenços i retrocessos i les seves lluites apassionades. Militant polític, aprenia de les derrotes sense cedir al desencant. Però l’itinerari de Georges Fontenis va ser també un itinerari personal. Format a l’anarquisme, va voler transformar-lo a fons. Per això mateix va ser criticat vivament per alguns, i va considerat per altres, a França i altres països, com un referent obligat. El balanç dels seus anys de feina és el que queda, pren o es deixa, però no es pot ignorar. Però Alternative Libertaire i més encara, el corrent comunista llibertari internacional saben el deute que tenen amb ell, i és per aquesta raó que retem homenatge a un home que, malgrat tot, ara pertany a la Història.\nEls militants que el van conèixer en les seves lluites i combats guardaran, per molt, el record d’un camarada, d’un company, dotat de gran humor i d’una gran lucidesa; és aquesta la imatge que deixa al documental que li va ser consagrat el 2008, “Georges Fontenis, parcours libertaire” (Georges Fontenis, trajectòria llibertària).\nAlternative Libertaire comparteix amb la seva companya Marie-Louise i tota la seva família la seva solidaritat en aquest moment dolorós. El mensual Alternative Libertaire dedicarà a George Fontenis el seu número de setembre. També projectem l’organització d’un esdeveniment públic en el seu record aquest tardor, probablement en Tours.\nAlternative Libertaire, 10 d’agost 2010


Què veure a Menorca -> Fortalesa d'Isabel II al Port de Maó\nEls valors monumentals, naturals i paisatgístics que ofereix el recinte de La Mola, permeten gaudir de diferents espais i monuments històrics que ofereixen una visió molt complerta de la història del segle XVIII, XIX i XX a l'illa.\nInici > La fortalesa > Què veure\nUna fortalesa construïda per defensar el port de Maó.\nLa defensa marítima de la bocana del port.\nUn laberint subterrani on se situaven els polvorins, magatzems i casamates per a defensar la porta de la Reina.\nPORTA DE LA REINA\nUna entrada en honor a Isabel II, és la zona més magestuosa i la millor defensada de la fortalesa.\nÉs la primera línia de defensa contra un atac terrestre, i on se situaven les principals peces artilleres de la fortalesa. La seva enorme plaça d'armes permet que actualment s'hi realitzin concerts i esdeveniments multitudinaris.\nÉs l'últim reducte defensiu, en el cas de que s'hagués près l'Hornabec.\nÉs el sistema d'espitlleres i casamates avançat per a defensar el fossat al Hornabec.\nL'ALJUB I LES BASSES DE DECANTACIÓ\nDurant el recorregut es poden visitar els ingeniosos sistemes de recollida d'aigua que tenia la fortalesa, que s'abastia d'aigua de pluja recollida en basses, aljubs pous.\nL'entrant 5 és un dels fortins amb els que compta el front emmurallat, la seva funció era defensar el fossat davant de qualsevol intent d'intrusió. Està dissenyat aïllat de la fortalesa principal i creua el seu foc amb l'entrant 2.\nEl fossat, amb uns 1500m linials, rodeja per l'exterior tot el front defensiu, i està protegit tant per les espitlleres i casamates de la pròpia fortalesa com pel fortins de l'entrant 2 i l'entrant 5.\nLA GALERIA ESPITLLERADA\nAquesta galeria, de 390 m de longitud, està formada per 48 arcs que alberguen 48 casamates, a cada una de les quals hi ha dues espitlleres per fusellers. Aquest front defensiu servia per defensar el fossat.\nInclosa dins el front emmurallat de la fortalesa hi ha l'anomenada Torre de la Princesa, una torre defensiva construïda pels britànics entre el 1798 i el 1802, i que defensava el front nord de La Mola davant un possible desembarcament.\nL'ALJUB DE LA REINA\nAques aljub és una de les obres d'enginyeria que proveïa d'aigua potable a la guarnició de La Mola. Recollia l'aigua de pluja per escorrentia.\nAquest edifici, construït el 1948 com a magatzem de queviures i per a l'administració militar, l'any 1948 va es va convertir en presó militar i va ser utilitzat amb aquesta finalitat fins el 1970.\nA La Mola podem observar diferents pedreres de les que s' extreia manualment la pedra, per a construir tant el front emmurallat com els diferents edificis militars que es troben al seu interior. La pedra, coneguda com a "marès", és calcària i ocupa tota la plataforma superior de la península.\nFabricats el 1933 i muntats en el punt més alt de La Mola el 1934, són dos enormes canons navals ubicats en el punt més oriental de Menorca i, per tant, d'Espanya. La seva enorme potència de tir i el seu calibre del 38,1 cm en van fer dues terribles armes que eren capaces de cobrir una distància de 35km.\nEL POLVORÍ DE LA REINA\nRestaurat fa pocs anys pel Ministeri de Cultura, és un dels edificis més espectaculars de la fortalesa. Conserva tot el terra original de fusta. L'edifici està rodejat per un gran mur que feia de contenció davant qualsevol explosió que hi pogués haver a l'interior del polvorí, llançant l'ona expansiva cap amunt.


L'Ajuntament invertirà més de 2,6 milions d'euros en el Parc del Nord | Ràdio Sabadell\nL'Ajuntament invertirà més de 2,6 milions d'euros en el Parc del Nord\nLa inversió al Parc del Nord s'ha presentat avui/ Karen Madrid\n17.05.2017 14:25 Karen Madrid\nL'Ajuntament de Sabadell invertirà més de 2,6 milions d'euros en unir el barri de Can Deu amb el Parc de la Clota de Can Puiggener a través d'un gran corredor verd. Aquesta partida, que forma part d'un pla d'inversions extraordinari de 15 milions d'euros, permetrà fer la primera fase de la reurbanització del Parc del Nord. El projecte es decidirà a través d'un concurs d'idees, on la Comissió del Parc del Nord tindrà veu i vot. La previsió és que les actuacions comencin l'estiu del 2018.\nEn els últims mesos, l'Ajuntament ha anat fent actuacions concretes al Parc del Nord per recuperar-lo de les afectacions derivades de les obres de Metro Sabadell. Ara, aquesta inversió extraordinària permetrà impulsar el projecte global reclamat pels veïns des de feia mesos. “Tancarem la ferida que va obrir el recorregut dels Ferrocarrils. Estem en un moment que pot ser una oportunitat per crear espais que ens facin estar orgullosos de la ciutat”, ha declarat l'alcalde de Sabadell, Juli Fernández. En aquest sentit, el tinent d'alcalde de Territori, Maties Serracant, ha afegit que aquestes obres “són un deute de la ciutat amb els barris del nord i amb el conjunt de Sabadell”, ja que es vol convertir el parc en un punt clau de la ciutat. L'objectiu de l'administració local és convertir el Parc del Nord en un corredor verd que uneixi Can Deu amb Can Puiggener i que compti amb molts espais diferents. “En aquesta diversistat d'espais s'hi podran fer moltes coses. Serà un element positiu de l'imaginari, poder fer actes i esdeveniments de ciutat i de la comarca”, ha declarat el regidor d'Espai Públic, Xavi Guerrero.\nAra mateix s'ha obert un concurs d'idees perquè els arquitectes presentin els seus projectes per al Parc del Nord. Un jurat tècnic, format per representants polítics, arquitectes, tecnics municipals i membres de la Comissió del Parc del Nord, decidirà els tres projectes finalistes. Tot seguit, el vot popular permetrà triar el projecte definitiu, que executarà la primera fase l'estiu del 2018. “És un mètode innovador i esperem que funcioni molt bé”, ha apuntat Guerrero.\n16 milions d'euros en inversions. D'on surten els diners?\nLa inversió al Parc del Nord està inclosa en un Pla Extraordinari d'Inversions municipal que supera els 16 milions d'euros i que inclou una desena de grans projectes. Segons ha explicat l'alcalde de Sabadell, aquests diners surten del superàvit de l'Ajuntament, que hauria permès saldar deutes pendents i demanar nous crèdits per tirar endavant projectes de ciutat: “Hem hagut d'eixugar deute arran de la Llei d'Estabilitat Pressupostària i hem pogut tornar a fer inversions i retornar aquests ingressos en la ciutadania, reinvertir en les prioritats polítiques que tenim per transformar la vida de la nostra gent”. Entre els projectes més destacats d'aquest pla d'inversions hi ha la primera fase de les obres del pla de l'espai central, de 2,7 milions d'euros, la renovació de la flota d'autobusos, de 3 milions, i l'ampliació del parc d'habitatge de lloguer, de 3,2 milions d'euros. Tots aquests projectes s'aniran presentant en els pròxims dies.\nLa Comissió del Parc del Nord tem un nou brindis al sol\nDes de la Comissió del Parc del Nord veuen amb bons ulls l'últim anunci de l'Ajuntament per impulsar el projecte global d'aquest espai verd, però temen que no s'acabi concretant amb fets. “Ens sembla bé que s'inverteixi en el Parc, però hem escoltat altres anuncis com aquest i encara estem esperant que es facin. Ens quedem esperant que això sigui una realitat i no quedi en paper mullat. Estem desitjant que s'actuï amb aquests diners”, ha declarat el secretari de la Comissió, Antonio Jara. En aquest sentit, ha lamentat que s'impulsi un nou concurs d'idees, que costarà diners a les arques municipals, tenint en compte el concurs fet l'any 2000 i l'informe de la Generalitat del 2007: “Es podrien treure les idees d'aquests estudis, però sembla que els governants volen fer molt soroll per no res. Esperem que ara sí que es vegi reflectit en el parc”.\nEls alcaldes Josep Maria Marcet i Antoni Llonch desapareixen del nomenclàtor\nNova senyalització als aparcaments públics del centre per reduir-hi la congestió i la contaminació


Rastrejant el passat | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Ciència i Tecnologia › Rastrejant el passat\nL’anàlisi convencional de les petjades se centra en les impressions individuals, però deixa el context o marc general en mans de la imaginació dels arqueòlegs, diu Andreas Pastoors, prehistoriador al Museu Neandertal a Mettmann, Alemanya. Pastoors, que ha estudiat l’art rupestre als Pirineus francesos des de 1988, va enfocar la seva mirada cap a terra el mes passat, amb l’esperança de donar vida a les empremtes deixades al terra de les coves estudiades fa uns 17.000 anys.\nUna empremta, llargament considerada com l’única petjada conservada de l’Edat de Gel, era el testimoni, el fred rastre d’un peu descalç, segons els rastrejadors San.\nAquest nou enfocament és una “gran idea”, diu Michael Hofreiter, biòleg evolucionista de la Universitat de York al Regne Unit. Les interpretacions dels San, afegeix, són més creïbles que les “fantasies” dels arqueòlegs.\nFantasies i fe. Com la fe que pràcticament tots tenim ja en el món quàntic per explicar el Cosmos. Fantasies o realitat quàntica? Mentre no esdevingui el gran canvi de paradigma que patirem de ben segur amb l’adveniment de la veritat revelada quàntica, quan la realitat oculta deixi d’estar-ho, i gairebé hàgim descobert com funciona tot el Cosmos, seguirem generant fantasies, potser per sempre. O no.\nAvui, estem de sort. Avui els arqueòlegs disposen de la tecnologia més avançada per estudiar el passat. Des de microscopis electrònics a estudis de l‘ADN antic. Però també compten amb el coneixement transversal, inductiu, que ha acumulat la Humanitat des de fa 200.000 anys i que sembla que ja només recorden els San i els Hadzabe, entre tants altres pobles. Escoltem-los…\n‹ El país català de Sardenya\nLa pianola ›


El dia a dia de l'alumne del màster Professional en Comerç exterior\nEl dia a dia de l'alumne del màster en Comerç\nEl dia a dia de l'alumne del màster Professional en Comerç internacional exterior EENI Global Business School (Escola de Negocis)\nModel Educatiu: el dia a dia de l'alumne\nEl ritme d'estudis el defineix el mateix alumne en funció de les seves necessitats i de la seva disponibilitat, i amb l'ajuda i col·laboració del seu entrenador i dels professors va realitzant el procés formatiu.\nL'alumne comença estudiant la primera unitat didàctica; quan té un dubte l'envia als professors i aquests li respondran en un termini mitjà de 24 - 48 hores. En finalitzar cada unitat didàctica haurà de realitzar els exercicis programats.\nCàrrega de treball.\nDepenent de cada curs, la càrrega de treball recomanada és de dotze hores setmanals. Recomanem repartir-les en cinc dies amb sessions de 2 hores i mitjana com a màxim i preferiblement sempre a la mateixa hora.\nConfeccioneu el vostre horari en funció de les hores fixes que disposi i procuri dedicar al màxim les hores lliures que li quedin.\nQuan iniciï una sessió d'estudi li recomanem que primer repassi breument el més estudiat en la sessió anterior. En acabar l'activitat educativa faci també un breu resum del que ha estudiat en els seus apunts. És important que no acabi el procés formatiu amb temes a mitjà estudiar. Recordeu que és Vostè qui ha d'assignar-se el ritme de treball que millor s'adapti a les seves necessitats.\nQualsevol dubte que pugui sorgir-li mentre estudiï, no dubteu a contactar amb el seu entrenador, recordeu que està per solucionar-li qualsevol pregunta.\nEn referència a la durada del curs, si un alumne no aconsegueix acabar en el termini, s'estableix una quota mensual que permet ampliar el termini estipulat per acabar el curs.\nPerquè l'alumne obtingui el màxim profit del curs és recomanable que participi activament preguntant al seu tutor, participant en l'e-campus, i per descomptat que tingui ganes d'aprendre. Aquest és el principal requisit per a aquest tipus de formació: si l'alumne vol aprendre, trobarà en el nostre model educatiu, un mètode efectiu per capacitar-se correctament.\nL'alumne haurà de realitzar els exercicis de cada unitat didàctica per obtenir el diploma. Aquests exercicis són avaluats per l'equip de Professors. Tot això es realitza a distància.\nLa nota final serà una combinació del que és anterior més l'informe del seu entrenador (aquest dependrà sobretot del grau de participació i aprenentatge de l'alumne). És important assenyalar que tots aquests exercicis es realitzen a distància.\nL'EENI potència la realització de treballs en grup amb alumnes de diferents països per a la realització d'aquests exercicis.\nEls alumnes de màsters i postgraus hauran de realitzar a més una tesina final. El tema de la tesina és proposat per l'alumne, i es valora molt positivament que estigui relacionat amb l'activitat professional de l'alumne.\nL'EENI I L'ESPAI ÚNIC EUROPEU (EEE)\nL'adequació a l'Espai Únic Europeu està impulsant un canvi en el mètode utilitzat en els estudis superiors. Les tendències pedagògiques actuals, ajudades pels nous recursos tecnològics, estan permetent la introducció de tècniques d'autoaprenentatge, on el paper del professor pugui focalitzar-se sobre tasques de mediació i programació, mentre que permet a l'alumne el desenvolupament de les seves habilitats.\nAquest mètode consisteix a proporcionar als alumnes no només materials docents que s'hagin d'estudiar, sinó tots aquells recursos que li permetin ampliar informació sobre els temes, crear opinió i fins i tot ajudar a la seva maduresa tant personal com professional. D'aquí que des de l'EENI insistim a fomentar la "responsabilitat" de l'alumne, més que a realitzar una "persecució" del mateix que pugui arribar a cansar-li.\nEn aquest entorn on cada dia és dóna una més gran importància a l'autoaprenentatge, l'alumne hauria de:\n1 - Estudiar els continguts preguntant al tutor aquells punts que no li quedin clars\n2 - Utilitzar els recursos disponibles (articles, informes, enllaços, revistes especialitzades, etc.), per ampliar la seva formació i aprofundir en els temes estudiats.\n3 - Aportar, dins el que és possible, la informació recollida que crea d'interès perquè els altres alumnes puguin accedir a ella.\n4 - Intercanviar punts de vista amb els altres alumnes i Professors i entrenador, fins i tot liderant algun grup de treball que fomenti la creació d'opinió a aquest respecte.\nmodel educatico e-learning EENI EENI


Diumenge V (A) de Quaresma\nText de l'Evangeli (Jn 11,1-45): Jesús cridà amb tota la força: «Llàtzer, surt a fora!». I el mort sortí (...). Jesús els diu: «Deslligueu-lo i deixeu-lo caminar». En aquell temps, un home que es deia Llàtzer estava malalt. Era de Betània, el poble de Maria i de la seva germana Marta. Maria era la qui va ungir el Senyor amb perfum i li eixugà els peus amb els cabells. Llàtzer, el malalt, era el seu germà.\nAvui assistim a un senyal del cel incontestable. Llàtzer portava quatre dies mort! Però per a Jesús —que és la Vida— el seu amic estava simplement “dormit”. Déu és Autor de la vida i Jesús —Fill de Déu— diu: «Vaig a despertar-lo». Alguns escribes i fariseus havien demanat insistentment un senyal del cel per tal que Jesús demostrés que procedia de Déu. Aquí la tingueren! Un miracle espectacular... Cregueren? Es convertiren? Una setmana més tard duien el Crist a la Creu.\n—El senyal definitiu fou la Resurrecció gloriosa de Jesucrist: ningú hagué de deslligar-lo!


Paellers Parc de les Eres - Oficinas y centros municipales - Ajuntament de Silla\nNotificar daños en el mobiliario urbano\nPortada > Serveis Municipals > Atención ciudadana > Guía de centros > Oficinas y centros municipales > Paellers Parc de les Eres\nPaellers Parc de les Eres\nNova zona d'oci i d'esplai en la qual poder passar el teu temps d'esbarjo i els seus dies festius!\nDirección: Avinguda Alacant, s/n (al costat de la piscina coberta)\nHorari: Els paellers es podran utilitzar els dissabtes, diumenges i festius en horari de 9:00 a 11:30h en primer torn i de 11:30 a 20h el segon torn.\nA la nova zona de paellers ubicada al parc de les eres s'hi ha adequat un solar on s'han plantat diferents espècies d'arbres i s'han situat 12 taules perquè les famílies puguen passar en aquesta zona, barrada per donar-li major seguretat, el seu temps lliure.\nEn aquesta zona, sense perill mediambiental, també s'hi han instal·lat 12 paellers perquè es pugui passar el dia a l'aire lliure amb totes les facilitats.\nRespecte a l'ús dels paellers, cal destacar que per poder gaudir d'un d'ells, s'ha de fer una reserva prèvia a la OAC (Oficina d'Assistència a la Ciutadania) de dilluns a dijous en horari de 9 a 14:30h, i els divendres de 9 a 14:00h. Els paellers es podran utilitzar els dissabtes, diumenges i festius en horari de 9:00 a 11:30h en primer torn i de 11:30 a 20h el segon torn.\nCal destacar que les taules es podran utilitzar tant per les persones que utilitzen els paellers com les que es duguen el menjar de casa i que per tant, no és podran reservar les taules. A més la zona, no està equipada amb cadires, les persones usuàries han de portar-les.\nDescarrega la normativa d'ús fent click ací


Ansu Fati parla per primer cop en català públicament: “Estic aquí pel que calgui”\nEl jugador del Barça es va expressar en català en la presentació del llibre ‘Relats solidaris de l’esport’, en què ell fa de padrí\nEl futbolista del Barça Ansu Fati s’ha expressat per primera vegada en català públicament. // EFE - Andreu Dalmau\nActualitzada el 13-04-2022 10:03\nEl jugador del Barça Ansu Fati s’ha expressat per primera vegada públicament en català. Ho ha fet en la presentació del llibre Relats solidaris de l’esport , en què ell fa de padrí. Ansu Fati ha explicat que “des de la primera vegada” que se li va transmetre la possibilitat d’apadrinar la 17a edició dels Relats solidaris de l’esport va estar “encantat” de fer-ho.\nEl llibre està dedicat per primera vegada al fotoperiodisme, que ha omplert les pàgines amb 70 fotografies icòniques de l’esport, i tots els diners recaptats es destinaran a la Fundació Pallapupas, una organització de pallassos dedicada als hospitals. A causa de la pandèmia del coronavirus, aquesta iniciativa, impulsada per periodistes esportius, no s’havia fet des de l’any 2019.\nEl futbolista del Barça Ansu Fati // EFE - Andreu Dalmau\nAnsu Fati parla “clar i català”\nEl fragment de vídeo en què se sent Ansu Fati parlant català dura un minut i mig i el Barça l’ha distribuït a les xarxes socials. El davanter hi parla del projecte solidari que apadrina: “Tot el que sigui per ajudar els nens i les nenes és benvingut, i des del primer dia que el club em va transmetre aquest missatge no vaig tenir-ne cap dubte”.\nTot el que sigui per ajudar els nens i les nenes és benvingut, i des del primer dia no vaig tenir-ne cap dubte\nAnsu Fati davanter del Barça\nAnsu Fati parla del canvi que l’equip ha experimentat amb Xavi i dels possibles fitxatges del club: “Estic aquí pel que calgui. El canvi d’entrenador ens ha anat molt bé, i els jugadors ara tenim una mentalitat diferent. Hem d’estar preparats per ajudar l’equip, i estic tranquil perquè sé que ho puc fer”.\nEstic aquí pel que calgui. El canvi d’entrenador ens ha anat molt bé, i els jugadors ara tenim una mentalitat diferent\nEl davanter blaugrana també ha parlat dels moments complicats que ha passat per culpa de les lesions: “Va ser un moment dur, però amb el cap tranquil, perquè el club estava amb mi i els estic molt agraït. En tot moment m’han donat suport amb el que volia fer. Estic tranquil, perquè tenia el club al meu costat”, ha explicat.\nVa ser un moment dur, però amb el cap tranquil, perquè el club estava amb mi i els estic molt agraït\nEl president del Barça, Joan Laporta, ja ha confirmat que Ansu Fati reapareixerà en els propers 10-15 dies, després de la lesió que arrossega des del gener. Si aquest termini es compleix, el davanter de 19 anys podria estar disponible per al partit contra el Mallorca de l’1 de maig.\n11-04-2022 16:20 ‘EL MÓN A RAC1’\nNatalia Sánchez, Teté a ‘Los Serrano’: “He après molt de català escoltant RAC1”\n02-04-2022 11:03 ‘LA PRIMERA PEDRA’\nChanel: “M’encantaria cantar en català. Una de les meves cançons preferides és ‘Boig per tu’”


Recerca - Departament de Pedagogia Sistemàtica i Social - UAB Barcelona\nLa recerca al nostre departament\nDe la mateixa manera que la docència de grau, els objectius relacionats a la recerca del nostre departament que tot seguit s’enuncien, corresponen també a línies estratègiques de desenvolupament definides pels propers anys dins el nostre Departament. Aleshores, totes elles formen part, d’una manera o altra, de la política actual i futura del Departament de Pedagogia Sistemàtica i Social.\nObjectius en relació a la RECERCA:\nEstimular i incentivar els grups que actualment hi ha al Departament (i els que puguin aparèixer en un futur immediat): emergents, consolidats, innovació i del propi Departament per a avançar en el procés de millora.\nEstimular la difusió dels projectes i publicacions dels grups de recerca en convocatòries nacionals i internacionals. Estimular l’organització de jornades, seminaris, simposis i congressos des del propi Departament.\nMantenir i incrementar el convenis de col·laboració amb entitats d’iniciativa social i ONGs (convenis cost zero).


Kosovo Futbol Club - Diari de Girona\nKosovo Futbol Club\nLes raons d'Estat, quan arriben a la vida quotidiana, acaben fregant el ridícul\njordi bosch i molinet 04.04.2021 | 00:28\nJugadors de Kosovo entrenant-se a Sevilla aquesta setmana, abans del partit de dimecres contra Espanya. julio muñoz/efe\nJugadors de Kosovo entrenant-se a Sevilla aquesta setmana, abans del partit de dimecres contra Espanya.\nUna de les distraccions de la meva Setmana Santa ha estat seguir el que envoltava la celebració del partit de classificació per al mundial de Qatar entre les seleccions d'Espanya i Kosovo, guanyat pels de Luis Enrique per 3-1. El fet noticiable, més enllà del resultat, foren els equilibris de l'organitzador del partit, la Federació Espanyola de Futbol, per intentar no dir Kosovo a Kosovo al camp, anuncis o Twitter . Tasca a la qual es varen afegir els responsables de la realització televisiva posant les inicials del país visitant amb minúscules o emprant durant la narració frases com «el equipo rival de España», «el combinado de la federación kosovar», etc., etc. Sempre hi ha passerells que es creuen entusiàsticament l'avantguarda dels interessos d'estat i l'acaben deixant en evidència. I a més sense cap efecte pràctic positiu. Feina inútil.\nL'origen del problema és que Espanya no ha reconegut la independència de Kosovo. Té tot el dret a no fer-ho, en l'exercici de la seva sobirania, igual que altres 4 països de la Unió Europea: Xipre, Eslovàquia, Grècia i Romania. El mateix dret que tenien els altres 23 països dels 27 de la Unió Europea que sí que ho van fer, i d'un centenar d'altres parts del món, com els Estats Units. Això sí, a diferència d'altres països opositors a la independència, Espanya no té interessos a la zona, cap. Excepte en una cosa, que el seu reconeixement no doni idees a altres, com a Catalunya. Res més. Certament la independència de Kosovo fou unilateral respecte de Sèrbia, estat del qual formava part. Però després d'una guerra, la repressió civil castigada per l'OTAN amb el bombardeig preventiu de Sèrbia i de deu anys d'administració per part del territori per l'ONU i la UE, bona part de la comunitat internacional va animar Kosovo a fer el pas. Una situació totalment allunyada del cas català.\nRes a veure amb Catalunya, però... el que hauríem de salvar és mirar de no fer el ridícul. Ja ho deia Tarradellas quan negociava amb Suárez la restauració de la Generalitat procedent de la seva austera vida a Saint Martin-le-Beau. En la política es pot fer tot menys el ridícul. Ho va dir també el General De Gaulle, president francès, quan el 1963 va comprovar que el bloqueig de Mònaco a les fronteres terrestres i per via marítima amb un bon nombre de vaixells de guerra, arran d'un conflicte per temes d'impostos amb el principat, era motiu de desfermada conya internacional. Evidentment va retirar el bloqueig perquè, si realment encetessin una guerra contra Mònaco, amb una dotzena de gendarmes n'haguessin fet ben bé prou. I si els hagués acompanyat Louis de Funès, de sobres!\nEn aquestes qüestions de l'interès d'Estat els veritables responsables solen llençar la pedra i amagar la mà per estalviar-se qualsevol ridícul. En aquest sentit, tinc dues anècdotes de la meva etapa a la televisió pública prou aclaridores. La primera és quan es va entrevistar a Los desayunos de RTVE Peter Caruana, primer ministre de Gibraltar, colònia britànica al penyal, decisió impecable dels serveis informatius considerant interessants les seves declaracions. Anunciada l'entrevista, trucaren del Ministeri d'Afers Estrangers espanyol perquè es cancel·lés la invitació. Evidentment demanant que TVE al·legués raons tècniques i de programació en comunicar al convidat la cancel·lació i es protegís el ministeri negant pressions polítiques. No va colar i el senyor Caruana va seguir convidat. El mateix ministeri que ara amb el tema del partit de Kosovo afirma que no hi ha intervengut i que senzillament es va limitar a fer algunes recomanacions de protocol i que la Federació i TVE varen fer el que els va semblar oportú. El de sempre.\nLa segona té a veure amb la Casa Reial espanyola i qui llavors era presentadora de la segona edició del Telediario de TVE, Letizia Ortiz, avui reina d'Espanya. Dies després de l'anunci oficial de l'enllaç, va venir a TVE a acomiadar-se. Jo hi era, de fet li vaig signar la liquidació. Durant un contacte amb la premsa de Felip i Letizia, aquesta havia dit que desitjaria no donar per acabada la seva carrera periodística i que li agradaria fer un programa a TVE sobre la cooperació espanyola al món. Immediatament ens arribaren les pressions de personal important i secundari de la Casa Reial, al·legant un interès general perquè no es fes i sobretot que fos la mateixa TVE i no pas ells qui li traiés la idea del cap. Evidentment, tot per l'audiència, la idea de Letizia Ortiz ens va semblar estupenda. Malauradament mai va tirar endavant.


Èxit d’assistència a la xerrada sobre les clàusules terra | Ràdio Cubelles\nÈxit d’assistència a la xerrada sobre les clàusules terra\nEl nombre d’afectats és considerable al municipi i molts han assistit a la xerrada d’aquest dijous organitzada per l’Oficina Municipal d’Informació al Consumidor amb el suport de la Diputació de Barcelona.\nEntrevista a Matilde Torralba\nÈxit d’assistència a la xerrada sobre les clàusules terra. El nombre d’afectats és considerable al municipi i molts han assistit a la xerrada d’aquest dijous organitzada per l’Oficina Municipal d’Informació al Consumidor amb el suport de la Diputació de Barcelona. Això també ha provocat que no s’hagin pogut estudiar plenament amb detall els documents hipotecaris de tothom. Tanmateix, s’han resolt dubtes generals i han sorgit molts consells a l’hora d’actuar per poder reclamar les clàusules terra.\nDes de l’associació de consumidors de Barcelona, Matilde Torralba s’ha encarregat de resoldre les preguntes dels assistents però que no s’ha pogut fer un anàlisi particular de cada cas. L’especialista en clàusules terra Matilde Torralba també ha demanat prudència i ha avisat a tothom que abans de fer qualsevol moviment s’assessorin bé a través de l’OMIC que els indicarà els passos a seguir per reclamar.


La FAVB denuncia que Barcelona ha sumat 10.000 terrasses\nLa FAVB denuncia que Barcelona ha sumat 10.000 terrasses durant la pandèmia\nLa plataforma SOS Enric Granados demana que les terrasses del seu carrer tanquin a les 23 h pel soroll que provoquen\nFamília barris | Oriol Fernández | dimecres, 2 de febrer del 2022, a les 12.42\nEl 23 de desembre passat, el plenari municipal va aprovar la legalització definitiva de les terrasses. Això va permetre instal·lar a la calçada i en alguns xamfrans centenars de terrasses a Barcelona durant la pandèmia per facilitar la viabilitat de moltes empreses del sector de la restauració. D’aquesta manera seran els tècnics municipals qui, segons els criteris de l’ ordenança de terrasses i d’ accessibilitat, donaran el vistiplau.\nEl representant de la FAVB al Consell de Turisme, Pere Mariné considera que Barcelona està saturada: ” Al 2019 hi havia unes 25.000 i ara se n’hi han sumat unes 10.000 més amb les mesures de la covid. Actualment tenim unes 35.000 taules i, a Madrid, que és tres vegades més gran que Barcelona, en tenen unes 50.000. Poden haver-hi més terrasses, però segons la zona i amb horaris reduits” aseguren que aquesta actualització de l’ordenança no s’ha fet pensant amb els veïns i que hi ha zones on no s’hauria de permetre la seva expansió.\nPer Mariné la covid ha fet que els espais lliure siguin més preuats i necessaris per activitats de lleure: “L’espai lliure s’ha convertit en un objecte de desig i el que ha acabat passant sota el nostre punt de vista és que l’ Ajuntament ha relaxat massa les mesures de control. Hi ha una disbauxa amb el nombre de taules i fins hi tot es fan coses il·legals com posar taules a tocar de les façanes que està prohibit per l’ ordenança”.\nActualment tenim unes 35.000 taules i, a Madrid, que és tres vegades més gran que Barcelona, en tenen unes 50.000 ”\nPere Mariné, El representant de la FAVB al Consell de Turisme\n114 terrasses, 560 taules i 1.600 cadires a Enric Granados\nDes de la FAVB entenen que s’ hagi ajudat el sector de la restauració, però també que aquesta ajuda a un sector econòmic ha anat en detriment del descans de molts veïns de la ciutat. Alguns veïns que per culpa del soroll que provoquen algunes terrasses no poden descansar ni passejar tranquils pel carrer.\nÉs el cas dels veïns del carrer d’ Enric Granados, a l’ Antiga Esquerra de l’Eixample, que fa anys, des de 2014 que denuncien els problemes que els provoquen tantes terrasses al seu carrer. La mateixa ordenança considera aquest carrer de poc, de més d’ un quilòmetre, com a zona saturada i on no es podran legalitzar les terrasses guanyades durant la pandèmia.\nAquest va ser el primer carrer pacificat de l’Eixample i és on van donar sense control llicències per obrir bars i restaurants nous. En el carrer hi ha 114 edificis veïnals i 96 bars i restaurants amb un total de 114 terrasses, 560 taules i més de 1.600 cadires.\nAra, aquests veïns, agrupats a la plataforma SOS Enric Granados, aplaudeixen que no es legalitzin les terrasses guanyades. Uns veïns que saben que ja no es poden retirar les llicències donades anys abans. Asseguren que des de fa un any el districte de l’Eixample els ha començat a escoltar. S’han fet inspeccions a terrasses pel compliment de l’ordenança i s’ ha aprovat una moratòria perquè no puguin obrir bars i restaurants nous. El que sí demanen és que les terrasses tanquin a les 23 h.\nCristina Català de SOS Enric Granados: “Els veïns ho vivim amb molt de patiment. Amb angoixa perquè ens suposa no poder descansar a les nits, tenir angoixa per anar a l’ habitació a dormir. Tenim una saturació de terrasses que fa que hi hagi molta concentració de gent fins a altes hores de la matinada. A mesura que van bevent van pujant el to de veu, criden, canten… Aquí tenim cada dia una festa major i una discoteca a l’aire lliure” .\nIsabelle Durand, SOS Enric Granados: “Provoca un sentiment d’impotència. El que penso és que durant la pandèmia el sector de la restauració ha patit molt i que en comptes d’ indemnitzar-los, com hauria d’ haver estat, els han regalat espai públic. I ara som els veïns els qui paguem les conseqüències”.\nJordi Badia, SOS Enric Granados: “Tot el mobiliari que tenen els restaurants i bars a fora ho han d’entrar dins un cop tanquen. Això es tradueix amb un soroll brutal a partir de la una de la matinada, quan entren tot el material a l’interior dels locals. L’ arrosseguen pel carrer i les voreres i el soroll és brutal. Els caps de setmana fins a les dues de la matinada estem sentint cadires i taules que s’arrosseguen al carrer”.\nDes de la FAVB creuen que s’ha donat màniga ampla als restauradors i que qui en pateix les conseqüències són els veïns. A més, asseguren que han rebut queixes veïnals de tots els districtes de la ciutat, per l’ incompliment de l’ordenança de terrasses, en temes com el soroll i ocupació de l’espai públic.\n— FAVB — queixes veïnals — soroll — terrasses\nLópez Codina, sobre la fi de les quarantenes escolars: “No augmentaran els casos greus”\nIngressa a presó Tomás Sánchez Pacheco, un dels estafadors més coneguts de l’estat\nTroben una granada de morter a Collserola, prop del castell de Torre Baró


Agenda cultural: Castelló acull l'Orquestra de la Comunitat i l'espectacle teatral 'La valentía' - Castellonplaza\na l'auditori i teatre principal\nAgenda cultural: Castelló acull l'Orquestra de la Comunitat i l'espectacle teatral 'La valentia''\nCASTELLÓ. L’Institut Valencià de Cultura ha programat per al dissabte 9 de febrer, a les 20.30 hores al Teatre Principal, l’obra d’Alfredo Sanzol La valentia, i, el diumenge 10 de febrer a les 19.30 hores, un concert en l’Auditori de l’Orquestra de la Comunitat Valenciana, la qual interpretarà un programa dedicat a compositors estatunidencs.\nDaquesta manera, després de passar pel Teatre Principal de València, arriba a Castelló l’obra La valentía, una coproducció de Lazona i El Pavón Teatro Kamikaze. Es tracta d’una comèdia que relata les disputes familiars que es produeixen per una casa que han rebut en herència. L’obra compta amb un repartiment format per Jesús Barranco, Francesco Carril, Inma Cuevas, Estefanía de los Santos, Font García i Natalia Huate, i està dirigida per Sanzol.\nAixí mateix, l’Orquestra de la Comunitat torna a l’Auditori de Castelló, dirigida per l’estatunidenc Cristopher Franklin, que brindarà un programa molt especial dedicat a tres dels compositors més importants del segle XX del seu país: Leonard Berstein, Aaron Copland i Samuel Barber.\nEn La valentía, una parella de germanes, Guada i Trini, han heretat la casa familiar en la qual passaven els estius al camp. Les dues s’estimen la casa, però té un petit problema: a cinc mestres de la porta d’entrada passa una autopista. A pesar d’això, Guada vol conservar-la i ha decidit quedar-s’hi per a passar l’hivern. Però Trini està preocupada per l’obsessió que li ha entrat a la seua germana amb la casa i vol traure-la d’allí coste el que coste.\nL'obra representa doncs una història de dues germanes, dos fantasmes reals i altres de ficticis, jocs de portes, confusions, jocs d’identitat, relacions familiars, pors i la valentia. Un espectàcle sobre la força que ens fa transformar-nos per a créixer, sobre allò que ens ajuda a superar un món que trontolla.\nAlfredo Sanzol ha escrit i dirigit multitud d’obres, entre altres, destaquen quatre premis Max a millor autor: en 2011 per Delicadas, en 2012 per Días estupendos, en 2013 per En la luna i en 2017 per La respiración. A més, per En la luna també va rebre el Ceres a millor autor en 2012, i el premi Max a millor espectacle de 2013 i, per La respiración, el Premi Nacional de Literatura Dramàtica 2017.\nDE KUKAI DANTZA Y SHARON FRIDMAN\nEl Teatre Principal convida a un viatge vital a través dels ritus amb 'Erritu'