Trencar les costures dels partits a favor de Badalona – Una visió badalonina en clau republicana\nS’ha escrit molt sobre la complexitat política de Badalona, fins i tot hem protagonitzat algun esquetx del Polònia. Una complexitat que podem resumir en tres factors: el creixement del populisme, la inestabilitat institucional i una administració amb grans dèficits fruit de no haver implementat la modernització necessària a l’inici de segle i de les retallades dràstiques conseqüència de la crisi econòmica de 2008.\nL’aprovació del pressupost no pot està supeditada a cap contrapartida més enllà d’un debat sa i democràtic de les propostes.\nAquests tres factors interaccionen entre ells i ens recorden el dilema d’Aristòtil sobre què va ser abans si l’ou o la gallina. El populisme va créixer com a resposta a una administració que ja no podia reaccionar de forma àgil als problemes de la ciutadania o és l’administració qui s’ha degradat en mans d’un populisme que ha prioritzat el rèdit electoral a les transformacions a llarg termini? La manca de resposta dels partits de tradició democràtica ha alimentat el populisme o són els populismes qui han contaminat el tauler polític badaloní?\nSegurament tot el mateix temps. Un cercle viciós que es retroalimenta i que ha provocat una elevada toxicitat en la forma com es fa política a la ciutat i en com es genera opinió pública.\nI enmig d’aquesta tempesta perfecta es troben els badalonins i les badalonines que en pateixen les conseqüències en el seu dia a dia.\nSuperar les sigles o les costures dels partits per posar-nos al servei de la ciutat. I això posa nerviós a qui durant anys ha crescut políticament com a resposta a aquest malestar.\nEl govern de progrés és l’oportunitat de trencar aquest cercle viciós. En aquests tres mesos, el govern del Partit Socialista, Esquerra Republicana, Badalona en Comú Podem i Junts per Catalunya ha demostrat una gran cohesió, lleialtat institucional, treball en equip entre tots els regidors i regidores i voluntat de fer les coses diferents. Superar les sigles o les costures dels partits per posar-nos al servei de la ciutat. I això posa nerviós a qui durant anys ha crescut políticament com a resposta a aquest malestar.\nI al mateix temps sent conscients que no podem oferir solucions màgiques, sinó feina i sinceritat. Perquè molts dels problemes de la ciutat necessitaran anys per poder-se revertir.\nLa consolidació d’aquesta fórmula de govern el 2023 – amb canvis interns o inclús de lideratge en funció del suport a les urnes – serà l’evidència definitiva d’un nou cicle polític a la ciutat.\nEn aquest nou camí, Badalona necessita un nou pressupost. El darrer es va aprovar el gener de 2019 amb els vots favorables de totes les forces del Ple d’aquell moment. Convé destacar aquest “amb totes” ja que 7 mesos abans s’havia produït la moció de censura que havia posat fi al govern de Dolors Sabater.\nHan passat 3 anys d’ençà a l’aprovació d’aquell pressupost i avui la ciutat necessita uns nous comptes. D’una banda, per augmentar la despesa amb un increment dels ingressos fruit de la consolidació de la recuperació de la crisi econòmica de 2008. De l’altra, perquè el context de ciutat, social i econòmic d’avui no és el mateix del de fa tres anys.\nHi ha molts elements de la Badalona d’avui que disten de la de 2019 i, si m’ho permeteu, jo us en citaré alguns. En primer lloc, patim les conseqüències socials i econòmiques de la crisi de la covid-19 i l’Ajuntament necessita posar totes les seves eines al servei de les badalonines i dels badalonins. En segon lloc, aquest mandat hem constituït una Comissió de Modernització de l’Administració que està obtenint unes conclusions molt interessants però calen recursos econòmics per poder-les implementar. I finalment, només revertirem els grans dèficits en els mercats, els equipaments esportius, les biblioteques o els polígons, entre d’altres, si podem utilitzar tots els recursos disponibles.\nDedicar 1M€ en subvencions al foment de l’ocupació és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nEn només dos mesos, el govern de progrés ha presentat una proposta de pressupost que objectivament és bona per a la ciutat. Perquè… reforçar l’Oficina Local d’Habitatge augmentant-ne el pressupost fins als 352.400€ és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nAugmentar en més d’1M€ el manteniment de les escoles és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nDedicar 3M€ a la millora dels polígons industrials és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nInvertir 1,4M€ a renaturalitzar la ciutat, a la transició energètica i a fer front a l’emergència climàtica és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nInvertir 2M€ a transformar els mercats municipals és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nReforçar amb 50.000€ i amb personal el Servei d’Atenció Integral de la Dona és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nRetornar Badalona a la Xarxa de Municipis per l’Economia Social i Solidària (d’on el Partit Popular ens hi havia exclòs) és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nAugmentar en 800.000€ el pressupost dedicat a la cultura és bo o és dolent? A mi em sembla que és bo.\nBadalona no pot canviar d’alcalde cada any, ni de govern cada trimestre.\nBadalona no pot canviar d’alcalde cada any, ni de govern cada trimestre. Cal aprovar el pressupost, no perquè sigui bo pel govern de progrés, sinó perquè és bo per totes les badalonines i badalonins. I l’aprovació no pot està supeditada a cap contrapartida més enllà d’un debat sa i democràtic de les propostes. I ho hem fet, el pressupost incorpora les propostes d’aquells grups de l’oposició que hi han volgut participar.\nEn els darrers anys, hem après que portar les negociacions al límit ens porta al fracàs. Només quan tots hem sigut generosos, la ciutat ha avançat.\nFem un pas endavant i trenquem les costures dels partits, govern i oposició, per un bé superior que és Badalona. Aixequem la mirada, recuperem l’esperança i la dignitat. La ciutat ens necessita.\nPublicat el febrer 7, 2022 per amontornesPosted in Govern, HisendaEtiquetat Badalona, Esperança, Pressupost.\nAnterior Entrada anterior: Cap a la frontera a La Pau amb Nello Cardenia\nSegüent Entrada següent: El pressupost 2022 per a dummies\nOne thought on “Trencar les costures dels partits a favor de Badalona”\nfebrer 8, 2022 a les 3:29 pm\nTambé és important establir els indicadors que avalin el progrés d’aquestes mesures. Tant per evitar el discurs populista- que prescindeix de les dades i es basa en la subjectivitats, i fins i tot falsedats- com per establir objectius de futur en que s’hi puguin sumar més forces. En aquest sentit, la darrer Conferència local d’ERC va ser un encert.


300.000 espelmes per a un paremiòleg. | Biblioaprenent\n300.000 espelmes per a un paremiòleg.\n14 Novembre, 2009 per biblioaprenent\nPoso una espelma, no es gaire, però 299.000 vlokaires m’han dit que també posaran una espelma perquè bufis ben fort, t’ajudarem tots i quan arribis al milió les tornarem a posar, i si cal , tornarem a bufar amb tu.\nArxivat a Bibliofília, Paraules | 2 comentaris\na 15 Novembre, 2009 a 9:19 puigmalet\nA bufar, a bufar!\na 15 Novembre, 2009 a 13:06 Víctor Pàmies i Riudor\nAquestes grans empreses, mai són feina d’un de sol. Tinc molta gent al costat que m’ajuda. Començant pels fills que m’ajuden a buidar alguns llibres (infantils i ja no tant infantils), els amics que m’envien frases que recorden, els amics que m’escanegen llibres i trossos de diccionaris amb refranys, els qui m’ajuden a editar els blogs que tinc a Internet, els qui em llegiu i m’animeu amb els vostres comentaris.\nSi estigués sol, això no tindria cap sentit. per això ho vull compartir amb tots des d’Internet.


Envasos plàstics de blat de moro | Consumer\nEnvasos plàstics de blat de moro\nAquests nous envasos, fabricats a partir de midó, són aptes per entrar en contacte amb aliments i resistents a la calor\nReciclar, estalviar aigua i llum, evitar contaminacions innecessàries o buscar solucions alternatives per eliminar al màxim els residus són accions cada vegada més habituals entre els ciutadans de tot el món. D’acord amb aquestes pautes, en l’àmbit de l’ecologia s’investiguen i estudien quins són les millors maneres d’equilibrar l’evolució amb l’entorn i la seguretat. Una podria ser l’elaboració amb blat de moro de plàstics destinats a la fabricació de tasses o altres envasos alimentaris, amb capacitat per resistir temperatures elevades.\nEls plàstics elaborats amb blat de moro o altres recursos naturals i renovables són biodegradables. També els fabricats amb petroquímics, però provenen del petroli, una font no renovable i finita. Utilitzar blat de moro té clars avantatges per al medi ambient, ja que provoca menys contaminació, sobretot, menor quantitat d’emissions de gasos hivernacle. Una iniciativa del Servei de Recerca Agrícola Nord-americana (ARS) forma part d’un acord la finalitat del qual és, a partir del blat de moro, aconseguir un producte biodegradable, és a dir, elaborat amb un material que pugui degradar-se mitjançant l’acció d’organismes vius i que, alhora, tingui les característiques necessàries per complir amb les funcions corresponents, com en el cas dels envasos per conservar aliments.\nPer què el blat de moro?\nLa fermentació del sucre del blat de moro permet obtenir àcid làctic, que es transforma en una estructura similar als polímers plàstics\nEl blat de moro és un hidrat de carboni que sintetitza la planta durant la fotosíntesi. De la mateixa manera que els cereals, conté midó en quantitats elevades. Aquest midó pot processar-se i convertir-se en plàstic. No obstant això, en tractar-se d’una substància soluble en aigua i susceptible a la temperatura, és necessari modificar-ho per aconseguir els resultats esperats. El procés s’inicia amb la fermentació del sucre del blat de moro.\nDurant la fermentació, els microorganismes transformen el midó en àcid làctic. Després, aquest es tracta amb químics per obtenir una estructura molecular similar als polímers plàstics habituals. Aquesta nova estructura és l’àcid poliláctico, un bioplástico conegut també com PLA.\nUna vegada obtingut el PLA, els experts de l’ARS s’han percatado que aquesta substància no és massa resistent a la calor, com el són altres plàstics fabricats amb petroli, amb la qual cosa no es pot utilitzar en determinades aplicacions. Per solucionar aquest problema, s’ha desenvolupat un nou producte per modificar la temperatura de desviació de la calor, que provoca la deformarción del PLA. Per a això, s’ha utilitzat una barreja que, al contacte amb el PLA, augmenta la seva tolerància a les altes temperatures. Aquesta nova substància modificadora està composta per un 90% de blat de moro, és biodegradable i permet que la temperatura de desviació de la calor augmenti uns 10ºC. Els investigadors afirmen que amb la realització de més estudis podria fer-se realitat la fabricació d’una gran quantitat de productes a força de bioplásticos PLA.\nAptes per a aliments\nGran part dels aliments que s’adquireixen, així com la majoria de les begudes, es guarden en envasos de plàstic. La seva funció és protegir l’aliment de la deterioració i de possibles agressions externes. Són envasos econòmics i duradors, amb el que la indústria alimentària els usa para gairebé tots els aliments. El principal problema és el seu reciclatge, ja que són productes derivats del petroli i, per tant, no són fonts renovables d’energia i suposen un problema per al medi ambient.\nAmb el desenvolupament d’aquests nous plàstics, renovables i biodegradables, s’obtenen envasos que, a més de ser aptes per als aliments, són respectuosos amb el medi ambient. Mitjançant aquests plàstics de blat de moro, els experts preveuen elaborar tasses, recipients per a menjars i ampolles per a les begudes. A més, durant el seu processament també podrà aplicar-se algun tractament tèrmic, en els envasos de productes com la salsa de tomàquet o sucs de fruites, un aspecte en el qual encara es treballa.\nEn l’actualitat, s’utilitzen envasos elaborats amb bioplásticos, com la cel·lulosa que s’usa per conservar els aliments. A França, Regne Unit o Itàlia, aquests s’empren per a productes frescos com a fruita o verdura. A Estats Units, es comencen a substituir els envasos plàstics habituals, derivats en la majoria dels casos del petroli, pels elaborats amb blat de moro.\nEL BLAT DE MORO, UNA FONT INESGOTABLE\nAquest important aliment aportat per la naturalesa és una font inesgotable d’aplicacions. Ja sigui en la llar o en la indústria especialitzada, són vàries les recerques que revelen les importants possibilitats d’aquest aliment. Fins i tot serveix com a substància per elaborar cola. S’ha descobert que el germen de blat de moro pot usar-se com un suplement de proteïna en les coles usades en la producció de fusta contrachapada. També s’ha estudiat com un compost en detergents, per aquest motiu molts confiïn en un futur més sostenible enfront dels habituals detergents per a la roba i els rentaplats. Una altra aplicació, identificada al maig de 2007 per experts de l’ARS, seria la creació d’un producte absorbent, a força de blat de moro, per assecar llibres mullats sense danyar-los.\nbiodegradable maíz-ca pla-ca plástico-ca


El Col·legi Oficial de Treball Social de València participa a Castelló en la Intercol·legial 2020 – Colegio Oficial de Trabajo Social de Valencia\nEl Col·legi Oficial de Treball Social de València participa a Castelló en la Intercol·legial 2020\nCastelló ha sigut punt de trobada aquest cap de setmana. El Col·legi Oficial de Treball Social de València s’ha reunit amb el Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló i el d’Alacant en la capital de la Plana, en una jornada intensa en què s’han posat en comú moltes idees per a treballar conjuntament. Ha sigut el moment de la Intercol·legial 2020, un encontre que se celebra cada any.\nRepresentants de les tres Juntes de Govern han exposat els seus respectius plans de treball: què s’ha fet en 2019 i què es farà durant el 2020. La formació, la modernització dels sistemes informàtics i les bases de dades, la cooperació entre col·legis i institucions o les campanyes de promoció de la col·legiació han sigut alguns dels punts més destacats de què s’ha parlat.\nA més, ha sigut l’ocasió per a planificar la Jornada Autonòmica de Serveis Socials de la Comunitat Valenciana, un esdeveniment que aquest any celebrarà la seua cinquena edició i que tindrà lloc a Castelló. La Intercol·legial 2020, que ha sigut en la seu del Col·legi Oficial de Treball Social de Castelló, ha acabat amb un dinar de germanor.\nCategoría: Noticias 24 febrero, 2020


Història del cotxe elèctric | LIVE Top\nFont: Fuente: Source: Live_barcelona_historia_cotxe_electric...\nSaps que gràcies al vehicle elèctric estem tornant als orígens i a l’ordre lògic de les coses? L’electricitat sempre ha existit i sempre existirà, i va ser el mitjà energètic que es va fer servir per tirar endavant els primers cotxes. Avui fem una mica d’història dels vehicles elèctrics i expliquem per què no han tingut la tirada necessària fins ara.\nEl Benz Patent-Motorwagen de 1888 és considerat com el primer cotxe de la història, en part pel disseny de Karl Benz, i en part perquè la seva dona Bertha el va conduir en un viatge d’anada i tornada de 170 kms (convertint-se en la primera persona que feia un viatge tan llarg en automòbil). El Motorwagen funcionava amb èter de petroli, però ja feia temps que la mobilitat elèctrica estava en un camp de proves, i la tecnologia era més avançada que la dels motors de combustió. De fet, entre finals del s.XIX fins a finals de la primera dècada del 1900, el cotxe elèctric va viure una època esplendorosa, sense la qual el cotxe no hauria pogut ser un objecte de masses. Es pot dir perfectament que la popularització del cotxe no hagués sigut possible sense l’electricitat.\nL’electrificació dels vehicles ja ve de principis del segle XIX, quan l’escocès Robert Davidson va inventar una locomotora elèctrica amb bateries de zinc i àcid el 1835. L’invent es va posar a prova a la línia fèrria que hi havia entre Edimburg i Glasgow, arribant a l’esfereïdora velocitat de 6 km/h, i això que no transportava ni mercaderies ni persones. Aquest invent va demostrar dues coses: la primera, que efectivament l’electricitat podia arribar a fer moure coses, la segona, que al vehicle elèctric encara li quedava molt camí per endavant.\nNo obstant, només quatre anys després del fiasco de Davidson, un altre escocès, que també es deia Robert de nom, però Anderson de cognom, va decidir aplicar les mateixes bateries en un carruatge. I sí, també es va moure el suficient com per demostrar que sense cavalls també es podia tirar d’un carro… Però molt lent, molt poca estona, curt i, a més a més, les bateries no només eren d’un sol us, sinó que també eren caríssimes.\nPerò tant Davidson com Anderson ja van sentar precedents. El primer va acabar sent reconegut com un dels pares del metro, ja que el seu sistema va servir com a base per poder idear el sistema de trens subterranis que passa pel subsòl de les grans ciutats mundials, mentre que Anderson és el primer precursor del cotxe.\nEls sistemes d’electrificació i les bateries van anar millorant a mitjans del segle XIX, sobretot arran de la feina feta per dos dels inventors, investigadors i emprenedors més notables de l’època: Thomas Edison i Nikola Tesla. Sobretot, la bateria de níquel-ferro d’Edison va significar un pas endavant molt significatiu pel que fa a l’autonomia i la potència dels vehicles elèctrics on s’aplicaria.\nPerò sense cap dubte, la gran empenta que va tenir el cotxe elèctric a finals del segle XIX va ser que el primer cotxe en arribar a superar els 100 km/h va ser, precisament, elèctric. La Jamais Contente, orgullosament belga, cromat, amb forma de torpede però amb el cos sencer del conductor fora de la carlinga, va ser el cotxe més veloç de la terra del 1899.\nUn any abans el jove enginyer alemany Ferdinand Porsche, esperonat per un encàrrec d’un fabricant que li va demanar un carruatge que no estigués tirat per cavalls, va idear un motor alimentat per bateries amb una caixa de canvis de 12 velocitats, i ho va acoblar tot plegat en un carro. Aquest també va ser un resultat digne d’un cotxe elèctric com el coneixem avui en dia, ja que el P1 – de ‘Porsche’ – podia rodar 78 kilòmetres sense haver de recarregar i agafava fins a 34 km/h. Aquest va ser el primer cotxe que va fabricar abans de fundar l’automobilística que porta el seu cognom.\nD’aleshores endavant, va haver un gran boom del cotxe elèctric, ja que grans ciutats com Nova York i Londres començaven a introduir serveis de taxis automòbils, a més dels serveis de carruatges que ja eren àmpliament estesos aleshores. Per posar un exemple, segons el llibre ‘The Electric Car: Development and Future of Battery, Hybrid and Fuel-cell Cars’, de Michael Hereward Westbrook, diu que a l’any 1900 es van fabricar als Estats Units un total de 1.684 cotxes a vapor, 1.575 elèctrics i 963 a gasolina.\nLa gent preferia els elèctrics perquè eren més nets, no feien soroll, eren molt potents, no emetien ni gasos ni fums i tenien autonomia suficient per córrer tot el dia mentre que es podien carregar per la nit.\nOi que tot això us sona d’alguna cosa?\nTot i això, la benzina, que va ser desenvolupada a partir dels subproductes del petroli, va acabar guanyant la batalla com a font d’alimentació dels vehicles rodats durant la major part del s.XX, ja que el gran avantatge que oferien era l’autonomia.\nAvui en dia els vehicles elèctrics continuen oferint els mateixos avantatges que fa un segle: son silenciosos, no emeten un sol gram de gasos nocius per la salut, son potents, tenen una capacitat d’arrancada més notable que la d’un cotxe mogut per benzina… i sí, ara fins i tot n’hi ha que tenen una autonomia que pot arribar a superar a la d’un cotxe convencional.\nUn altre punt crític on també s’ha avançat molt és en la de la quantitat i posició dels 330 punts de càrrega disponibles al territori català per poder recarregar les bateries. L’any que ve també s’espera que qualsevol habitant de Catalunya tingui un punt de recàrrega ràpida a menys de 25 km d’on sigui, així com també s’està treballant en noves tecnologies perquè els aparcaments múltiples privats puguin tenir accés a punts de recàrrega ràpida, gràcies al pla engegat per l’ICAEN. Molt millor que al s.XIX!\nDes de LIVE t’ajudem a tornar als orígens… del cotxe. Si fas un cop d’ull a la nostra pàgina web, descobriràs com pot beneficiar-te el fet d’adquirir un vehicle elèctric, així com també trobaràs informació sobre ajudes i subvencions.\nAprovació de la normativa de l’ITC-5\nSaps com es pot reduir la contaminació de 20 cotxes d’un sol cop?\nÈxit en la rebuda de la bicicleta elèctrica\nLa Declaració d’Stuttgart: tres missatges d’esperança, de raons i d’acció


Troben una balena morta a la platja de Mataró | Ràdio Calella Televisió\nTroben una balena morta a la platja de Mataró\nImatge extreta del fons d'arxiu ccma (Posidònia2021)\nProtecció Civil ha prohibit el bany aquest diumenge a la platja del Varador de Mataró per la presència d’una balena morta en avançat estat de descomposició.\nEl telèfon d’emergències 112 ha rebut l’avís alertant de l’animal poc abans de les quatre de la tarda, a causa de l’estat de l’animal, s’ha valorat la situació de la platja i s’hi ha hissat la bandera vermella. Impedint el bany a l’espai.\nAl lloc dels fets s’han desplaçat diversos efectius de la policia local, Protecció Civil de Mataró i Agents Rurals, que han contactat amb Salvament Marítim per gestionar la incidència. Segons informen els Agents Rurals, que han pres mostres biomètriques de l’animal, es tractaria d’un exemplar mascle jove de catxalot. L’ajuntament es farà càrrec de les restes.\nNo és la primera vegada que la capital de la comarca es troba amb un cas així. El 2015 ja es va trobar una altra balena morta surant davant la costa. En aquella ocasió es tractava d’una balena bec de Cuvier, una espècie protegida que feia uns 5 metres de llarg.\nSegüent Canvis meteorològics per avui\nAnterior Primera victòria del CF Calella a la pre-temporada


Amanida de meló i raïm | Receptes\nIngredients per a 4 persones: diferents tipus d’enciams, 24 grans de raïm blanc i negre, ½ meló, 100 g de formatge parmesà en encenalls, 100 g de pernil en encenalls, 20 avellanes torrades.\n1 culleradeta de mostassa de Dijon, ½ culleradeta de mel, 2 cullerades de vinagre balsàmic, oli d’oliva, sal i pebre.\nPrepareu primer la vinagreta perquè maceri una mica batent enèrgicament el vinagre, la sal i el pebre dins un recipient. Afegiu-hi la mel i la mostassa i, quan estiguin tots els ingredients ben barrejats, afegiu-hi l’oli i torneu-ho a batre amb força fins que la vinagreta emulsioni.\nCol·loqueu dins una enciamera o en plats individuals els enciams tallats amb les mans de la mida d’un mos, els grans de raïm partits i sense llavors i el meló en boles petites.\nRepartiu el pernil i el formatge damunt de l’amanida.\nEmpolvoreu-lo amb les avellanes picades i serviu-ho condimentat amb la vinagreta reservada.


Preinscripció Curs 2022-23. Llista de sol.licituds amb la puntuacio provisional.\nCelebració d’inici de cus. ESO\nEls alumnes més grans de l’escola celebrem l’inici de curs al pati de l’escola. Us desitgem un molt bon curs 2021-22. Premeu la imatge per veure més fotografies.\nLlibres ESO Curs 2021-22\nSortida 1r d’ESO. Ermita de Sant Josep a Montblanc\nEls alumnes de 1r d’ESO han fet una cursa d’orientació a l’Ermita de Sant josep a Montblanc. SI voleu veure les fotografies, premeu la imatge:\nSortida 4t d’ESO. Ermita de Puigcerver.\nEls alumnes de 4t d’ESO han passat un dia a la natura. Han fet una caminada des d’Alforja fins a l’ermita de Puigcerver, on han fet una cursa d’orientació. Si voleu veure les fotografies de l’activitat, premeu la imatge:


Marta's Bookshelf: Ressenya: TERCER SENSE ASCENSOR de Lara A. Serodio.\nRessenya: TERCER SENSE ASCENSOR de Lara A. Serodio.\nRessenya en castellà aquí.\nEn Tercer sense ascensor trobem a personatges molt realistes. Tenim un grup de quatre amigues que m'he pogut creure. Probablement es degui al fet que l'autora ha escrit des de l'experiència de convivència en un pis d'estudiants, tal com esmenta en els agraïments de la novel·la. Això sí, haig d'admetre que alguns personatges m'han agradat més que uns altres. D'això us parlo ara.\nLa Silvia, que per mi és la protagonista, és una noia amb un carisma indubtable, se li ha d'atribuir el fet de ser la més divertida, amb unes caigudes impressionants, amb un amor cap a les seves amigues indiscutible i un cor molt gran.. A més, és un personatge amb el qual m'he pogut sentir identificada. La Silvia és una fanàtica, en aquest cas del futbol (Futbol Club Barcelona), i, encara que no compartim les passions, entenc a la perfecció i comparteixo plenament el sentiment de fanatisme pel qual es mou. M'ha encantat poder sentir-me identificada amb ella.\nEn aquesta novel·la solament coneixem unes vint-i-quatre hores de les seves vides, però així i tot es poden veure evolucions brutals en els personatges. En el cas de la Silvia, no he acabat de veure una evolució profunda, però sí que m'ha agradat molt com ha modelat la seva actitud al llarg de tota la història. Vegem, al principi de la novel·la descobrim que la Silvia té una cita amb l'Adrià, un perico, i ella, sent culer però volent que aquesta cita vagi rodada, decideix fer-se passar per algú que realment no és... Fins que decdeix possar fi. Em fa molt feliç veure que en la literatura, cada vegada més, s'entén que la dona no ha de canviar per agradar a un home i que no necessita a cap home per salvar-la. L'evolució de la Silvia és, doncs, molt positiva.\nL'evolució que més m'ha agradat i de la qual us vull parlar és la de la Júlia. És un personatge que a simple vista sembla bastant senzilla, caòtica, desordenada i descurada. A poc a poc coneixem més a fons el seu passat i la seva vida, i és apassionant veure com es justifica la seva manera de ser a partir de records, de construir una vida externa a la història que, en part, és la que li dóna aquest toc de realisme al seu personatge.\nLa Lucía és el personatge que pot ser menys m'ha convençut. És bastant simple i monòtona, innecessària quant a trama però fonamental per construir-la. En aquesta novel·la té lloc la festa d'aniversari de la Lucía, i és totalment cert que, sense ella, cap de les situacions caòtiques haurien tingut lloc, així que això l'hi hem d'agrair. No he acabat de congeniar amb ella.\nL'Elena, l'actual companya de pis de la Silvia, és a punt de trencar la seva relació amb el seu nuvi, l'Ivan. És una relació que m'ha arribat molt i no sé ben ben per què. Pot ser que sigui perquè l'Ivan m'ha transmès moltíssima tendresa, o perquè l'actitud d'Elena m'ha semblat molt atractiva i valenta, encara que insuportable en alguns moments i egoista en la majoria. M'ha semblat molt real la manera en la qual vol treure's tot el dolor de damunt fingint que no li importa. És una manera molt humana d'actuar, la qual cosa valoro moltíssim.\nQuant a trama, aquesta novel·la és una passada. És molt divertida. Entre les seves pàgines trobem, tal com diu la sinopsi, un parell de cites i una festa d'aniversari la mateixa nit d'una final de futbol històrica, a més de la cerca d'un nou company de pis per a Silvia. És al·lucinant el surrealisme de les situacions i alhora el reals que són les actituds dels personatges enfront d'aquestes.\nRecomano aquesta novel·la per a moments intensos, com per exemple aquesta recta final acadèmica, doncs és molt fàcil de llegir i àgil, a més d'entretinguda. A tot lector i tota lectora que vulgui passar una bona estona, recomano que se submergeixi en la bogeria d'aquestes quatre noies.\nLabels: tercer sense ascensor laia a serodio, tercer sense ascensor ressenya


Activitats escolars | Casa de colònies Flor de Neu\nEls treballs de síntesi miren d’explicar els processos de transformació que ha patit la comarca del Berguedà, i per extensió les zones de muntanya catalanes. Mitjançant visites, excursions i activitats de natura, l’alumnat podrà conèixer aquesta evolució històrica.\nEntre les visites i excursions, podeu triar el museu de la Colònia Vidal i el museu de les Mines de Cercs, per conèixer el procés d’industrialització; les Fonts del Llobregat i l’embassament de la Baells, per adonar-se de la importància de l’aigua; o alguna església romànica de la comarca, per entendre les diverses expressions artístiques de muntanya.


Functional Textiles Eurecat Centre Tecnològic\nConeixements Tecnologia Functional Textiles\nPàgina inicial/Àmbits de coneixement/Functional Textiles\tFunctional Textiles\tEurecat\t2017-06-22T09:05:29+00:00\tFunctional Textiles Eurecat\nRecerca i desenvolupament de noves estructures tèxtils i pecesfuncionals que permetin donar solucions més eficients, pel que fa a costos i propietats funcionals i estructurals, davant les limitacions inherents a les tecnologies tradicionals (en general rígides i costoses).\n1) Teixits multifuncionals1.- Disseny conceptual d’una estructura funcional, ja siguin sensors, actuadors o funcionalitats passives.\n2.- Recerca de materials funcionals que existeixin en format de filament que puguin ser teixits.\n3.- Selecció de la tecnologia tèxtil més adient per aconseguir la complexitat de l’estructura desitjada i que permeti treballar amb els filaments existents.\n4.- Modificació de les matèries comercials per adaptar-les als requeriments de l’estructura definida (torsió de fibres, recobriments i trenats, entre d’altres.)\n5.- Evolució de l’estructura tèxtil mitjançant tècniques de tissatge complexes.\n2) Preformes per materials compostos1.- Selecció de la tecnologia tèxtil més adient per desenvolupar la preforma desitjada.\n2.- Disseny conceptual de l’estructura de teixit que s’adapti a la preforma desitjada, en base a la tecnologia seleccionada.\n3.- Modificació de les matèries per protegir les fibres de reforç, aconseguir els percentatges de mescla requerits pels processos de curat, i els espessors que permet la tecnologia tèxtil.\n4.- Evolució de l’estructura tèxtil mitjançant tècniques de tissatge complexes\n3) E-TEXTILES1.-Disseny conceptual de la peça de roba funcional.\n2.-Estudi de les possibles solucions tecnològiques existents per integrar a la peça, així com desenvolupament d’estructures funcionals tèxtils pròpies.\n3.- Estudi per a l’optimització de les comunicacions i cablejat.\n4.- Patronatge i desenvolupament del prototip.\n5.- Disseny i desenvolupament d’electrònica de control de la peça funcional.\n4) Smart Concept1.-Disseny conceptual de la solució en base als requeriments identificats, tenint en compte conceptes ergonòmics i estètics.\n2.- Selecció dels materials i teixits tècnics.\n3.-Desenvolupament de la prova de concepte.\n4.- Transferència i valorització cap al client.\nEurecat compta amb laboratoris a Mataró i Canet de Mar (Barcelona):\n– Laboratori smart textiles i wearables.\n– Laboratori de fabricació de teixits avançats.\nR+D+i d’Eurecat per evitar les situacions d’estrès a la feina\nGallery\tR+D+i d’Eurecat per evitar les situacions d’estrès a la feina\tDigital Humanities, E-health, Impressió funcional, Notes de premsa, Teixits funcionals\tR+D+i d’Eurecat per evitar les situacions d’estrès a la feina\nEurecat\t2016-11-10T11:23:51+00:00\toctubre 31st, 2016|Read More\nLight Flex Technology: Il.luminem el món a través de la impressió\nGallery\tLight Flex Technology: Il.luminem el món a través de la impressió\tBlog, Light Felx Technology, Teixits funcionals\tLight Flex Technology: Il.luminem el món a través de la impressió\nEurecat\t2016-10-23T16:54:12+00:00\tmarç 7th, 2016|Read More\nExperts internacionals analitzen a Barcelona les oportunitats de la roba intel·ligent\nGallery\tExperts internacionals analitzen a Barcelona les oportunitats de la roba intel·ligent\tNotes de premsa, Teixits funcionals\tExperts internacionals analitzen a Barcelona les oportunitats de la roba intel·ligent\nEurecat\t2016-10-23T16:54:30+00:00\tgener 12th, 2016|Read More\nNoves fórmules de teixits intel·ligents i roba tecnològica\nGallery\tNoves fórmules de teixits intel·ligents i roba tecnològica\tNotes de premsa, Teixits funcionals\tNoves fórmules de teixits intel·ligents i roba tecnològica\nEurecat\t2016-10-23T16:54:36+00:00\tnovembre 18th, 2015|Read More\nTreballes en activitats d'R+D i innovació? Descobreix els #ajuts, d' @accio_cat (04/07) a #Tarragona: ow.ly/zLRI30cVokE\t2 hores ago\nÚltimes dies d'inscripció oberta "Human and Artificial Intelligence for Social Change" ow.ly/z66P30cTRYa @Ship2B #socent #disrupció\t21 hores ago


El bloc de Jordi Xuclà: Un traspàs de Rodalies sense estacions ni trens ni vies\nUn traspàs de Rodalies sense estacions ni trens ni vies\nEl president de la Generalitat, José Montilla, ha afirmat que el millor del 2009 ha estat la negociació del nou sistema de finançament i el traspàs de rodalies. Amb aquest balanç, el canvi polític a Catalunya pel 2010 és més reclamat que mai. Anem per pams. De finançament ja en vam parlar en el seu moment, el mes de juliol de l’any passat. Aleshores es va dir que era un molt bon sistema de finançament, ara resulta que l’endeutament de la Generalitat pel 2010 ha augmentat. Era un pas endavant però ni de lluny era el sistema dissenyat per l’Estatut vigent des del 9 d’agost de 2006. Amb el traspàs del servei de trens passa quelcom semblant. Benvingut sigui però queda molt lluny del que contempla l’Estatut i la negociació ha estat feta molt a la baixa, tant a la baixa que s’haurà de tornar a reobrir.\nL’Estatut contempla que la Generalitat assumirà la competència dels trens que en el llenguatge administratiu estatal se’n diuen trens de rodalies i trens regionals. A la pràctica: qualsevol tren que comenci i acabi el seu recorregut a Catalunya ha de ser competència del govern català. Tres anys i mig després de l’aprovació en referèndum del text estatutari, això no és així. No ho és perquè en la negociació del traspàs s’han deixat aparcats els trens que van més enllà de les rodalies de Barcelona. El govern central dóna llargues i el govern amic català s’ha empassat deixar pel 2012 la negociació dels anomenats trens regionals (per exemple, els trens que cobreixen el servei Barcelona-Girona-Figueres-Portbou). És cridaner que un conseller gironí, Joaquim Nadal, hagi deixat perdre aquesta oportunitat de fer complir la llei per gestionar des de la proximitat els trens regionals.\nPerò el traspàs dels trens de Rodalies –perquè han de copiar el nom i traduir-lo al català?- ha estat incomplert. No és cap broma dir que aquest és un traspàs sense trens ni estacions ni vies. Benvingut sigui però avui per avui la competència queda reduïda a una nova web, un telèfon d’atenció i una megafonia centralitzada. Per cert, amb l’anunci que tindrem un nou servei telefònic d’atenció al client hem descobert que ara tindrem un servei telefònic atès des de Barcelona perquè fins ara totes les queixes i informacions eren proporcionades des de Sevilla! També hi ha competència per fixar els preus però un dia abans de firmar el traspàs l’empresa Renfe va aprovar una pujada del 6% dels bitllets dels trens. Quin regal més enverinat!\nUn traspàs sense vies, que se les queda l’empresa pública ADIF del Ministeri de Foment, ni estacions, que també se les queda l’empresa ADIF, ni trens que fins al final del contracte-programe, el 2011, seran els de Renfe, empresa pública del Ministeri de Foment que coneixem tant bé. Segur que una tutel·la des de la proximitat ajudarà a incrementar l’exigència però l’ideal de traspàs és un altre. Si vostès han utilitzat el servei dels Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya, crec que amb poques paraules ja ens hem entès. Aquest és el servei íntegre, còmode i puntual que s’hauria de poder oferir per part de la Generalitat amb les restants línies amb les mans lliures i tots els equipaments, també trens, estacions i vies.\nUna Generalitat amb ambició s’hauria de posar a treballar ja des d’ara perquè una empresa pública o pública-privada catalana agafés el relleu del servei de Renfe a partir de 2011. Si hi ha empresaris catalans disposats a invertir en una companyia com Spanair, per què no n’hi ha d’haver per invertir en un servei que podria ser molt més utilitzat si oferís millors serveis?\nQuins són aquests millors serveis? Puntualitat, més freqüències i ampliació dels horaris de trens a primera hora i última hora, també en els trens regionals. En un nom: Holanda. Sí, trens com els d’Holanda o Bèlgica que inviten a deixar el cotxe a casa. Perquè hi ha trens fins a mitjanit, perquè arriben a l’hora. Això és especialment necessari a Catalunya perquè Barcelona és una ciutat amb una densitat de població altíssima i limitada per la geografia: la faixa de Collserola i el litoral. El creixement natural és fora de Barcelona. I aquest creixement harmònic i ben distribuït i interconnectat va de la mà del tren i el metro.\nFem del que tenim virtut. Tot i que arriba amb una inversió insuficient abans d’acceptar el traspàs virtual. Per cert, tot això té moltes semblances amb el mètode de negociació de “peix al cove” tan criticat fa pocs anys pels tres socis del govern. Un “peix al cove” que no s’hauria d’haver acceptat sense el traspàs de vies i estacions. Coses dels governs amics. No convé oblidar que el traspàs dels aeroports també dorm el son dels justos. Recordo perfectament la negociació a Madrid de l’Estatut, el febrer de 2006. Sala del Govern del Congrés, Rubalcaba: “Els trens ja i sense llei i els aeroports en aquesta mateixa legislatura i amb una llei que entrem abans de juny (del 2006). Firmeu, firmeu, que no trobareu ningú millor que nosaltres per comprendre les vostres aspiracions d’autogovern”. Una comprensió sincera, com s’ha vist. Algunes noves lliçons apreses. I anar fent camí, millor guiats pels qui saben el camí que ens convé. I que volen fer camí.\nPublicat per Jordi Xuclà a 1/02/2010 05:03:00 p. m.


Blanes netejarà el proper dissabte les restes dels focs del fons marí\n[ 15 Desembre, 2019 ] Detingut a Lloret un presumpte lladre d’empreses que actuava a l’Alt Maresme Lloret de Mar\n[ 14 Desembre, 2019 ] Desenes de persones es concentren a Vilobí per la mort de dues nenes aquest divendres Portada\n[ 13 Desembre, 2019 ] L’Ajuntament de Vilobí convoca un minut de silenci per la mort de les dues nenes de Salitja Portada\n[ 13 Desembre, 2019 ] Mor la mare que hauria matat les seves filles a Salitja Portada\n[ 13 Desembre, 2019 ] Troben dues menors mortes a Vilobí d’Onyar Portada\n[ 12 Desembre, 2019 ] Apareix mort un dels testimonis del cas Susqueda Portada\n[ 11 Desembre, 2019 ] Detinguts dos veïns de Lloret que portaven 4,7 quilos de marihuana Lloret de Mar\n[ 10 Desembre, 2019 ] Riudellots acull aquest dimecres una nova edició del ‘Speed Dating’ Economia\n[ 10 Desembre, 2019 ] Sils enllesteix els pressupostos participatius de l’any vinent Portada\n[ 9 Desembre, 2019 ] L’atur a la Selva augmenta en 600 persones al novembre Economia\nInicioBlanesBlanes netejarà el proper dissabte les restes dels focs del fons marí\n7 Agost, 2019 Josep Lluís Vidal Blanes, Portada, Societat 0\nNeteja del fons marí de Blanes. Foto: Aj. Blanes\nL‘Ajuntament de Blanes ha organitzat per al proper dissabte 10 d’agost una neteja del fons marí de l’entorn de Sa Palomera. En aquest espai és on s’acumulen la majoria de restes dels focs artificials que s’han disparat durant la darrera setmana de juliol en el marc del concurs de focs.\nEs tracta d’un servei que es porta a terme des de l’any 2017 i que està coordinat pel Servei de Residus i Neteja de l’Ajuntament. L’objectiu, segons expliquen des del consistori, és “reduir la quantitat de deixalles acumulades al mar després del festival pirotècnic” i, alhora, sensibilitzar la ciutadania sobre la importància de mantenir nets els espais naturals.\nLa neteja, que compta amb el suport de l’entitat ecologista ‘Escama’ (Escamots del Mar) es farà a dos nivells: subaquàtic i també en superfície. D’aquesta manera s’informarà sobre l’activitat a les persones que s’hi acostin.\nA banda de la neteja del fons marí, un dels objectius de la iniciativa és conscienciar la població sobre el tipus de residus que es llencen al mar. De fet, quan s’organitzen activitats d’aquest tipus es recullen objectes si més no, sorprenents. Per exemple, s’han arribat a trobar urnes funeràries, pneumàtics o carretons de la compra a banda d’elements que arriben al mar perquè es llencen al lavabo, com compreses o tovalloletes.\nEls experts alerten que aquest tipus de material acaba formant part de la cadena alimentària humana, ja que la fauna marina ho confon amb menjar.\nLa Pirotècnia Valenciana guanya els focs de Blanes\n28 Juliol, 2019 Josep Lluís Vidal Blanes, Portada, Societat 0\nLa Pirotècnia Valenciana, que va oferir el seu espectacle de focs artificials a Blanes el passat dijous, ha estat la guanyadora del 49è Concurs Internacional de Focs d’Artifici de la Costa Brava. L’espectacle de focs […]\nTret de sortida del 50è aniversari dels focs de Blanes\n26 Juliol, 2019 Josep Lluís Vidal Blanes, Societat 0\nEl President de la Generalitat, Quim Torra, ha donat el tret de sortida aquest dijous als actes de commeració del 50è aniversari dels focs de Blanes. Serà l’any vinent 2020 quan farà exactament mig segle […]\nBlanes presenta el dispositiu de seguretat pels focs\n19 Juliol, 2019 Josep Lluís Vidal Blanes, Portada, Societat 0\nL’Ajuntament de Blanes ha presentat aquest dijous el dispositiu de seguretat per al concurs de focs artificials que tindrà lloc a la població del 23 al 27 de juliol i que s’espera porti a la […]


Adeslas Dental aconsegueix les certificacions de qualitat i medi ambient més exigents\nAnalitza més de 150 aspectes de control en tots els seus centres i disposa d'11 grups de treball per a la millora contínua dels seus processos\nHa adaptat el seu Sistema de Gestió de Qualitat a la nova certificació ISO 9001:2015\nCertifica per primera vegada les seves 149 clíniques pròpies en la norma ISO 14001:2015 sobre medi ambient\nMadrid, 18 d'abril de 2017. Adeslas Dental, la filial de SegurCaixa Adeslas que aglutina les clíniques dentals propietat de l'asseguradora, ha finalitzat el procés d'auditoria externa de qualitat amb uns resultats excel·lents i amb la conformitat total de SGS, l'entitat certificadora. Al tancament del 2016, Adeslas Dental disposava de 149 clíniques dentals pròpies, 910 butaques odontològiques i més de 1.300 odontòlegs arreu d'Espanya. En aquest exercici, la seva activitat s'havia incrementat un 20%, després d'atendre 615.000 pacients, que han dut a terme 3,2 milions de consultes, i haver efectuat 180.000 actes odontològics pediàtrics, 265.000 higienes, 310.000 obturacions i 210.000 revisions d'ortodòncia.\nEl compromís per la prestació dels millors serveis i per la satisfacció dels seus clients ha portat Adeslas Dental a marcar-se objectius molt ambiciosos en matèria de qualitat. La companyia disposa d'un Sistema de Gestió Integrat que té com a objectiu garantir l'homogeneïtat en els processos clau, com citació, recepció o assistència sanitària, i que també incorpora mesures per a la cura del medi ambient i l'escolta contínua de les opinions dels clients. El sistema avalua més de 150 aspectes de control i, en el seu desenvolupament, hi participen 11 equips de treball, formats per personal de les clíniques i de serveis centrals.\nEl desenvolupament del pla de qualitat ha suposat redoblar esforços en la definició i els ajustaments de processos, però també la implementació de canvis molt importants a les clíniques. Tot això s'ha aconseguit en un termini molt curt. En el procés, s'hi ha vist involucrat tant el personal de les clíniques (amb formacions, comitès, implantacions i auditories) com el personal de serveis centrals.\nAmb aquesta filosofia, la companyia va adaptar el 2016 el sistema de gestió de qualitat a la nova norma ISO 9001:2015 en 137 clíniques dentals i va ampliar la certificació a uns altres 12 nous centres. També va certificar per primera vegada les seves 149 clíniques en la norma ISO 14001:2015 sobre gestió mediambiental.\nA més, com a part del seu compromís de situar l'assegurat en el centre de la seva estratègia, Adeslas Dental ha analitzat també tots els processos clau del "Passadís del Client" per millorar la percepció de la qualitat en la prestació de serveis assistencials. Al tancament del 2016, el nivell de satisfacció del client superava el 97%, segons els estudis realitzats en totes les seves clíniques.\nLa norma 9001:2015, enfocada a la millora contínua i a la satisfacció del client, especifica els requisits per a un bon sistema de gestió de la qualitat que permeti afegir valor als productes, serveis i resultats econòmics, així com distingir-se de la competència.\nL'ISO 14001:2015 facilita la posada en marxa de sistemes i processos en qualitat ambiental, com consum energètic, gestió de residus o compliment normatiu. En aquesta línia de treball, Adeslas Dental va reduir el consum energètic de l'any i es van prendre mesures per reduir el consum mitjà d'aigua per butaca odontològica.\nInternational Organization for Standardization (ISO) és l'Organisme Internacional per al desenvolupament i la publicació d'estàndards internacionals, que proporcionen els requisits, especificacions, directrius o característiques que es poden utilitzar sistemàticament per assegurar l'aptitud i l'ús dels materials, productes, processos i serveis.


CAG compleix la legislació vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal i els compromisos de confidencialitat que li són exigibles per la seva activitat. La confidencialitat de les comunicacions entre el nostre servidor i els nostres clients/usuaris queda preservada ja que tota operació de transmissió d'informació es realitza mitjançant un entorn segur. En les dades personals que són rebudes per CAG es garantitza la seguretat i confidencialitat. Les dades de caràcter personal obtingudes seran incorporades a fitxers titularitat de CAG que seran utilitzats, respectant les disposicions contemplades per la Llei orgànica 15/1999 de Protecció de Dades Personals i la Llei 34/2002, de Serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, a les finalitats per les que van ser sol•licitades. En tots els formularis en els que es recullin dades de caràcter personal el Client/usuari serà expressa i puntualment informat de l' existència d' un fitxer automatitzat de dades, la finalitat del mateix, els destinataris de la informació i la identitat i direcció del responsable del tractament de les dades així com dels drets que l'emparen.\nL'accés a la web CAG i a la informació sobre qualsevol dels productes i serveis que s'ofereixen, comporta haver estat informat de les condicions sobre la protecció de dades personals i l'acceptació de la incorporació de les seves dades als fitxers i del tractament automatitzat de les mateixes per part de CAG i del Grup Alimentari Guissona en la forma i per a les finalitats indicades en la present política de protecció de dades personals, prestant el seu consentiment per rebre comunicacions comercials a través de correu electrònic o altra via de comunicació electrònica equivalent, sempre i quan el interessat no manifesti el contrari. CAG ha previst els mecanismes oportuns per tal que el Client/usuari pugui exercir els drets que contempla la normativa vigent. Els Usuaris menors de 18 anys no han d' enviar cap informació a la nostra web, ni a la xarxa en general, pel que s'aconsella l'ús d' eines de control o filtres disponibles a través dels serveis de la xarxa.\nEl Client/usuari és l' únic responsable de la veracitat i correcció de les dades incloses, exonerant a CAG de qualsevol responsabilitat al respecte. Els Clients/usuaris garanteixen i responen, en qualsevol cas de l'exactitud, vigència i autenticitat de les dades personals facilitades, és per això que demanem als nostres Clients/usuaris que ens comuniquin les modificacions i rectificacions de les seves dades de caràcter personal a fi de mantenir-les degudament actualitzades. CAG podrà excloure dels serveis registrats a tot Client/usuari que hagi facilitat dades falses.\nD'acord amb l'article 11 de la LOPD, els Clients/usuaris accepten expressament que les dades puguin ser compartides pels diferents departaments i societats del Grup Alimentari Guissona, dedicades fonamentalment al àmbit assegurador, de distribució i venda de productes de consum i a activitats ramaderes. La relació de les empreses que formen el Grup Alimentari Guissona es troba en l'enllaç " Grup Alimentari Guissona". Les dades personals tractades no seran facilitades a cap altra entitat sense el consentiment del Client/usuari. Aquest consentiment per la comunicació de dades a tercers té caràcter revocable en tot moment, sense efectes retroactius, podent ser denegat a través dels canals detallats en l'apartat següent. Les dades podran ser conservades en els fitxers de CAG, inclòs una vegada finalitzada la relació contractual, exclusivament per remissió de les informacions o finalitats anteriorment previstes i, en tot cas, durant el terminis legalment establerts, per passar a disposició d'autoritats administratives o judicials.\nPer exercitar els drets d' accés, rectificació, cancel•lació i oposició el Client/Usuari es podrà dirigir a Corporación Alimentaria Guissona SA, mitjançant una sol•licitud per escrit dirigida al domicili social: C/Traspalau, nº 8, 25210, Guissona (Lleida) o bé a través del correu electrònic guissona@cag.es L a sol•licitud per escrit, contindrà nom, cognoms del interessat, fotocòpia del DNI, petició en que es concreta la sol•licitud, domicili a efectes de notificacions, data i signatura del sol•licitant. Si la sol•licitud es realitza per e-mail, s'identificarà el nom i cognoms, DNI i es facilitarà un telèfon de contacte. Serà necessari subministrar les dades de solvència quan l'operació exigeixi el seu coneixement. La cancel•lació de les dades comportarà el bloqueig de les dades personals conservant-les, durant els períodes previstos per les disposicions d'aplicació, només a disposició de les Administracions Púbiques, Jutges i Tribunals.\nLa present política de privacitat ha estat elaborada basant-nos en la normativa vigent, podent ser modificada en el supòsit de canvis legislatius o directrius de la Agencia de Protecció de Dades Personals. Qualsevol dubte, comentari o suggerència en relació a la nostra Política de Protecció i seguretat de dades de caràcter personal, pot ser realitzada a través de l'adreça de correu electrònic guissona@cag.es


w: què és aquest soroll? cinc jocs de terror que utilitzen el so de manera eficaç - Horror De Supervivència\nW: què és aquest soroll? Cinc jocs de terror que utilitzen el so de manera eficaç\nMillor jugat amb auriculars\nEn una Espai mort Diari per a desenvolupadors, el productor executiu Glen Schofield va utilitzar un bon exemple per il·lustrar com l’àudio és integral de la por: “Hem apagat una pel·lícula de por - la imatge - i només hem executat l’àudio i fa molta por, però si l’apagem l’àudio i només veure la pel·lícula, no fa por en absolut ”.\nEl disseny de so és, probablement, més crucial per al terror que qualsevol altre gènere en jocs, i alguns desenvolupadors el porten al següent nivell. A continuació, es mostren cinc jocs (o sèries) de terror que poden fer-vos pensar en disminuir el so i jugar en silenci, no per molèsties, sinó per por.\nHellblade tornar a edat\nA l’ambiciosa aventura de terror de Ninja Theory, la protagonista Senua pateix psicosi que la fa sentir i escoltar veus, i el joc utilitza àudio binaural per fer-te sentir com si també els escoltis. La gravació Binaural utilitza dos micròfons, afegint un efecte 3D que aprofundeix més que el so envoltant enganyant el seu cervell i donant-li la sensació que el que estàs escoltant és a la sala. Si porteu auriculars per Hellblade , sentireu veus que aparentment provenen de tots els voltants, tant lluny com prou properes per xiuxiuejar a l’orella, i l’efecte és esgarrifós.\nEquip de Bloober Observador et deixa anar a la ment de la gent perquè, en el futur cibercòpic distòpic, els cops et poden piular el cervell. Mentre explores l’espai davant d’algú, escolten sons que reflecteixen el teu entorn, que són essencialment manifestacions de pensaments embolicats. Tot i que Observador no utilitza àudio binaural com Hellblade , encara val la pena jugar amb els auriculars per experimentar els xiuxiuejos atmosfèrics i els sorolls que a vegades són molestos. Observador no és un joc còmode i fa servir l’àudio per empènyer aquest malestar i fer-te sentir coses que no volen estar a l’abast, ja siguin monstres al soterrani o frustració sexual d’algú.\ncom provar seqüències de comandaments entre llocs\nTuró silenciós sèrie\nEl Turó silenciós La sèrie és coneguda pel seu ús d’àudio, i el dissenyador de so Akira Yamaoka és una llegenda de la comunitat de jocs de terror. Yamaoka va incorporar el soroll industrial per convertir la música de la sèrie en una sinistra cacofonia del so. En una entrevista a la revista britànica FET , Yamaoka va descriure la seva aproximació al disseny de so a la sèrie. 'Volia que fos imprevisible', va dir. 'Potser durant un gran ensurt el vaig tallar tot i potser si no passés res, hi hauria molt de so'. També va utilitzar una varietat d'instruments, inclosos vocals, per afegir a la imprevisibilitat. Els moments més tranquils de la sèrie es complementen amb cançons de piano melancòliques i cançons de rock de baix nivell, però durant seqüències més intenses, Yamaoka acumula el soroll industrial o incorpora un cant a altres. Hi ha un motiu senzill perquè la seva música hagi tingut un impacte semblant i és que simplement no escolteu res més. Estableix de forma eficaç l’estat d’ànim per a una sèrie que genera emocions fortes dels fans.\nprogramari per copiar DVD a l'ordinador\nYomawari: Nit sola i Ombres de mitjanit\nEl Yomawari els jocs adopten el plantejament contrari. Saber quan no incloure música pot ser una manera efectiva de generar por. Ambdós Yomawari els jocs, t’enfonses per la ciutat de nit només amb una llanterna, sense sentir res més que els teus passos sobre el paviment i ocasionalment sonors atmosfèrics nocturns, fins a creuar camins amb un fantasma. Aleshores, el cor del teu personatge comença a bategar ràpidament, una elecció d’àudio que s’engloba en el joc frenètic. El Yomawari el 'sistema de batecs del cor' indica la proximitat que teniu d'un fantasma i, a continuació, actua com a barra de resistència quan necessiteu fugir. Com més ràpid es batega el teu cor (i com més t’apropeu d’un fantasma), més difícil és córrer. El so d’un batec cardíac ràpid és un indicador universal de la por i Yomawari utilitza aquest senzill efecte sonor per tallar la tensió amb tensió.\nEspai mort té àudio assassí arreu, però la peça més interessant del seu disseny sonor és l'ús innovador de 'emissors de por'. Això va permetre a l'equip d'àudio construir suspens fins i tot si el jugador no seguia una ruta esperada o interactués amb l'entorn d'una manera específica. Així, per exemple, en lloc de fer un so terrorífic cada cop més fort a mesura que el jugador camina per un llarg passadís, van connectar emissors de por a objectes o enemics concrets, fent que el so es construís a mesura que el jugador s’acosta més a un objecte o fins que s’acosta cara a. -face amb una criatura. L'equip va utilitzar emissors de por conjuntament amb la banda sonora creant quatre fluxos estèreo en capes, que es barregen en temps real segons la por que s'emet en el joc. Com més emesos de por s’apaguen, més intensa i intensa es fa la música. És una combinació de la mecànica que mostra una consciència astuta de la interactivitat dels jugadors, i es va guanyar Espai mort diversos premis pel seu disseny sonor.\nSpooktober s'ha acabat gairebé i només tenim un parell de dies més per parlar de jocs de terror abans que haguem de començar a parlar de jocs que ens cobreixen de neu. Tan ràpid, digueu-me quins sonats esgarrifosos més us han espantat.\npreguntes habituals de l’entrevista en c ++\nquè són les proves de fum i les proves de seny\nquants diners podeu guanyar fent proves d’usuari\nHalo: la Master Chief Collection va pujar Steam gràcies al llançament d'avui de Halo: Reach PC\nRessenya: Final Fantasy Tots els més valents\nEn cas que t'ho perdis, Gurumin arribarà a 3DS com Gurumin 3D: A Monstrous Adventure\nL’inici de l’aventura: The Atari 2600 Jr.\nQui va posar tots aquests dicks en Mario Kart?\nRessenya destructoida: Cròniques de cristall de FF: Ecos del temps\ngamescom: Angry Birds Trilogy es veu molt bé a les consoles


Missions | Quines sòn les Missions de la ciutat de València 2030? : Missions València 2030\nLes Missions d’innovació\nper a una dècada.\nPer tu. Per a tots i totes.\nEn nombroses ocasions ens plantegem si podem fer alguna cosa per evitar el canvi climàtic. És difícil pensar que una sola persona, o les seues accions, genere una incidència directa en un problema tan complex a escala global. I no obstant això, les experiències al llarg del planeta ens demostren que quan s’alineen i articulen iniciatives de diversa índole sí que és possible. A més a més, no tot depén de grans cims, descobriments inesperats o persones amb grans idees.\nValència va decidir involucrar-se en 2020 en Missions 2030, un sistema de governança i innovació per a tractar de millorar la vida de la ciutat i de la gent que viu en ella. I la seua primera missió és la Missió Climàtica, que busca descarbonitzar la ciutat en la pròxima dècada.\nDescarrega el Disseny de la Missió ací.\nAconseguir que València siga una ciutat climàticament neutra en 2030 i fer-ho per (i per a) la ciutadania, dins del context de la missió europea de 100 ciutats europees intel·ligents i climàticament neutres en 2030.\nLa Missió Climàtica València 2030 és la nostra contribució des de València perquè la UE reduïsca les emissions climàtiques en un 55 % d’ací a 2030 i es convertisca en neutral des del punt de vista climàtic en 2050.\nAlguns dels principals beneficis associats a la descarbonització de València són els següents:\nMés salut per a les persones\nMenys embossos i sorolls\nMés espais naturals disponibles\nAspirem a fer de València una ciutat més saludable, més sostenible, més compartida, més pròspera i, en definitiva, més habitable i desitjable per a les persones.\n“Missió Climàtica València 2030” pas a pas:\nDefinició i aprovació de la missió\n– Document plenari d’aprovació.\nDISSENY DE LA MISSIÓ\n– Com ho farem?\n– Persones i col·lectius beneficiaris\n– Instruments posats al servei de la missió\nPROJECTES R+D+I QUE LI DONEN SUPORT\n– Constel·lació de projectes Missions València 2030.\nPOLÍTIQUES PÚBLIQUES ORIENTADES A LA MISSIÓ\n– Pla d’acció pel clima i l’energia sostenible (PACES)\n– Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS)\n– Pla verd i de la biodiversitat (en desenvolupament)\nAVALUACIÓ DE LA MISSIÓ (disponible pròximament)\n– Sistema d’indicadors i informes KPI de la missió.\n– Informes de seguiment.\n– Organitzacions ambaixadores Missions València 2030.\n– Aliança per la Missió\n– 5 hèlices de l’ecosistema\n– Recursos de comunicació de la missió.\n– Kit de comunicació.\nAGENTS CLAU DE LA MISSIÓ\n– Grup de treball intern de transició energètica.\n– Taula de Transició Energètica.\n– Comissió del projecte Districte Neutre.\n– Fundació València Clima i Energia.\n– Generalitat Valenciana.\n– Agents europeus vinculats a la Missió 100 Ciutats Intel·ligents i Climàticament Neutres.\nAliances de la missió\n5 hèlices de l´ecosistema\nEl propòsit de la Missió és aprendre a desenvolupar una transformació sistèmica a la ciutat de València que ens permeta ser capaços d’absorbir el 100 % de les emissions de CO₂, al mateix temps que es treballa en diverses mesures per a reduir-les en 2030.\nEn aquesta Missió hem involucrat la ciència, la innovació, la ciutadania, les universitats, els mitjans de comunicació i la societat en general perquè formen part del procés de transformació que tot això implica.\nAmb aquesta Missió aconseguirem:\nAvançar en els compromisos de reducció de CO2 adquirits en el Pacte d’alcaldes i alcaldesses pel clima i l’energia.\nDisminució de la temperatura del planeta\nAvançar en els compromisos de la Cimera del Clima de París, en què les ciutats van reafirmar l’ambició de contindre l’augment de la temperatura del planeta dins de l’objectiu d’1,5 graus centígrads.\nAvançar en els compromisos i metes dels Objectius de Desenvolupament Sostenible de les Nacions Unides.\nValència tindrà una etiqueta de la Comissió Europea per a atraure inversions orientades a la sostenibilitat\nL’alcalde també aprofundirà en aquests temes durant la conversa de la ‘València Metropolitana’ que li unirà a altres cinc edils en el marc del Fòrum Urbà València...\nEl “I Concurs d’Idees Innovadores El Marítim Innova” premia amb 60.000 euros les tres millors idees innovadores\n• Els projectes presentats han d’estar basats en les dades obertes generades pel projecte MAtchUP en els àmbits d’energia i mobilitat. • El termini per a presentar-se a la...\nEl Fòrum Urbà València 2030 es llança per a desenvolupar l’agenda sostenible de la ciutat\nEl Fòrum Urbà València 2030, un espai plural de reflexió organitzat per l’Ajuntament de la ciutat per a repensar i construir conjuntament el model d’urbs que es busca, en...\nValència llança la primera campanya de comunicació a la ciutadania sobre la Missió Climàtica València 2030\nL’Ajuntament de València, a través del Centre d’Innovació Las Naves i la Fundació València Clima i Energia, i en col·laboració amb diversos agents de la ciutat, han fet pública...\nS’ha premiat el projecte que millor impacte en la missió València Ciutat Neutra, primera de l’estratègia d’innovació Missions València...\nL’Ajuntament fa costat a les empreses per a incorporar la perspectiva climàtica a la gestió\nL’Ajuntament de València ha assenyalat el seu suport a les empreses perquè incorporen la perspectiva climàtica a la seua gestió diària, i les anima a apostar per la descarbonització...\nJoan Ribó fa una crida a la col·laboració de les empreses en el procés de descarbonització, “que és també font de riquesa i d’ocupació”\nL’alcalde de València, Joan Ribó, ha subratllat hui el compromís i el suport del govern municipal a les empreses, comerços i famílies valencianes en el seu procés de...\nLa primera missió aprovada, València Ciutat Neutra, ha estat present en la fira de mobilitat de València, Smart Mobility Valencia. Dins del programa hi ha hagut diferents taules redones...\nLa Unió Europea ja té la seua primera Missió aprovada:\nValència aspira a ser una de les 100 ciutats europees climàticament neutres. L’Ajuntament pretén així fer de València un pol d’innovació que reba assessorament europeu i compartisca les seues experiències de sostenibilitat amb altres ciutats en matèries com la mobilitat, el turisme o l’energia.\nNeutralitat climàtica. En 2020, la Comissió i el Parlament europeus van definir cinc missions per a orientar el programa d’investigació i innovació de la UE per a 2021-2027 Horitzó Europa. Una d’aquestes, la missió 100 ciutats climàticament neutrals a Europa abans de 2030, per i per a la ciutadania, està orientada a aconseguir que un centenar d’urbs europees siguen climàticament neutres en 2030. Aquesta missió pretén donar suport a la transformació d’aquestes ciutats per a accelerar el compliment de l’Acord de París i l’Agenda 2030 i constituir-se tant en un element catalitzador del Pacte Verd Europeu com en un exemple del fet que és possible la neutralitat climàtica abans de 2050.\nEl calfament avança. L’últim informe del Grup Intergovernamental d’Experts en Canvi Climàtic (IPCC), publicat a l’agost, alerta que a escala global no s’està fent prou ni actuant amb celeritat. Diu textualment: «Si les emissions de gasos d’efecte d’hivernacle no es redueixen de manera immediata, ràpida i a gran escala, limitar el calfament a prop d’1,5 °C (…) serà un objectiu inassolible». L’escenari més probable és el que situa el calfament global en una forqueta de 2 a 4,5 °C. Amb 1,5 °C més, els esdeveniments de calor extrema seran quatre vegades més probables. Amb 2 °C s’arribarà als llindars crítics per la salut. El repte, per tant, no és només que les ciutats arriben a ser climàticament neutres, sinó que ho facen al més prompte possible.\nProjecte de ciutat. València s’ha convertit en una de les primeres ciutats del continent que ha assumit com a pròpia la missió europea climàtica en aprovar-la en el Ple del seu Ajuntament el febrer de 2021 amb un ampli suport de les forces polítiques, tant del Govern com de l’oposició (31 regidors de 33). A més, ha impulsat l’Estratègia Urbana 2030, que fusiona en un únic marc d’actuació l’Agenda Urbana i les Missions d’Innovació, com les dues cares de la mateixa moneda per a assegurar l’impacte desitjat.\nComunitats energètiques. Iniciativa que pretén transformar la ciutat per mitjà del desplegament d’una xarxa de treball única per a activar el canvi de models energètics com a punt de referència en cada barri.\nDistrictes neutres. Aspira a aconseguir la neutralitat climàtica en un mínim de tres districtes per a l’any 2030, tot i que la ciutat estarà atenta a les majors ambicions europees en la missió climàtica de ciutats. Hi inclourà iniciatives de transformació energètica i mediambiental.\nCiutat de places i per als vianants. Recuperació d’espais per a les persones condicionant el desenvolupament de diversos carrers de València per a establir àrees de prioritat per a vianants (places, carrers, voreres i encreuaments).\nRenaturalització. Projecte en la infraestructura verda en tots els barris. Desplegament dels serveis ecosistèmics (biodiversitat i connectivitat, regulació tèrmica, benestar i salut…) que ofereix una infraestructura verda dissenyada amb els criteris i principis propis de les solucions basades en la naturalesa per a fer front als reptes del canvi climàtic.\nMobilitat sostenible. Electrificació del transport públic, creació de zones de baixes emissions, recuperació d’espai per a les persones i amb l’aposta per la bicicleta.\nTurisme nul en emissions. Monitorar i certificar les emissions produïdes pel turisme urbà en tot el cicle de l’activitat i aconseguir una petjada de carboni neutra en 2025.\nBeneficis. Si València s’adhereix a aquesta xarxa, podrà rebre assistència i assessorament tècnic, normatiu i financer a mesura per part de la Plataforma de la Missió de la UE. També podrà cocrear, signar i implementar un contracte climàtic de ciutat, que recull els compromisos de la UE i dels governs nacionals i regionals amb la missió de València. Podrà, a més, obtindre l’etiqueta de ‘Ciutat Missió’ i fer de València una ciutat més atractiva a les inversions privades, les oportunitats de finançament europees i la ubicació de noves empreses i treballadors qualificats. Podrà convertir-se en un pol europeu d’innovació i experimentació en matèria de transició climàtica, així com llançar un portfolio de projectes de referència.\nCol·laboració pública i privada. L’Ajuntament signarà declaracions institucionals amb el Govern i la Generalitat per a l’impuls i la col·laboració de la Missió Climàtica. També es preveu l’adhesió de més de 50 entitats, empreses i organitzacions de la societat civil.\nClica ací per a saber-ne més ↗\nVols sumar el teu projecte d’innovació en la constel·lació Missions València 2030?\nJa són ambaixadors de Missions València 2030:\nHe llegit i acepte l'avís legal i la seua política de privacitat.** *Camps obligatoris


Serveis – Punt multimèdia La Marina\nTots els dies, a partir de les 19:30, el Punt està obert per a atendre a dubtes i preguntes relacionats amb la informàtica i les noves tecnologies, ja sigui de temàtiques que s’hagin tractat en els cursos i tallers, o que sorgeixin a casa. És un servei gratuït.\nVine al Punt i pregunta’ns!\nL’aula està disponible cada dia per utilitzar els ordinadors i el wifi lliurement, sempre que no s’estigui realitzant tallers (consulta el calendari), per posar en pràctica tot el que hagis après en els tallers o per a projectes personals.\nPots disposar de:\n—Ordinadors Windows 10\n—Impressores 3D (220x220x250mm) per filament PLA\n—Connexió Internet i Wifi\n—Programari Adobe: Photoshop / Illustrator / Premier / etc.\n—Ordinadors amb adaptacions per a persones amb discapacitat física. Disposa de teclats (teclats grans i amb cobertors) així com ratolins amb trackball que en permeten la utilització per a persones amb dificultats de mobilitat a les mans.


Rècord de mitjans acreditats al Camp Nou, amb 990 professionals - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesRècord de mitjans acreditats al Camp Nou, amb 990 professionals\nRècord de mitjans acreditats al Camp Nou, amb 990 professionals\nAquest dimecres, coincidint amb el Barça-Bayern, hi haurà un total de 990 professionals acreditats que representen 230 mitjans de comunicació de 29 països diferents Aquest és el partit amb més acreditats de premsa al Camp Nou, que supera el Clàssic de Champions del 2011 amb el Madrid, amb 965\nLeo Messi, en el partit de Lliga de Campions contra el PSG / FOTO: MIGUEL RUIZ - FCB\nLa tornada de semifinals de la Lliga de Campions entre el FC Barcelona i el Bayern de Munic d’aquest dimecres reunirà 990 professionals acreditats entre redactors, fotògrafs, comentaristes, càmeres i tècnics. Tots ells representen 230 mitjans de comunicació de 29 països diferents.\nD’Alemanya vindran un total de 96 professionals de 54 mitjans diferents.\nSupera el Clàssic a Europa del 2011\nAquest partit és el que més acreditats de premsa tindrà el Camp Nou. Fins ara, l’enfrontament amb més professionals acreditats van ser el FC Barcelona – Reial Madrid de Lliga de Campions del 3 de maig del 2011, amb un total de 965 acreditats.\nMitjans escrits 103\nBarça - Bayern Múnich, taukah kamu bahwa...


Galeria – Pàgina 4 – www.cao.cat\nmaig 3,2016 Leave a Reply Actes Socials, Galeria\nabr. 11,2016 Leave a Reply Competicions, Galeria\nabr. 4,2016 Leave a Reply Competicions, Galeria\nAquest passat Diumenge dia 3 d’Abril el CAOlesa ha donat una passa més en la seva evolució com a entitat.\nPer primer cop a la història del CAOlesa la nostra entitat ha tingut representació al Campionat de Catalunya de Clubs per categories de promoció. En aquesta ocasió el campionat es va disputar a l’Estadi Moisés Llopart del Prat de Llobregat.\nL’equip Cadet Femení, format per la Lluna Vendrell, Marta Jiménez, Claudia Fernández, Nadia Martínez, Temi Junior Matanmi, Ona Boixader, Rosa Galán, Marina Pérez i Aina Cerdeira va realizar una esplèndida competició, donant cadascuna d’elles el millor que tenien per tal de finalitzar la competició en una meritòria 21a posició amb un total de 146 punts.\nA nivell de resultats individuals destacar la 2a posició de l’Aina Cerdeira als 1500m.obstacles amb una marca de 5’39″98, la 11a posició de la Temi Junior Matanmi al Salt de Llargada amb 4,31m o les 12s posicions de la Marina Pérez i l’Ona Boixader als 300m.ll. i 1000m.ll. amb unes marques de 49″07 i 3’37″08 respectivament.\nTot i les bones actuacions individuals, el més important d’aquesta jornada va ser la capacitat de totes i cadascuna d’elles de donar el millor d’elles mateixes en busca del millor resultat col·lectiu possible, realitzant la gran majoria d’elles proves que no són la seva especialitat preferida o la prova que més se’ls hi ajusta, tot intentant ajudar a l’equip dins les seves possibilitats.\nMoltes felicitats per aquest gran resultat!\nD’altra banda, a Barcelona, es va disputar la Cursa “Els 10 Blaus, la cursa de Gràcia”, sobre distàncies de 5 i 10km.\nPer part del CAOlesa vam comptar amb la participación de la Sara Prescolí i la Mireia Cano, les quals van assolir un excel·lent doblet a la cursa de 5km, assolint la Sara la 1a posició a la classificació general amb un temps de 19’20” i la Mireia la segona amb una marca de 21’33”.\nMoltes felicitats a les dues per aquest excel·lent resultat!\nmarç 21,2016 Leave a Reply Competicions, Galeria\nAhir Diumenge dia 20 de Març es va disputar al Estadi Municipal de Lloret de Mar el Campionat de Catalunya de 10000m.ll. Absolut, Promesa, Junior i Veterà.\nPer part del CAOlesa vam comptar amb la participació de l’atleta Sara Prescolí, la qual participava a les categories Absoluta i Veterà.\nLa Sara va realizar una excel·lent cursa. Es va proposar abordar un registre de 39’20”, però en una cursa on va haver de marcar el ritme en solitari pràcticament des del primer metre es va fer difícil assolir aquesta marca. Tot i això, la seva tenacitat i capacitat de sacrifici li van reportar un premi triple.\nEntrant a meta en 2a posició, la Sara es va proclamar SOTS-CAMPIONA DE CATALUNYA ABSOLUTA de 10000m.ll. alhora que va realitzar MMP a la distància en pista (39:54,92) i el títol de CAMPIONA DE CATALUNYA en categoría Veterà F-35.\nSense cap mena de dubte, un èxit rotund per a la nostra atleta.\nMoltes felicitats a la Sara i al seu entrenador en Nacho Pinedo per aquest gran resultat!\nmarç 16,2016 Leave a Reply Competicions, Galeria\nEl passat Diumenge dia 13 de Març l’activitat del Club Atletisme Olesa es va centrar en la Ruta i la Pista a l’Aire Lliure.\nAls carrers de Barcelona es va disputar la 38 edició de la Zurich Marató de Barcelona, amb una nombrosa participació del nostre club, tant competint com exercint tasques de llebre a la mateixa.\nEl primer dels nostres en arribar a meta va ser en Dioni García Caballero, amb un registre de 2h53’46, marca que suposa una nova MMP a la prova per a ell.\nEls resultats de la resta d’atletes del nostre club van ser els següents:\n1305 1279 1678 i _ Jordi Puig Zúñiga 3:08:41 (tr 3:08:08 )\n1619 1582 420 i _ Fernando Fernandez Rodriguez 3:11:54 (tr 3:11:22 )\n2006 1954 19550 i _ Feliciano García Bautista 3:15:41 (tr 3:14:52 )\n3216 3083 514 i _ Albert Collado Volta 3:26:22 (tr 3:25:08 )\n3402 3253 2493 i _ Francisco jose Galan Rodriguez 3:26:21 (tr 3:26:21 )\n4159 3962 8376 i _ Javier Medina Díaz 3:37:10 (tr 3:30:12 )\n13932 11974 18496 i _ Pedro Díaz Pérez 4:51:03 (tr 4:30:09 )\nParal·lelament,a Castelló, es disputava la 1a edició del Campionat d’Espanya de Llançaments Llargs (Cad-Juv-Jún).\nPer part del CAOlesa vam comptar amb la participació de l’Olga Morraja a la prova de Llançament de Disc Juvenil.\nL’Olga no va tenir el seu millor dia però va lluitar de valent per intentar assolir el millor registre possible. Finalment la seva actuació es va traduïr en una marca de 29,69m, que de ben segur millorarà a les properes competicions. Sense cap mena de dubte, una altre bona experiència per a la nostra jove llançadora.\nfebr. 22,2016 Leave a Reply Competicions, Galeria\nCAMPIONAT D’ESPANYA DE CROS, CAMPIONAT DE CATALUNYA DE MARXA, MARATÓ DE SEVILLA, DUATLÓ D’IGUALADA I CURSA D’ERAMPRUNYÀ.\nEl CAOlesa iniciava la seva activitat amb un dissabte discret. L’Olga que donaria la sorpresa al dia següent participava en el 1r. Critèrium de Llançaments d’Hivern Cadet-Juvenil-Junior a les pistes de Serrahima (BCN). La nostra atleta va ser seleccionada per la prova de llançament de disc on es va quedar a només 1cm del seu millor registre, llançant 31,29m\nJa en diumenge les diferents competicions arreu del territori català i espanyol es disparaven.\nA Burgos es realitzava el Campionat d’Espanya de Cros per Autonomies on en Pau Llordella formava part de l’expedició catalana en la categoria cadet masculí. En Pau va aconseguir en la seva segona aparició amb la selecció catalana el 46é lloc de la general i 5é atleta català.\n46 47 Pau Llordella Pinedo CATALUÑA 16:22 46\nBen segur que ha sigut una experiència inoblidable pel Pau que segueix sumant participacions i èxits esportius no només amb la samarreta del CAO sinó que també amb la selecció.\nEn la província de Tarragona, es disputava el Campionat de Catalunya de Marxa Individual i per Clubs. En aquesta prova realitzada en El Vendrell el CAOlesa va tenir representació en la categoria Aleví. Els nois i noies de l’Ester es van estrenar en una competició de marxa completant equip tant en categoria masculina com a femenina. Els resultats van ser:\n45 318 OUAHBI HIBIBI, IKRAM CA Olesa 14’29”\n54 315 FERNANDEZ DE HARO, DANIELA CA Olesa 16’07”\n55 316 LOPEZ ANTONIO, ALBA CA Olesa 16’08”\n40 314 PEREZ PEREZ, IVAN CL CA Olesa 15’20”\n43 313 MOTA DELGADO, ADRIAN CA Olesa 16’00”\n45 312 ESPES DE HARO, PABLO CA Olesa 16’12”\nAquest mateix diumenge en la modalitat de Duatló, participaven alguns dels nostres triatletes en el Duatló ciutat d’Igualada. Un recorregut que consistia en 6km corrents, 18km en bicicleta i 3km més corrents. Els nostres atletes va obtenir els següents resultats:\n174 1047 GARCIA BAUTISTA FELICIANO CLUB ATLETISME OLESA V1M 1:06:59\n252 3916 SABARIEGOS CANO DAVID CLUB ATLETISME OLESA V1M 1:10:49\n270 2295 LACORT ARTERO CARLOS CLUB ATLETISME OLESA V1M 1:12:03\n355 2232 JIMENEZ GRANADOS JUAN CLUB ATLETISME OLESA ABM 1:17:42\nBen lluny de casa, a Sevilla, l’Oliver Galindo i en Miquel Puig iniciaven ales 9h la Zurich Marató de Sevilla 2016, que a més era Campionat d’Espanya de Marató. Els nostres dos valents atletes que s’aventuraven als 42km d’asfalt es van classificar en les següents posicions:\n1653 1484 OLIVER GALINDO LUQUE 03:12:33\n4486 5041 MIQUEL PUIG BELMONTE 03:41:58\nLes molèsties al isquiosural dret van perseguir a l’Oliver des del quilòmetre 20, fet que va impossibilitat a l’atleta complir amb les seves aspiracions, en Miquel es va trobar còmode i va realitzar una cursa molt regular. Tots dos destaquen la bona organització i qualitat del circuit.\nL’última competició del matí va córrer a càrrec d’en Pol Rodríguez, que entrava de la mà en primera posició a la Cursa D’Eramprunyà(Gavà). La cursa tenia un recorregut de 23km de muntanya amb 1200m de desnivell positiu que el nostre atleta va resoldre en poc més de dues hores.\n1 69 D’OLESA, POL 02:00:22\nAquesta cursa representa l’inici de les curses de muntanya pel Pol, un circuit on ben segur que tindrà molt a dir el nostre atleta.\nI per arrodonir el cap de setmana el diumenge per la tarda l’Olga Morraja competia en el Campionat de Catalunya Juvenil de Pista Coberta. L’Olga es va imposar a la prova de Pes des del seu segon llançament on va aconseguir superar la barrera dels 12 metres i col·locar-se primera en la competició, posició que no perdria ja fins proclamar-se Campiona de Catalunya en llançament de pes Juvenil.\n1 400 Olga Morraja Mostazo CA Olesa 12.09\nAquesta marca que suposa Millor Marca Personal per l’atleta li va permetre dominar la prova amb tranquil·litat ja que cap de les seves rivals van llançar més de 11.50m.\nUn nou triomf per aquesta jove i prometedora atleta que no demostra res més que el seu treball diari i l’empenta per voler millorar dia rere dia.\nEnhorabona a tots i totes pels resultats obtinguts aquesta setmana, ara els hi espera al grup cadet masculí l’expedició a Madrid, per participar en els Campionats d’Espanya de Cros per Clubs (28 de febrer) i tancar la temporada hivernal de la millor manera possible. En aquesta competició també hi participarà l’Aina Cerdeira com a membre de l’equip CAManresa, club al qual l’Olesa està afiliat.


alcaldes.eu | Joan Roca,Alcalde de Gurb “El partidisme ben canalitzat és una font d’alimentació de noves idees, aportacions i solucions al mateix problema”\n“El partidisme ben canalitzat és una font d’alimentació de noves idees, aportacions i solucions al mateix problema”\nRoca ha sabut aprofitar la seva experiència a l’ajuntament per presidir el Consell Comarcal d’Osona\nEl Joan Roca va arribar a ser alcalde per casualitat. Treballador incansable, és, entre d’altres, informàtic, president del Consell Comarcal d’Osona i pare de tres criatures. Prové d’una família de pagès i és el quart de cinc germans. Vol viure tota la seva vida a Gurb i ser alcalde l’ha fet descobrir facetes d’ell mateix que no coneixia.\n“Les mancances a nivell local m’han servit per donar solucions a nivell comarcal”\n“El moment més dur que recordaré tota la vida i del qual tinc totes les imatges guardades perquè va ser molt impactant, és la votació de l’1 d’octubre”\n“Jo crec que en el món de la política municipal el que fa falta és sentit comú, criteri, voler treballar per a la comunitat”\n“Els pobles petits sempre tenim aquella por de desaparèixer, però Gurb no ho farà perquè puja una generació que se’l sent molt propi i el defensarà”\n“Crec que el Consell Comarcal i la Diputació són uns grans desconeguts”\n“La participació ciutadana és l’aval més adequat per tirar endavant segons quin tipus de solucions”\nComencem des del principi. Què porta a un informàtic al món de la política i, en concret, al capdavant de l’alcaldia? Quines varen ser les seves motivacions?\nEn un poble petit com Gurb, de 2.500 habitants, les motivacions no poden ser altres que treballar pel poble. Haig de reconèixer que jo no tenia cap aspiració d’encapçalar un ajuntament, només faltaria!, però l’alcalde que hi havia aleshores buscava un substitut, i en el seu dia em va proposar entrar al capdavant de l’ajuntament. Primer em vaig negar rotundament, però les circumstàncies van provocar que al cap de dos mesos l’hagués de substituir. La faceta que he descobert un cop m’he ficat a dins ha estat una sorpresa sobretot per a mi mateix.\nTambé és president del Consell Comarcal. Com l´ha ajudat la seva experiència com a alcalde?\nEstar al capdavant de l’ajuntament té un feedback molt important que no es pot substituir per cap altre cosa. Ser alcalde i estar tan a prop dels ciutadans és una cosa que has de viure per poder-la valorar. Sí que és veritat que després d’un temps d’alcalde, passar a ser president d’un Consell Comarcal et dóna aquella perspectiva i aquella experiència que has adquirit aquí amb el dia a dia. I crec que les mancances a nivell local m’han servit per donar solucions a nivell comarcal.\nI és fàcil gestionar aquesta conciliació?\nUna cosa és l’alcaldia, l’altre el consell comarcal, una altra la feina... Jo intento no desvincular-me del món laboral, perquè a un lloc o altre ens haurem de reincorporar, i per tant continuo anant a treballar cada dia. I també hi ha la família. La gent em diu: “A més de fer d’alcalde, de ser president del consell comarcal i de ser pare, també treballes?” i dic: “també no! que lo altre també és treballar eh!” Al final tot és treballar.\nAlcalde des del 2004. Quina ha estat la decisió més important que ha hagut de prendre?\nQuan entres al món de la política, i sobretot de la manera en què hi vaig entrar jo, els esdeveniments et van marcant a la vida. El primer cop que ets alcalde et sembla que fins i tot t’has passat, però després comences a entrar dins d’aquesta normalitat. I quan vaig arribar a ser president del consell comarcal vaig dir: “Carai!, no sé què he fet!”.\nPerò en tots aquests anys que he estat vivint la política, el moment més dur, que recordaré tota la vida i del qual tinc totes les imatges guardades perquè va ser molt impactant, és la votació de l’1 d’octubre. Cada ajuntament, cada poble i cada alcalde segurament va patir tant com jo, o més. Des de les cinc de la matinada fins a les deu de la nit vam passar molts nervis i un bombardeig continu d’informació per part dels mitjans de comunicació. Va ser un dia molt impactant que recordaré tota la meva vida i intentaré explicar a la meva canalla per tal que no passi a l’oblit.\nCreu que és necessari tenir estudis superiors o la carrera de ciències polítiques per exercir d’alcalde?\nPenso que no. I més en el tipus de municipi com aquest de 2.500 habitants. Jo crec que en el món de la política municipal el que fa falta és sentit comú, criteri, voler treballar per a la comunitat, i això no s’aprèn a les carreres sinó en el dia a dia, en la relació entre les persones perquè al final estem aquí per resoldre els problemes de la gent.\nEn què es basa la seva manera de fer política? En aquests valors que menciona?\nSí. Sóc una persona de tarannà conciliador, amb ganes de buscar la solució del problema per a la millora del poble, de la comarca i de tot plegat. Tots aquests anys que hem estat aquí hem intentat governar amb l’oposició per treballar pel poble. Hi ha una cosa que desitjo i que m’agradaria molt aconseguir que és que el dia que deixi l’ajuntament tingui un bon record d’aquesta etapa i que com a veí del meu poble -perquè, si tot va bé, continuaré vivint aquí tota la vida- pugui estar voltant pel carrer orgullós de la tasca feta durant aquest període. I això només s’aconsegueix d’una manera que és treballant pel bé de tothom, intentant buscar consens, perquè el partidisme existeix però ben canalitzat no és un problema, al contrari, és una font d’alimentació de noves idees, aportacions i solucions al mateix problema.\nQuin valor tenen les següents fotografies per a vostè?\nJo sóc el quart de cinc germans i això, en un entorn de pagès, en una família nombrosa que viu en una masia aïllada, fa que els teus amics siguin els teus germans, que són els que t’aporten un conjunt de valors. Jo penso que la meva infància de pagès ha estat molt gratificant, i és d’aquelles coses que val la pena mantenir en la memòria.\nA partir d’aquí et vas fent gran, entres a l’adolescència, trobes la teva parella, i comences a marcar el teu perfil com a persona adulta. Després ve l’etapa en la que neix el teu primer fill, després el segon, i el tercer. Passar a ser pare és d’aquelles etapes de la vida que sempre queda en la memòria.\nI per últim, per circumstàncies no volgudes, però sí amb voluntat de solucionar problemes, entres en un ajuntament i adquireixes una experiència que penso que és crucial. Tothom hauria d’haver passat alguna època de la seva vida dins d’un ajuntament. De cop i volta me n’adono que no coneixia el poble on he viscut tota la vida.\nI per últim, la de l’1 d’octubre. Estic orgullós d’haver pogut participar com a alcalde i organitzar el que vam organitzar.\nPer què hauria de venir un foraster a viure al municipi?\nPer descomptat, el millor poble per venir a viure és Gurb. D’una banda és un poble eminentment rural, i si t’agrada aquest tipus d’entorn és un lloc ideal perquè està ubicat al centre de la comarca d’Osona però molt ben comunicat, amb Vic i Manlleu molt a prop. D’altra banda, l’eix transversal passa per Gurb, la carretera de Barcelona-Puigcerdà passa per Gurb, el tren també... Es a dir, som un poble rural però, a més, gaudim d’una situació estratègica amb Barcelona a tres quarts d’hora d’aquí.\nQuè representen pel municipi els tres indrets emblemàtics que hem visitat conjuntament? El primer és l’edifici de l’Esperança...\nEl recinte de l’Esperança és la casa de la vila, un edifici que sentim molt nostre. Gurb en el seu dia va prendre la decisió de traslladar l’ajuntament aquí i crec que va ser una decisió encertada, tot i que en aquell moment es va haver d’endeutar per molts anys. Passat el temps però, estem recollint els fruits i tenim un ajuntament molt ampli amb uns espais molt generosos per atendre a la ciutadania.\n...el segon, la parròquia de Sant Andreu.\nA Gurb estem dividits en quatre parròquies. Cadascuna té els seus trets diferencials i totes volen tenir un cert nivell d’autogovern, la qual cosa crec que és positiva, però sempre en harmonia i amb un sentiment de pertinença al municipi. Crec que hem trobat un punt d’equilibri molt interessant que està generant efectes positius en l’entorn.\nI per últim, les escoles\nCrec que són un abans i un després pel que fa a la modernitat del municipi. Partíem de les antigues escoles rurals, ubicades en aquestes quatre parròquies, amb cicles de canalla agrupats amb una sola mestra. Però gràcies a una persona molt concreta, la Pilar Fàbregas, que va lluitar per mantenir l’essència de l’escola quan es volien tancar i centralitzar a Vic, de cop i volta ara, estan més vives que mai. Hem passat d’unes escoles de 25-30 alumnes a una escola de doble línia amb prop de 300 alumnes, des de P3 fins a 6è. Això genera un sentiment de pertinença de poble que en el passat no existia. Els pobles petits sempre tenim aquella por de desaparèixer, però Gurb no ho farà perquè puja una generació que se’l sent molt propi i el defensarà.\nCom potencien l’activitat econòmica per aconseguir dinamisme al territori?\nGurb és un municipi eminentment rural, punt i final. La nostra activitat econòmica s’ha basat sempre en el món agrícola i ramader, tant de vaques com de porcí. Sí que és veritat que degut a l’efecte de l’oli i de la proximitat amb Vic, els polígons industrials que a les grans ciutats no hi cabien, han acabat instal·lant-se aquí. D’altra banda, les petites granges s’han convertit en una gran indústria agrícola en sòl urbanitzable. Per tant el nostre potencial econòmic ve de l’agricultura i la indústria.\nQuina és actualment la situació econòmica de l’ajuntament?\nA Gurb hem tingut molt de seny durant els últims anys. Reconec que quan vaig entrar a l’ajuntament els comptes estaven molt sanejats; tenia els deutes normals d’un ajuntament després d’haver adquirit un edifici com aquest en una època difícil. Però després va venir l’època de bonança econòmica, que va generar un gran volum d’ingressos, no sols a Gurb sinó a tots els ajuntaments del país. I en aquest sentit, l’ajuntament, els regidors i tothom, vam tenir el seny de destinar aquells diners a arreglar la infraestructura, sense estirar més el braç que la màniga. I quan va venir la crisi, que més o menys es podia veure venir perquè no era normal aquella situació de bonança tan extrema, no hem patit gaire perquè no ens havíem sobre endeutat.\nQuin paper juguen el Consell Comarcal i la Diputació pel que fa a la prestació de serveis? Ens referim a la creació de llocs de treball, cursos formatius, etc.\nPenso que el Consell Comarcal i la Diputació tenen una funció molt important, sobretot en municipis petits, però reconec que són uns grans desconeguts. Quan la gent entrem per la porta d’un ajuntament no sabem què són, ho aprens en el moment que passes a formar part del seu dia a dia. És aleshores quan te n’adones de la necessitat i de la importància d’aquestes entitats supramunicipals. El Consell Comarcal per a la gestió del dia a dia de la comarca, i la potència de la Diputació a l’hora de gestionar serveis que tenen un cost important.\nEl fet de ser informàtic ha influït en el desenvolupament tecnològic del municipi per acostar-se als ciutadans?\nSí, des de l’ajuntament de Gurb hem fet un esforç important posant en marxa la gestió d’expedients i la mateixa web, mitjançant la transparència i el desplegament de fibra òptica en el terme municipal de Gurb. Aquí no tenim segons quines despeses a nivell de ciutat gran, parlo del cost urbà en general, així que hem apostat pel desplegament de la fibra òptica en l’entorn rural. Totes aquestes granges de les que parlàvem abans, avui en dia són mini empreses que necessiten una fibra òptica i una banda ampla com qualsevol indústria per fer des de la declaració de la renta a la compra de qualsevol servei, passant per la gestió de màquines que venen d’Alemanya i que necessiten controls remots. I ara estem entrant de ple en el món de les apps i la telefonia mòbil per aproximar l’ajuntament al poble.\nQuin seria el balanç de la seva gestió política pel que fa a projectes pendents i complerts quan està a punt d’acabar la seva legislatura?\nAquesta legislatura està sent una mica monotemàtica com a conseqüència de l’1 d’octubre, que ha estat a les nostres agendes sí o sí. D’altra banda, sortim d’un context de crisi que ens feia anar amb molt de compte amb les despeses. En aquesta legislatura el seny s’ha apoderat tant de les administracions, com dels regidors i del poble. Avui dia estaria molt mal vist malbaratar recursos en coses totalment innecessàries o poc importants, per tant, hem prioritzat unes inversions molt concretes. Una, és la millora de la zona esportiva, i l’altre és l’accessibilitat dels carrils bici i, sobretot, l’accessibilitat del vianant d’una forma segura en punts de dèficit en la connexió de Vic amb Gurb.\nDigui’ns un secret: es presentarà a les noves eleccions?\nSerè molt clar: tot dependrà de si trobem un recanvi o no, però hem de començar a fer la presa de decisions aviat.\nD’acord, però... quin serien els reptes prioritaris de la propera legislatura en el cas de presentar-s’hi?\nEn un poble sempre hi ha coses per arreglar. Ens quedaria com a deure l’ús que se li donarà a l’antic edifici de les escoles que està ubicat a la zona esportiva. És un edifici important, del segle XIX, i seria bo donar-li un ús per a la ciutadania.\nCreu que hi ha d’haver una limitació de mandats? Si és així, de quants anys estaríem parlant?\nEn aquest moment estic en una posició difícil de contestar. Com a president del consell comarcal tinc clar que no repetiré, porto dues legislatures, es a dir, vuit anys, i crec que toca fer un pas al costat perquè entri gent nova, preparada i amb ganes de treballar per a la comarca. Pel que fa al poble, no és tant la voluntat de l’alcalde de voler tornar-se a presentar sinó el trobar algú del teu grup o color polític amb voluntat de presentar-s’hi.\nCrec que la limitació de mandats té sentit en segons quins nivells, el problema està en limitar els mandats en municipis petits, ja que et pots trobar amb que l’actual desapareix i no hi ha un recanvi al darrere. Jo crec, per tant, que a partir d’un mínim d’habitants sí, dos mandats de cinc anys enlloc de quatre seria ideal, la renovació sempre és positiva.\nCom valora la situació política actual entre Catalunya i Espanya?\nTenim un problema, però no entre Catalunya i Espanya sinó entre els polítics catalans i els espanyols. Dins la classe política espanyola hi ha un problema de comunicació, és a dir, crec que les diferències entre la societat catalana i l’espanyola s’han de resoldre en l’entorn polític, ni en la societat ni, encara menys, en la guerra d’empreses. Tampoc en el món judicial. Els polítics que estem en actiu a Catalunya estem donant veu a una petició popular del poble de Catalunya perquè és la nostra feina: elevar la veu al màxim.\nFins ara, no s’ha volgut buscar el problema, no s’ha reconegut el dèficit fiscal, no s’han reconegut uns nivells d’exigència que són flagrants, i això ens ha portat a on som ara.\nCrec que el que toca ara és ser valents, continuar en la línia que estem treballant. No podem defallir, és a dir, no podem arribar fins aquí i ara tirar enrere. Hem de ser valents, hem d’evitar la confrontació, i els polítics hem de lluitar fins els final per reclamar allò que ens sembla just per responsabilitat de cara a les noves generacions que ens venen al darrere.\nFa poc l’IESE publicava un article molt interessant del CEO del New York Times, Mark Thompson, on analitzava el bon periodisme i la comunicació política. Entre d’altres, va parlar sobre el llenguatge canviant de la política. Diu que a la política, has de simpatitzar amb les emocions del teu públic i utilitzar un llenguatge adreçat a la retòrica i a l’ètica de la teva audiència, com en el periodisme. Què n’opina?\nTotalment real. Una de les coses que m’ha costat més en entrar a l’alcaldia és la comunicació, és a dir, allò que tu vols expressar. Quan entres aquí veus el funcionament d’un ajuntament, però quan estàs fora el desconeixes completament. Amb això vull dir que la comunicació entre la política i la ciutadania és importantíssima i s’ha d´utilitzar un llenguatge planer, senzill i sense paraules buides. De vegades els polítics són capaços de fer una conferència de mitja hora i no dir res. Jo penso que la nova política passa per gent que sàpiga afinar, acotar el problema, apostar per les solucions, i si t’equivoques reconèixer l’error i tirar cap a una nova opció.\nESADE publicava també una nota de premsa de l’ex-vicesecretari d’Estat dels EEUU, James Steinberg, que deia: “La mobilització ciutadana és clau per impulsar agendes polítiques d’escala global”. Què en pensa?\nLa participació ciutadana és l’aval més adequat per tirar endavant segons quin tipus de solucions, perquè aquella solució que a mi em sembla correcta, potser no ho és per la majoria del poble.\nTornant a l’1 d’octubre, podem dir que som on som gràcies a la petició ciutadana, a l’impuls de la gent del carrer. La classe política catalana ha de donar sortida a aquesta petició popular, i els polítics espanyols també. Hem d’aprendre a escoltar. No té sentit fer veure que aquestes peticions no hi són. Una consulta o un referèndum és la millor manera de saber què opina la gent i els polítics estem al servei de la gent, no al servei de nosaltres mateixos.\nQuins són els valors necessaris per aconseguir una regeneració democràtica que doni un pla d’estabilitat a Catalunya?\nEscoltar a la gent, sentit comú, no hi ha cap problema sense solució però de vegades ens equivoquem aplicant la solució. No passa res, hem de continuar endavant. El que no pots fer davant d’un problema és no fer res o fer veure que no hi és, perquè sinó aquest problema s’anirà fent més gran. Al final és com l’aigua quan baixa riu avall, no la pots aturar, perquè si l’intentes aturar al final l’aigua et passa per sobre. Els problemes s’han de solucionar i crec que la nova generació política té un problema sobre la taula. Aquest problema es diu identitat, es diu sentiment de poble, i se’n diu també molts anys de no haver escoltat aquesta petició de poble. Això vol dir que s’ha de canalitzar, i la millor manera de canalitzar és escoltant el poble, fent un referèndum vinculant o no, posant l’escenari que es vulgui però la gent ha de poder opinar i si realment hi ha una majoria que diu que sí s’ha d’actuar d’una manera, i si la majoria diu que no s’ha d’actuar d’una altra.\nQuin missatge transmetria als seus conciutadans si li estiguessin escoltant ara mateix?\nA Gurb, com a municipi, tenim una situació de privilegi que és l’enveja d’altres municipis. Tenim una bona gestió a l’hora d’administrar els diners del poble, pau política, actuem amb seny i sempre pensem en el poble. Ara que estic al Consell Comarcal veig pobles barallats, en canvi aquí tenim harmonia.\n“A Premià de Dalt hem posat l’economia al servei de les persones”\n“La clau és creure en les nostres pròpies possibilitats”\nL'alcalde de Llagostera i el cuiner Joan Roca promocionen la Fira i la Cuina del Bolet de Llagostera\nFermí Santamaria, acompanyat del prestigi&o...\nAlcaldes del mundo se reúnen en Roma para reflexionar sobre la trata y el cambio climático\nLa Pontificia Academia de las Ciencias organiza un...\nEl Departament de Governació els assessorar...\nAlcaldes de la UE i China firmen un acord sobre ciutats sostenibles\nAlcaldes de tota la Unió Europea i de la Xina han...