Tinc la sort de tenir una parella amb la ment ben oberta, com la meva. Ens agrada gaudir de la vida, dels plaers, d’estimar-nos, de viatjar, de sentir-nos lliures. Fa anys que estem junts i juro i perjuro que ens estimem com el primer dia. Ens hem tatuat el cos amb milions de petons, ens coneixem fins i tot els replecs més íntims i gaudim dels nostres cossos quan ens plau. Tot i que sobrepassem de poc la trentena, portem més de mitja vida junts. Per no caure en la rutina, fa temps que vam decidir que deixaríem la gelosia ben tancada al calaix dels mals endreços i ens donaríem llibertat per tastar altres cossos i després compartiríem impressions. Així ho hem anat fent durant una bona colla d’anys i un dia en ple frenesí, se’ns va acudir fer estadística sobre olors i gustos. La qüestió era saber quin gust ens recordaven els fluids sexuals dels nostres amants. Ens vam fer un bon panxot de riure quan ho vam planejar. Ens donàvem un any de temps, a on cadascú havia d’anar apuntant els amants que havia tingut i quin gust i/o olor li recordava el semen o els fluids femenins. I així ho vam fer. Fa quinze dies la meva estimada i jo vam preparar un bon sopar, un bon vi i moltes ganes de compartir confidències i passar la nit fent l’amor salvatgement. Després de sopar i ja entonats vam treure les respectives estadístiques sobre fluids sexuals masculins i femenins que havíem fet durant els darrers 12 mesos. Ens vam sortejar a pedra/paper/tisora quin seria el primer que iniciaria el relat. Vaig guanyar jo i vaig treure la llista que constava de 8 noms. Amb la Cristina no vam arribar a penetració, ja que estàvem a l’aire lliure en un parc i vam sentir acostar-se la policia municipal. Em va donar temps just a començar a llepar-li el sexe i la veritat és que no vaig ni tenir temps de notar el gust que vam haver de fotre el camp amb els peus tocant el cul. Després va venir l’Estel, amb qui vaig acabar al seu pis després d’una nit de festa. Uns quants gintònics es van traduir en el mateix gust en el seu fluix vaginal. Però tampoc compto molt aquest exemple de l’estadística, ja que servidor havia begut la mateixa combinació i potser era ja la meva boca que hi estava acostumada. La següent de la llista estadística fou la Maria. La vaig conèixer un dia anant a passejar per la platja. Estava de pas, era una excursionista que voltava per Europa i vam compartir confidències, un entrepà de llom amb formatge i una coca-cola. I després d’abocar moltes paraules al buit i captades per les nostres oïdes amatents de noves històries. Sota la llum de les estrelles vam tastar els nostres cossos, però tampoc vaig tenir sort: una altra mostra perduda en l’estadística; una onada ens va deixar xops mentre tenia la cara enmig de seu entrecuix. Només recordo la salabror de l’aigua barrejada amb el seu sexe sense depilar. En el meu cas particular, la quarta fou el primer entrecuix del qual en recordo perfectament el gust: el de maduixa. La noia en qüestió era una hostessa russa que passava uns dies de descans a la costa catalana. Estava amb els amics veient un partit de futbol i ella estava absorta en els seus pensaments i anava engolint sucs de maduixa. Em va atraure al seva seguretat i com que de mal veure no estic, vaig aconseguir que acabéssim al seu hotel. Recordo la seva mamada com una de les millors que m’han fet mai! Després de la russa, i encara que sembli una fanfarronada, vaig compartir llit amb dues bessones, la Lina i la Lena. Físicament eren clavades, de manera que no puc saber a quina boca vaig acabar vessant-me, tot i que el cony d’una tenia regust a gessamí i l’altre a farigola. El següent nom de la llista fou el de la Rosa, una noia que vaig conèixer en un curs d’introducció a la cultura japonesa, just abans que marxéssim a visitar la terra nipona. Un polvet ràpid a lavabo mentre fèiem mitja part, després d’haver menjat una mica de sushi barrejat amb sake. La veritat, el que més recordo és l’excitació per si ens enxampaven, ja que el “polvo” no fou res de l’altre món, encara menys la mamada i el seu sexe amb gust de tonyina confitada no m’entusiasmà. I l’última de la llista fins a dia d’avui, ha estat la Rosario, una simpàtica estudiant malaguenya que es guanya un sobresou tot venent pa a la fleca de la cantonada de l’habitatge que compartim amb la meva estimada. Un dia al vespre, ella recollia i vaig entrar espitat a comprar una barra per fer-me un entrepà. I xerra que xerraràs, vaig acabar posant la meva barra particular dins del seu dònut amb gust de sucre. Mentre anava desgranant la meva llista de conquestes durant l’últim anys, la meva companya va escoltar el relat tranquil·lament, esbotzant algun que altre somriure o fent alguna cara una mica rara...\nAcabada la meva explicació, fou el seu torn de la meva companya. Em fità una estona, sense fer res més que entreobrir els llavis i passar-s’hi la llengua. Després de fer un glop de cava, començà a enumerar la seva particular llista. El primer fou en Manel, que segons ella tenia uns ous que li recordaven als ous ferrats; el va conèixer al metro a Barcelona, quan es va espatllar i van quedar retinguts una bona estona. Es veu que l’espera els va escalfar i a ell li va ferrar els ous i van consumar la fregidoria dins dels lavabos. Després d’en Manel va venir en Sergi. Es van conèixer en una reunió de feina; al matí van compartir canapès, però durant el recés de la tarda, després de dinar junts, aquest tal Sergi va tastar el canapè de la meva companya, també en un lavabo.\nEl tercer de la seva llista es veu que, segons paraules textuals de la meva companya, tenia una pixa tan llarga, gruixuda i gustosa com una genuïna llonganissa de Vic. Sense més detalls, ja em va contar com va ser l’experiència amb el quart i el cinquè: va fer un trio amb dos excompanys de l’institut durant un retrobament que van fer els de la seva quinta durant un cap de setmana en una casa de turisme de rural al Montseny. Tal i com relatà, en Gerard, que es dedica a fer de llenyataire, tenia un entrecuix amb gust de pinyons, que ella mamava mentre en Josep Maria l’envestia salvatgement. El tal Josep Maria es veu que li va acabar ejaculant damunt del ventre i que el seu semen li va recordar a l’olor de castanyes torrades. El setè va ser un tal Pau, que va ser el noi que va substituir a una de les caixeres del súper a on comprem habitualment que estava de baixa per maternitat. Ara entenc aquella fal·lera per a anar tota sola a fer la compra, se’l volia lligar! I a fe que ho va aconseguir; es veu que li va mamar al mateix magatzem del súper, entremig dels pots de pesto, d’aquí que la fel·lació a en Pau tingués gust d’aquesta salsa! El vuitè de la seva llista va ser un músic d’una orquestra que toca amb instruments fets de verdures; la meva companya és amiga de l’organitzadora del concert i els va poder conèixer, de manera que mentre el flautista provava la seva flauta feta amb una carrota, ella li tastava la seva pastanaga carnosa i amb només un forat a la punta! El novè va ser l’instructor d’un curs de primers auxilis als quals va assistir. Es veu que a més a més de practicar el boca a boca, van practicar penis-que-entra-i-surt-de-la-vagina-a-ritme-compassat. La sessió magistral va tenir lloc a les dependències del CAP del nostre barri i no li va quedar cap més record sensorial que una olor d’asèpsia total. I després, plaf! La sorpresa de la nit: el desè no va ser el desè, sinó la desena! Aquí sí que vaig quedar més blanc que la cera d’un ciri Pasqual. Va ser amb la seva professora del curs de cuina francesa al qual s’havia apuntat per millorar la pronúncia de la llengua de Balzac i també per ser més destre en les altres culinàries. Es veu que després de degustar la tarta Tatin que havien preparat i haver-la fet empassar tot bevent glopets de xampany, van acabar degustant altres menges que les dues amagaven dins del seu propi cos. La meva companya em contestà que el gust de l’entrecuix de la francesa tenia un gust de poma cuita, semblant al de la tarta Tatin que havien preparat entre els i les alumnes del curs de cuina. Però encara em vaig sorprendre més quan la següent conquesta de la seva llista fou la mateixa francesa; en aquesta segona ocasió, després de fer un aperitiu, la meva companya va acabar fent un àpat privat de cloïssa francesa amb gust de formatge brie. Em sembla que després d’aquesta revelació em sortien els ulls d’òrbita. Però si la nit anava d’intercanvi d’impressions, encara fou més impactant al revelació final: la meva companya em va proposar deixar la relació, ja que volia continuar experimentant gustos amb la francesa. En aquell moment si em punxen, no treuen ni gota de sang. En veure la meva cara d’esglai, la meva parella em va proposar un pla B, ja que no ho acabava de tenir clar del tot: que la cuinera francesa vingués a viure amb nosaltres i experimentéssim conjuntament. I és ara que escric aquestes línies, que ja han passat unes quantes setmanes des de la nit d’intercanvi d’impressions i ja m’he recuperat de l’ensurt i m’estic adaptant a la meva nova vida: la de tastar gairebé diàriament l’entrecuix de la meva companya més antiga i de la nova companya, la cuinera. I puc ben dir que em faig un fart de tastar gustos nous en els seus confins i que ja m’he esquinçat el canell esquerre de tant pelar-me-la mentre miro com elles es llepen mútuament de dalt a baix i de baix a dalt...


Palamós Ciutat educadora | Acte central de la trobada del projecte Erasmus Plus a Palamós\nBanc de voluntaris\nENTITATS I ONGs DE PALAMÓS\n-- Voluntariat Educatiu\n-- Banc de voluntaris\n-- ENTITATS I ONGs DE PALAMÓS\nActe central de la trobada del projecte Erasmus Plus a Palamós\nLa trobada del projecte educatiu europeu Erasmus Plus, que es fa aquesta setmana a Palamós, celebra avui la seva jornada central. A partir de les quatre de la tarda, les instal•lacions de l’Institut acolliran una doble conferència, en una sessió oberta al públic. D’una banda, Roser Cussó, del Departament d’Educació de la Generalitat, parlarà del projecte que preveu introduir a les aules l’ús pedagògic del telèfon mòbil.Després, el responsable de Programes Educatius Europeus del Ministeri d’Educacio, Andrés Ajo, tractarà l’evolució que han tingut aquests programes en els últims anys.\nLes conferències comencen a les quatre de la tarda i estan obertes a tothom. En la primera, Roser Cussó presentarà el projecte del Departament d’Educació perquè, a partir de l’any 2018, els telèfons mòbils s’utilitzin a les aules com a eina formativa. Després intervindrà Andrés Ajo, del MInisteri d’Educació, que parlarà de l’evolució dels programes educatius europeus, des dels Comenius i els antics Erasmus, fins a l’actual Erasmus Plus. Escoltem el cap d’Estudis de l’IES Palamós i coordinador de les jornades, Josep Antoni Blasco.\nEn aquesta trobada del projecte Erasmus Plus hi participen alumnes i professors de l’institut de Palamós, d’un centre de formació professional italià, d’una escola de primària i un centre de secundària de Xipre, un institut de Romania i un centre de formació del professorat de Portugal. A banda, també hi pren part el Grup de Recerca ARPA de la Universitat de Girona. El projecte ‘Communication and Education by Transmedia’ es desenvolupa durant dos anys i vol estudiar la situació de l’ús de les noves tecnologies en els centres educatius de primària i secundària.\nI Concurs il·lustració pel civisme de Palamós\nAliança Educació 360 a Barcelona\nCarrer de la riera, 31 Palamós\nTelèfon de contacte: 972 318 702\nDilluns – Divendres: 10:00-13:00//14:00-16:00


EDUARD GENER CAT\n10/03/2017 20 h 10€ / 15€\nGIRONA_La Planeta COMPRAR\nQuan, després de formar part del trio de funk Despertadors Atòmics (dues vegades finalistes del conegut concurs de bandes Sona9), va publicar el seu primer disc en solitari, “Les avingudes” (RGB Suports, 15), Eduard Gener ens va captivar per sorpresa. Madurat als clubs musicals de la ciutat de Girona al llarg de molts mesos, el disc és una preciosa combinació de romanticisme i ritme, de tradició i modernitat.\nGràcies a la fluïdesa amb la qual Gener treballa la seva particular veu i la seva expressiva manera de tocar el piano i davant la impossibilitat d’encaixar la seva música dins un únic estil, se l’ha etiquetat a l’escena musical catalana com a soulcrooner, denominació amb la qual el mateix artista sembla sentir-se còmode.\nAl Black Music Festival, Gener oferirà una de les seves rítmiques actuacions, demostrant per què programes radiofònics com Delicatessen (iCat) i El Món (Rac1) l’han destacat entre els millors talents catalans del soul actual.\nAquesta vegada presentarà el seu imminent nou treball, “Diumenge” (RGB Suports, 17), una obra a la qual combina novament estils com el swing, el soul, el blues i fins i tot la cançó d’autor. L’acompanyarà un grup de quatre músics i dues veus.


Electrònica i creativitat digital en la proposta de Sónar per al TodaysArt Festival\nSónar anuncia la seva col·laboració en la propera edició del TodaysArt Festival, que tindrà lloc els dies 23 i 24 de setembre a La Haia. Com a membre de la iniciativa We Are Europe, Sónar contribuirà a la programació internacional del festival amb actuacions i propostes relacionades amb la cultura digital.\nLa cita comença el divendres 23 amb l'artista multidisciplinari, performer i coreògraf Hiroaki Umeda , que presenta Intentional Particle, una obra en la qual l'energia del moviment es fa visible i pren la forma de paisatges digitals a través de l'ús de sensors manipulats en directe per Umeda.\nL'artista canadenca Myriam Bleau tindrà una doble presència al festival. El divendres presenta una nova peça, autopsy.glass, en la qual manipula copes de vi per crear escultures i universos sonors. El dia 24 Bleu engega els Soft Revolvers, una experiència visual espectacular i hipnòtica amb baldufes que emeten llum i so, el gest del qual recorda al turntablisme de vella escola.\nEl divendres també actuaran els espanyols bRUNA & Wooky, pioners de l'electrònica cerebral i ballable, amb projeccions visuals en directe a càrrec de l'artista visual Alba G. Corral.\nSónar+D també té el seu espai al festival. El dissabte 24 proposa tres conferències que tracten temes com la relació de l'art amb la ciència, l'activisme digital o els nous formats creatius: Art, Astrospace and MoonMars, Decentralize! i Novel Tools for Sonic Manifestations.\nTodaysArt ha combinat des del seus inicis (2005) a artistes locals i internacionals, intel·lectuals i espectadors, i ha actuat com a plataforma interdisciplinària per al talent internacional, amb creadors consagrats i pioners que han explorat noves formes d'expressió. TodaysArt promou i fomenta la innovació, la creativitat i l'interès públic per les tendències contemporànies en les arts, la cultura i la societat.\nWe Are Europe és una iniciativa cultural basada en l'aliança col·laborativa de vuit festivals europeus, que uneixen les seves forces per a promocionar, crear i produir propostes definides per la diversitat creativa i el desenvolupament social.


Lascens de Potcoin | Catalan.Lamareschale.org\nNi tan sols ha passat un mes des de l'última vegada reportedon la guerra pel cor i l'ànima de moneda digital cànnabis, però crec que és segur dir que la guerra ha acabat. Una estafa de copiar i enganxar barat va aparèixer en l'escena i va ser àmpliament ignorat, mentre que Dopecoin continua existint en silenci, aguaitant en les ombres del moviment de la criptografia, quan en realitat no fer res més que ocupar espai, però en realitat només hi havia dos contendents: Potcoin i Cannacoin.\nPer un breu moment semblava com si Cannacoin en realitat podria fer un moviment potència que l'equip de desenvolupament va produir un nou lloc web polit, i va ampliar la presència de la moneda a un segon intercanvi de xifrat, Bittrex, donant potencials adoptants dos llocs on es podien comprar cannacoins. Fins i tot van anunciar el seu primer mercat, afegint que tant necessita utilitat per a la seva moneda. No obstant això, la selecció de productes era molt limitada, tot i constants garanties que els desenvolupadors estaven en negociacions amb els noms més grans en el mercat Estat de Washington MMJ.\nFins al moment aquests intents de guanyar credibilitat, i la quota de mercat, no han pogut tenir l'efecte desitjat. El preu de Cannacoin ha seguit descendint fins situar-se en $, 00927755 a partir del moment d'escriure aquestes línies (2014.06.21 08:31) sense cap raó per esperar que la tendència va a acabar. Com es veu en el gràfic següent, Cannacoin ha vist alguns pics afilats en preu, cada un dels quals coincideix amb els canvis esmentats anteriorment, però en general la tendència és cap avall.\nPotcoin, per contra, ha estat fent seriosos, determinats moviments en el seu intent de convertir-se en la força dominant en l'escena de cànnabis, fent anuncis gairebé diàriament sobre els esdeveniments reals, reals. Igual que Cannacoin, també s'han redissenyat la seva pàgina web (fins i tot snaggingthe.com sufix) mantenint la seva clàssic motiu de plata blanc-verd encara a la recerca d'un disseny polit, del segle 21 que és innegablement atractiva.\nL'equip de desenvolupament ha traslladat la seva seu a Vell Montreal, i s'ha triplicat el nombre de comerciants que accepten Potcoin a 22, incloent Azarius amb seu a Amsterdam, un dels favorits i conductes des de 1999.\nTambé han unit forces amb Potcoin col·laborador (i periodista cripto company) Bobby Gooding, més conegut com Ironhammer5, per patrocinar Potfunder, un lloc de crowdfunding la primera campanya és finançar la investigació sobre el tractament del defecte de naixement síndrome X fràgil. En els 3 dies que Potfunder ha estat en línia s'ha afegit una altra caritat, el Servei de Salut de cànnabis, una organització no lucrativa amb seu al Regne Unit, i recompenses per carteres de codi obert Potcoin.\nAquesta notícia ha estat acollida molt favorablement pel mercat, com es veu en el següent gràfic, on el preu de Potcoin es pot veure en una tendència a l'alça més o menys estable. El preu ha fluctuat com els primers usuaris i els miners egoistes han llançat les seves propietats en resposta a les paparres a l'alça, notar com els descensos són poques vegades precipitada.\nEl rendiment passat no és una garantia de les tendències futures, però, però no tinc raó per sospitar la Potcoin està a punt de trencar a terme d'una manera important. I això es va donar a conèixer ahir, quan va debutar Potcoin targetes Potcoin theirpre pagats, un avanç que canvia el joc en la distribució moneda digital. El major obstacle en l'adopció de consum de moneda digital és l'accés, i les targetes precarregades es trencarà aquesta barrera, mentre estimulant al mateix temps l'adopció comerciant, creant un cicle de retroalimentació positiva que impulsarà el preu de Potcoin superior.\nAquesta és la teoria, en tot cas. Només el temps revelarà si aquesta estratègia tindrà èxit, però per la meva banda, serà el seguiment atentament el present. Potcoin estarà representada al San Francisco Cannabis Cup de juny 28-29 de on planegen distribuir Potcards com a part de la seva promoció d'estiu de Potcoin.


ACN/ Pere Francesch Sitges 08-10-2019 17:36 Lectures 999\nEls actors Iván Massagué i Zorion Eguileor, al Festival de Sitges. ACN\nLa solidaritat, l'egoisme, la ideologia, la riquesa i la pobresa o la falta d'empatia en la societat actual són alguns dels temes de fons que impregnen la claustrofòbica 'El hoyo', una coproducció catalana dirigida per Galder Gaztelu-Urrutia i protagonitzada per Iván Massagué, Antonia San Juan i Zorion Eguileor. En declaracions a l'ACN, l'actor català Iván Massagué assenyala que és una pel·lícula de cinema fantàstic que situa el públic en "un espai irreal però que representa la humanitat actual". És un film, detalla, que reflexiona sobre "la pobresa i la riquesa, sobre la religió, el capitalisme, la ideologia i l'egoisme de la gent". El film que competeix a la Secció Oficial del Festival de cinema de Sitges i hi arriba després de guanyar el People's Choice Midnight Madness Award al Festival Internacional de Cinema de Toronto.\nLa pel·lícula situa desenes de persones en un clot que està dividit en diverses plantes. En cadascun d'aquests nivells, el nombre dels quals es desconeix, hi ha només dues persones. Cada mes, aquestes persones canvien de nivell, i no és el mateix estar a la primera planta que a la vuitantena, ja que és menys el menjar que els toca en els nivell inferiors.\nIván Massagué explica que l'arrencada de la pel·lícula era el més complicat perquè el seu personatge desperta dins d'aquest clot, en el qual hi ha més d'un centenar de plantes. El seu personatge decideix entrar-hi perquè li van prometre que si ho feia li donarien un títol al final de la seva estada. Tot i això, amb el pas del temps, el personatge anirà prenent consciència del significat d'estar al clot i de les seves horribles conseqüències. Massagué admet que va passar molta gana durant el rodatge i es va aprimar uns 12 quilos en sis setmanes.\nEl director no pretenia donar lliçons amb aquesta pel·lícula, ni fer una crítica en contra dels rics ni dels països de l'anomenat primer món "ni donar respostes ni fer sermons. És una pel·lícula que enfronta l'espectador amb els límits de la seva pròpia solidaritat". 'El hoyo' proposa preguntes sobre què faria l'espectador en la mateixa situació en què es troben els personatges. Uns personatges que volen sobreviure.\nGalder Gaztelu-Urrutia creu que el cinema de gènere és una "eina" per tractar temes socials, de molta actualitat i molt profunds. A 'El hoyo', ha dit, "la part social hi és molt present". El director explica que aquesta ha estat una de les dificultats, ja que han volgut compaginar un missatge social amb un film entretingut. Galder Gaztelu-Urrutia l'ha definit com "un thriller de ciència ficció amb missatge".\n'El hoyo' té tocs d'una violència extrema. El director diu que la pel·lícula evoluciona des de la comèdia "surrealista" a un film d'acció i més de terror, ciència ficció i gore. "És l'evolució lògica perquè funcionés i mantingués la metàfora del que és el món avui en dia". Galder Gaztelu-Urrutia explica que hi havia moments en el procés que li deien que la pel·lícula estava sent molt violenta, però ell creu que la violència no es podia negar ni s'havia d'amagar. "Quan les coses t'afecten personalment els desenllaços són inevitables que siguin així".


El percentatge d'humitat relativa adequat per al confort i la salut està entre el 45% i el 55%, sigui estiu o hivern\nL’excés d’humitat en les parets de les cases, a la roba i en els llibres pot provocar, a més de les conegudes incomoditats per a la seva habitabilitat, ús i conservació, greus conseqüències per al medi ambient i la salut, sobretot per a les persones majors amb problemes respiratoris i per als malalts d’asma. Com eliminar la humitat de llars, oficines, biblioteques…? El deshumificador, un aparell d’aspecte similar al de l’aire condicionat, contribueix a ‘treure’ de l’aire l’aigua que li sobra, emmagatzemant-la en un dipòsit o portant-la directament a un desguàs. Donada la diversitat de models, sistemes, capacitats i potències, la despesa energètica vindrà determinat pel sistema triat i les condicions en les quals hagi de treballar l’aparell.\n“Els deshumidificadores són aparells especialment concebuts per a donar una solució immediata, ràpida i eficaç a tots els problemes originats per l’excés d’humitat, sense necessitat d’instal·lació en el cas dels petits equips domèstics, i mínimes despeses d’instal·lació i manteniment en els equips industrials i de major capacitat”, explica Ana María Cervantes, presidenta d’Hanseata, empresa especialista en aparells d’humidificació i deshumidificación de l’aire.\nAquests aparells, capaços d’aconseguir que la calor no sigui tan enganxós a l’estiu, funcionen segons el principi de la condensació. L’aire humit és aspirat pel ventilador i es fa passar a través de la bateria de l’evaporador, on es refreda per sota de la seva temperatura de rosada. D’aquesta forma, “la humitat continguda en l’aire es condensa en forma d’aigua i és recollida en la safata de condensació d’on és evacuada a una canonada de desguàs”, explica Joseph Joan Berenguer de la companyia Taurus, qui afegeix que “l’aire fred i sec passa a través de la bateria condensadora on és recalfat i enviat novament al recinte”.\nEls deshumidificadores es presenten moltes vegades com l’única opció que contribueix a evitar seriosos problemes d’habitabilitat i mal aprofitament d’espais a causa d’un alt percentatge d’humitat en l’aire. Fins i tot, solucionen problemes domèstics, “per exemple, a Galícia i altres zones molt humides s’utilitzen per a assecar la roba de forma més econòmica”, detalla Ricard Esquirol, director de productes de Daewoo. A l’estiu eviten que la humitat es ‘instal·li’ en els habitatges i a l’hivern, en cases on es condensa la calor, evita que es formin les molestes ‘goteres’ que poden, fins i tot, provocar importants danys materials en la llar.No obstant això, els seus avantatges van més enllà: “en habitatges, locals comercials i indústries aquests equips no sols extreuen la humitat sobrant sinó que també permeten mantenir el percentatge d’humitat de manera automàtica, controlada i constant”, comenta Ana María Cervantes i s’estenen fins a l’àmbit sanitari. Això últim és pel fet que mantenen el percentatge d’humitat aconsellable per a la salut i el confort humà, evitant futures malalties i malalties òssies, conseqüència d’un entorn constantment humit.\nPer a les persones al·lèrgiques resulten uns grans aliats, explica el doctor R. Lleonart, secretari de la Fundació de la SEAIC, Societat Espanyola d’Alergología i Immunologia Clínica. “Els àcars, per a desenvolupar-se de manera òptima, necessiten una temperatura de 25 °C i una humitat del 85%. En zones de major humitat, un deshumidificador pot reduir notablement el creixement dels àcars i dels fongs, sempre que s’utilitzi de manera constant i en llocs tancats”, detalla. En aquest sentit, cal tenir en compte que el percentatge d’humitat relativa adequat per al confort i la salut està entre el 45% i el 55% sigui estiu o hivern. “L’ideal és aconseguir que sempre, es tingui o no calefacció o aire condicionat, aquest percentatge es mantingui” assegura Ana María Cervantes.\nA més, mantenint aquests nivells, es prevé la proliferació de floridura i bacteris i les consegüents males olors que es deriven d’ells; eviten les anomalies i danys a equips electrònics i mecànics, com la corrosió; eviten la deterioració d’elements de decoració com a cortines o catifes, quadres, pergamins; redueixen les malalties de les vies respiratòries; ajuden a prevenir problemes de salut com ara articulacions doloroses o excés de sudoració, i, fins i tot, prevenen la deterioració de substàncies orgàniques com els productes alimentosos.\nVes a la pàgina següent: Diversitat de models »


Dignificar l’atenció a les persones grans fràgils i en final de vida en l’entorn residencial durant la pandèmia de COVID-19 - Col·legi Oficial de Metges de Lleida\nEl Consell de Col·legis de Metges de Catalunya (CCMC) ha publicat avui el document Dignificar l’Atenció a les Persones Grans fràgils i en final de vida en l’entorn residencial durant la Pandèmia de COVID-19. El document recull l’excepcionalitat de la situació actual i la greu afectació que suposa per a les persones d’edat avançada amb comorbiditat ingressades en residències.\nLa lògica restricció de visites per evitar contagis causa la separació d’aquests malalts de les seves famílies i, quan un d’ells es troba en situació de final de la vida, poden generar nivells d’angoixa molt elevats i sentiment de culpa en els familiars. El document també es refereix a la por d’altres residents davant el risc de contagi i a la cobertura i l’assistència que reben per part dels professionals “poc avesats a situacions similars”.\nEl CCMC recomana facilitar eines tecnològiques i de xarxes socials als familiars per acompanyar els malalts i ancians, incentivar les trucades telefòniques i les videoconferències, orientar rituals d’acompanyament pre-exitus (cartes, dibuixos, àudios, etc.) i habilitar formes de suport psicològic als professionals dels centres després d’un exitus, entre d’altres.\nPodeu accedir al document complert a l’enllaç https://www.comll.cat/informacion-sobre-el-coronavirus/.


Salles (Aquitaine) Hotels - PREUS AMB ELS DESCOMPTES MÉS GRANS a tots els hotels a Salles (Aquitaine)\nexperiència [Salles (Aquitaine)]\nDissenyat tant per oci com per negoci, Domaine du Pont de l'Eyre està situat idealment a Biganos; un\nDissenyat tant per oci com per negoci, Domaine du Pont de l'Eyre està situat idealment a Biganos; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Biganos. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, restaurant, ascensor. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, assecador de cabell, sala d'estar per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com parc infantil, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Domaine du Pont de l'Eyre és una selecció idònia per a la vostra estada a Biganos.\nLovely atmosphere easy to find good location as on route to Spain\nImpressions dels viatgers sobre Salles (Aquitaine)\nDescobreixi els barris de Salles (Aquitaine)\nSobre Salles (Aquitaine)\nAgoda.com ofereix una gran selecció d'allotjaments a Salles (Aquitaine) que s'ajusten a tots els pressuposts. Oferim una gran gama d'hotels per ajudar-vos a trobar el millor lloc on estar a Salles (Aquitaine). Moltes àrees, cada una amb una atmòsfera distinta, esperen ser descobertes a la ciutat. Salles (Aquitaine) té moltes atraccions per explorar amb un passat fascinant, un present intrigant i un emocionant futur. Hi ha tantes coses per fer, potser vol quedar-se una altra setmana o més per tal d'experienciar-ho tot. Si estau buscant una habitació a Salles (Aquitaine) i no vol pagar massa, Agoda.com us ofereix centenar d'ofertes fantàstiques actualitzades a diari.\nQuè fer a Salles (Aquitaine)\nTrobar més allotjaments a Salles (Aquitaine)\nHotels Salles (Aquitaine) populars


Ports IB recorda als usuaris l'obligació de renovar els amarraments de 5 ports\n/El termini per sol·licitar el manteniment de l'amarrament acaba el 31 de desembre\nPorts de les Illes Balears (Ports IB) ha obert el termini de renovació dels amarraments de base amb autorització temporal dels ports de Pollença, Colònia de Sant Jordi (aigua i esplanada) Valldemossa, S'Oberta i Es Barcarés.\nLa renovació és obligatòria si els actuals titulars volen mantenir l'amarrament i s'ha de presentar la sol·licitud de renovació abans del 31 de desembre.\nEn el cas de la Colònia de Sant Jordi, l'obligada renovació afecta tant als amarraments amb barca a l'aigua com a l'autorització per a l'estacionament en sec de l'embarcació a l'esplanada del port.\nLes sol·licituds estan disponibles en les oficines centrals de Ports IB (C/ Vicente Tofiño, 36 - Coll d'en Rabassa - 07007 Palma), en les oficines portuàries i a la pàgina web (www.portsib.es). Les peticions es podran formalitzar a la mateixa oficina de Ports IB o davant altre registre oficial.\nSi no es sol·licita la renovació o no es presenta la petició en el termini establert, es perdrà el lloc d'amarrament assignat.


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: Dades epidemiològiques a la Regió Sanitària de les Terres de l’Ebre\nDades epidemiològiques a la Regió Sanitària de les Terres de l’Ebre\nLa vacunació ha estat un element clau per diversos motius a l'hora de frenar l'evolució de la pandèmia. La dada més clara en aquest sentit es veu reflectida en les residències, on el 95,5% de la població institucionalitzada i el 84,7% de treballadors han rebut ja les dues dosis de la vacuna. Des del passat 10 de març que no es detecta cap positiu a les residències de les Terres de l'Ebre.\nTambé és molt favorable l'estat de la vacunació entre el personal sanitari. Una de les dificultats afegides de la pandèmia ha estat el contagi i aïllament de professionals de la salut i les dificultats que se'n derivaven. Actualment un 85,5% dels professionals d'Atenció Primària i Hospitalària han rebut ja la primera dosi i un 74,5% la segona.\nEl següent grup de població a vacunar, seguint l'estratègia de vacunació a Catalunya, són les persones amb gran dependència i les persones majors de 80 anys. En el cas de les persones amb gran dependència ens trobem actualment que un 85,2% del cens han rebut ja la primera dosi de la vacuna. Un 89% de la població de majors de 80 anys han rebut la primera dosi de la vacuna a les Terres de l'Ebre.\nPel que fa a treballadors essencials, un 65,9% ja han rebut la primera dosi, i s'està treballant també en les franges de persones de 70 a 79 anys (29,6% ja han rebut primera dosi), de 66 a 69 anys (un 20,8% de persones vacunades de la primera dosi) i de 60 a 65 anys (44,5% de primeres dosis administrades).\nEn aquest moment és vital poder disposar de més vacunes per poder avançar en la immunitat de la població, sobretot a les persones de més edat. L'objectiu és vacunar i fer-ho ràpid per poder avançar en el relaxament de les mesures, que passen per tenir la immunitat de grup com més aviat millor. Actualment el 21,8% de la població a les Terres de l'Ebre ja té administrada la primera dosi de la vacuna, mentre que un 8,1% la segona.\nSituació epidemiològica de risc\nMalgrat que el pla de vacunació avança i comença a mostrar resultats positius, la situació epidemiològica de la Regió Sanitària de Terres de l'Ebre continua sense estabilitzar-se. Actualment, segons dades d'Epidemiologia de Terres de l'Ebre, la regió compta amb més de 30 brots actius. Actualment a la totalitat de la Regió l'Índex de Rebrot es troba en 177, la velocitat de propagació en 1,26 i el percentatge de proves positives és del 5%.\nSi desglossem la informació per comarques, veiem que la Terra Alta actualment pateix una situació delicada, amb un Risc de Rebrot de 1.406, una velocitat de propagació de 2,46 i més d'un 16% de positivitat en les proves que es realitzen.\nEspecialment complicada és la situació a Gandesa, que té actualment 6 brots actius segons dades d'Epidemiologia. El Risc de Rebrot es troba en 3.831,02, mentre que la Velocitat de Propagació és de 3,6. Un 20,08% de les proves que es realitzen a la capital de la Terra Alta són positives. Degut a diversos casos detectats que han comportat el confinament de 4 aules del centre, s'ha activat un cribratge a l'Institut de Gandesa previst per a aquest dimecres 21 d'abril.\nSituació delicada també a la Ribera d'Ebre, que acumula un Risc de Rebrot de 319, amb una velocitat de propagació d'1,26 i un percentatge proves positives del 6,91%.\nPel que fa a la comarca del Montsià, el Risc de Rebrot es troba en 148, la velocitat de propagació en 1,71 i el percentatge de proves positives és del 4,56%. El Baix Ebre és la comarca de la Regió Sanitària de Terres de l'Ebre que presenta millors dades, amb un risc de rebrot de 82, una velocitat de propagació de 0,85 i un 2,55% en el percentatge de proves positives.\nActualment, pel que fa a pressió assistencial, l'Hospital de Tortosa Verge de la Cinta té 12 pacients a la Unitat de Medicina Intensiva, 6 dels quals amb diagnòstic Covid, i 6 pacients més amb diagnòstic Covid a planta. L'Hospital de la Santa Creu té a planta 2 pacients amb diagnòstic Covid.\nMar Lleixà, gerent de la Regió Sanitària de Terres de l'Ebre, ha volgut destacar que "malgrat l'efecte positiu que mostra la vacuna sobretot pel que fa a nombre de contagis i pressió assistencial, la pandèmia segueix colpejant i les mesures segueixen essent molt necessàries per aconseguir frenar la transmissió del virus". Lleixà ha volgut destacar que "ens trobem en una situació de calma tens que ens fa ser molt prudents per avançar en pas ferm, sempre tenint en compte l'evolució de les dades i l'impacte que pot tenir en les persones del territori".


Participants a l'entitat Font: Fundació Marianao\nLogotip de la fundació Font: Fundació Marianao\nUna persona mentora ajuda de forma voluntària a partir de la seva experiència a una altra que en té menys en el seu procés d'aprenentatge, de recerca de feina, etc. Els mentors o mentores i els o les joves mantenen un seguit de trobades a partir de les quals arriben a establir un vincle que permet a les persones mentorades ser guiades i orientades per aconseguir les seves fites. Es tracta d'un procés d'aprenentatge mutu.\nLa crida de la Fundació Marianao està adreçada a persones d’entre 25 i 65 anys, dinàmiques, socials, comunicatives, empàtiques i que tinguin disponible una hora a la setmana per trobar-se amb la que mentoren.\nD'altra banda, hauran de realitzar un curs de formació inicial de 10 hores, certificat pel Departament General d’Acció Cívica i Comunitària, que es farà al mes de novembre. També s'han de comprometre a participar al programa entre el gener i el juliol de 2018.\nSi vols rebre més informació o participar en aquest projecte de mentoria omple aquest formulari online.\nmediació i cohesió social, participació ciutadana, voluntariat, inclusió social, mentoria social, formació intervenció, joves, intervenció social


Caminants de la Plana: Dotze quilòmetres de paisatges de fàbula\nDotze quilòmetres de paisatges de fàbula\nData: Diumenge 29 de Maig\nHora d’eixida: 07:30 hores.\nTransport: Autobús des de la Plaça de Mª Agustina (si en som prou). Cal apuntar-se a Ximo Roses abans del 22 de maig.\nDificultat: Mitjana-Baixa (Senders i camins)\nDesnivell: De baixada 500 metres.\nDuració i distància: 4-5 hores, 12-15 quilòmetres.\nTerreny i vegetació. Roca calcària , pi roig i bosc de ribera.\nEquip necessari: Motxila, capell, cantimplora, botes de muntanya, roba apropiada, queviures, protector solar.\nItinerari: Sant Joan de Penyagolosa – Mas del Coria – Naixement del Carbo – Roncales- Villahermosa\nDinar: A Villahermosa en arribar, restaurant Ruta de Aragón.\nPreu: dinar + autobús uns 25-30 euros.\nNomés una curta pujada una vegada deixem Sant Joan i després una llarguíssima baixada en alguns trams molt empinada i dificultosa per les pedres soltes que ens durà per uns paisatges espectaculars fins el fons d’un barranc que pareix que no arribe mai, per on transcorre el riu Carbo. Seguirem vorejant el riu fins Villahermosa.\nNo cal ficar massa coses més, podeu rellegir la informació penjada al setembre del 2010 on ja vam proposar pel 3 d’octubre aquesta mateixa ruta i al final no va poder fer-se. A veure si ara us han entrat ja més ganes. Vinga que no se diga !!!\nPublicat per droSi a 10:58 p. m.\nI vam pujar a la Roca de Migdia....


Easter Fun Weeks als centres Kids&Us / Easter Fun Weeks a Kids&Us Sarrià. - Kids&Us Sarrià\nDeixa de buscar, tenim la millor opció per a les vacances escolars de Setmana Santa: les setmanes temàtiques 100% en anglès de Kids&Us Sarrià!\nLes Fun Weeks sempre estan a punt quan arriben les vacances escolars, i la propera Setmana Santa no podia ser diferent. Els centres Kids&Us ja han obert el període d’inscripcions perquè els nens i nenes d’entre 3 i 10 anys gaudeixin amb les setmanes temàtiques en anglès per excel·lència.\nDurant les Easter Fun Weeks, els nens i nenes viuran experiències divertides relacionades amb la Pasqua i participaran en una acampada imaginària d’allò més entretinguda. Com ho farem? Amb les nostres activitats estrella: les hores del conte, les divertidíssimes manualitats, els jocs i balls i, el més important, tot en un entorn 100% en anglès!\nLes Fun Weeks són les setmanes temàtiques de Kids&Us que s’organitzen durant els períodes de vacances i es desenvolupen 100% en anglès. Els infants es diverteixen i aprenen gràcies al mètode natural d’aprenentatge propi de Kids&Us. Les Fun Weeks s’adrecen a nens i nenes d’entre 3 i 10 anys, tant si són alumnes Kids&Us com si no. S’organitzen grups per edats, amb 10 alumnes per professor com a màxim, per assegurar el tracte individualitzat per a cada participant i optimitzar així els resultats i l’aprenentatge de cadascun.\nEls nens i nenes faran una immersió en l’idioma en un entorn lúdic i diferent durant les vacances de Setmana Santa. La millor manera de continuar aprenent anglès és divertint-se!\nDemana més informació al teu centre Kids&Us i reserva plaça avui mateix per a les properes Fun Weeks!


FeUSOC: La pública va a la vaga. Punts de trobada manifestacions. Web de la Federació d'Ensenyament de la Unió Sindical Obrera de Catalunya (FEUSOC)\n◄ Cartell conjunt vaga a l'escola concertada\nLa concertada va a la vaga. Punts de trobada manifestacions. ►\nper Secretaria de Comunicació - dissabte, 12 de març 2022, 19:06


NOTA DE PREMSA: L'ICAB considera necessari que el Ministeri de Justícia fixi la data per realitzar l'examen d'accés a l'advocacia que va quedar suspesa a causa de la situació sanitària - ICAB\nL'examen d'accés a l'advocacia i a la procuradoria estava prevista per al passat 28 de març i el Ministeri de Justícia va acordar la suspensió de la mateixa a causa de la situació sanitària i estat d'Alarma arran de la COVID-19\nBarcelona 22 d'abril de 2020.- Des de l'entrada en vigor de la Llei 34/2006, de 30 d'octubre, és necessari per poder exercir l'advocacia o la procuradoria realitzar i superar un prova d'aptitud professional com a requisit previ per a poder exercir professionalment en algun dels dos àmbits. Anualment s'han vingut celebrat dues convocatòries de l'esmentada prova.\nL'any 2020 i mitjançant resolució de 10 de març de 2020 el Ministeri de Justícia va acordar la suspensió de la prova d'aptitud professional per a l'exercici de l'advocacia, prevista inicialment per al 28 de març. La xifra d'aspirants per a aquesta primera convocatòria era de 6.780 persones.\nLa situació sanitària i l'estat d'Alarma van ser les causes raonables per a la seva suspensió.\nEn aquest moment, i des de Col·legi de l'Advocacia de Barcelona es vol sol·licitar al Ministeri de Justícia que es fixi una data per a la citada prova durant l'any 2020. Cal donar resposta a unes persones graduades universitàries que veuen com les seves expectatives laborals i professionals es troben suspeses sine die, no podent tampoc incorporar-se a el mercat de treball.\nFixar una data suposa dotar de seguretat a una situació actualment incerta, per això sol·licitem que es doni resposta a les reivindicacions de totes aquestes persones graduades en dret, fixant-se per part de Ministeri de Justícia una data per a la prova d'aptitud professional.\nDes del Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Barcelona es vol mostrar tot el suport a GAJ Barcelona, AJA Madrid i CONEDE, que han denunciat prèviament la situació d'inseguretat per l'ajornament sine die de l'examen d'accés a l'Advocacia.


Grans resultats dels catalans a la Santa Claus Cup 2014 | Federació Catalana d'Esports d'Hivern\nHome / Grans resultats dels catalans a la Santa Claus Cup 2014\nGrans resultats dels catalans a la Santa Claus Cup 2014\nEl patinador del CEGVA Tomás Guarino va aconseguir dimecres 3 de desembre una plata a la Santa Claus Cup (Budapest) en la categoria Advanced Novice, medalla que també va aconseguir el patinador azulgrana Aleix Gabara (Júnior) en el programa curt.\nEl patinador novice del CEGVA, però establert a París (França), Tomás Guarino segueix ampliant la seva col·lecció de medalles internacionals. La plata que va assolir el dimecres 3 de desembre a la Santa Claus Cup 2014 s’uneix a les medalles conquistades a l’Open d’Andorra (or), la Volvo Cup (or) i el Llombardia Trophy (plata), aconseguint la fita d’haver pujat al podi en totes les proves que ha disputat en el que va de temporada. Pel que fa al patinador del FC Barcelona Aleix Gabara, va signar un programa curt de 51.41 punts, aconseguint marca personal i a la combinada i final va fer medalla de bronze.\nTambé en la categoria Júnior participava Ton Cónsul que va assolir una marca de 45.70 punts i una 7a posició en el programa curt i una 8a en la combinada i final. A més de les medalles, l’Aleix ha assolit la mínima mundial de programa lliure.


9.000 revistes en català als centres mèdics privats de Catalunya\n> Vist als mitjans > “9.000 revistes en català a les sales d’espera dels centres mèdics privats de Catalunya”, gentcat.cat\nNotícia publicada al portal de la Generalitat de Catalunya. Clica aquí per veure la nota de premsa original.\nL’Associació de Publicacions Periòdiques en Català (APPEC), amb el suport de la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura, impulsa per segon any consecutiu el projecte “T’agradarà llegir en català”, que té com a objectiu fomentar la lectura de revistes en llengua catalana. En el marc d’aquest projecte es faran arribar 9.000 revistes d’edició recent a 300 centres mèdics de l’àmbit privat de 50 poblacions de tot Catalunya, perquè les posin a disposició dels usuaris a les sales d’espera.\n“T’agradarà llegir en català” compta amb la participació de 40 capçaleres associades a l’APPEC, entitat que agrupa els editors de 150 revistes en català d’informació general i especialitzada. Les revistes que participen en el projecte, de música, cuina, història, empresa, lleure, infantils, etc., són: 440 Clàssica, Agrocultura, Alberes, Art-e-sans, Bonart, Cadí, Camacuc, Canvi de Mentalitat, Cataluya Cristiana, Cavall Fort, Ciutat Nova, Cucafera, Cuina, Descobrir, El Temps, Enderrock, Estris, Excursionisme, Gavarres, L’Avenç, Les Garrotxes, Llengua Nacional, Món Empresarial, Món Medieval, ONG, Pesca d’Illes, Piu piu, Reporter Doc, Revista Musical, Sàpiens, Serra d’Or, Súpers, Tatano, Time Out, Tiro Liro, Valors, Vallesos, Vèrtex, Viure en Família i Zirkòlika.\nLa iniciativa pretén promoure el consum de l’’àmplia oferta, tant en qualitat com en diversitat, de revistes en llengua catalana i que tinguin presència habitual en les sales d’espera. En el projecte també hi ha participat el Consorci per a la Normalització Lingüística.


‘Las Campanas’ Op.35 SERGEI RACHMANINOV – @bidc_butlleti\n‘Las Campanas’ Op.35 SERGEI RACHMANINOV\nEl divendres, 17 juny 2011, l’Orfeó Universitari de València , oferirà un concert al costat de l’Orquestra de València, dirigida pel mestre Yaron Traub en el qual s’interpretarà ‘Las Campanas’, Op.35 Sergei V. Rachmaninov, a la Sala Iturbi, Palau de la Música de València, a les 19:30\nDenis Sedov, baix\nORFEÓ UNIVERSITARIODE VALENCIA\nLas Campanas, op. 35\nPROGRAMACIO PALAU DE LA MUSICA:\nRachmaninoff – Las Campanas Op. 35\nLas campanas Op 35, és una simfonia coral escrita en 1913. La lletra prové del poema Les campanes d’Edgar Allan Poe, traduït amb gran llibertat al rus pel poeta simbolista Konstantín Balmont. El cant pla Dies Irae s’empra amb freqüència al llarg de l’obra. Va ser una de les dues composicions favorites de Rakhmàninov, juntament amb Les vespres, i és considerada per alguns com la seva millor obra d’estil secular coral. Rachmaninov considerava l’obra com una simfonia coral i la seva Tercera Simfonia alhora només acabar d’escriure, però escriuría més tard una tercera Simfonia purament instrumental durant els seus anys a l’exili.\nRachmaninov li va escriure al seu amic Morozoff al desembre de 1906, preguntant quin tema seria apropiat per a una peça coral després de la seva Cantata de primavera. No va rebre contestació sobre la seva petició. No obstant això, mentre estava de vacances a Roma, Itàlia a principis de 1907, Rachmaninov va rebre una carta anònima juntament amb una còpia de la traducció de les campanes realitzada per Balmont. El remitent va instar a que llegira els versos, suggerint que eren apropiats per al que volia compondre i que li semblarien especialment apropiats. (Aquest suggeriment va ser tant extremadament susceptible com oportú. Després de la mort del compositor es va poder saber la identitat del remitent que sembla haver estat Mariya Danilova, en aquest llavors una jove estudiant de violoncel del Conservatori de Moscou).\nLes campanes estableixen paral·lelismes entre el compositor i el seu antic mentor, Txaikovski, tant l’obra com les circumstàncies de la seva composició. Casualment, Rachmaninov va escriure la simfonia a Roma, Itàlia en el mateix escriptori on Txaikovski solia compondre. La composició, te de quatre moviments que reflecteixen la vida des del naixement a la mort, fa suposar que el final seria un moviment lent. Per diversos motius, és homòloga a la Simfonia Patètica de Txaikovski, així com Das Lied von der Erde de Gustav Mahler. El quart moviment, amb la seva imatge del demoníac tanyedor de campanes, és una referència a l’escena del dormitori de la dama de piques.\nEls quatre moviments són els següents:\n0 comments on “‘Las Campanas’ Op.35 SERGEI RACHMANINOV”


Setmana del 14 al 20 de novembre | Setmana del 14 al 20 de novembre – Unitat pel Canvi a Sabadell\n22 de novembre de 2016 assembleaobertaQuè fem amb el teu vot?\nSetmana del 14 al 20 de novembre de 2016\nEl Ple aprova inicialment la proposta del Govern de Transformació de Pressupost de Sabadell per al 2017, que proposa millores en la qualitat de vida de la ciutadania apostant clarament per les polítiques socials. Més informació.\nDetall de la proposta d’inversió del govern de transformació en matèria de polítiques socials.\nProjectes escollits per la ciutadania que s’inclouen al Pressupost.\nL’Ajuntament de Sabadell, a través del servei de Promoció Econòmica, obre el període d’informació i de presentació de sol·licituds de cursos adreçats prioritàriament a persones en atur. Més informació i relació de cursos.\nSabadell s’adhereix a “Pren-te el pols”, un programa de detecció de les arítmies per prevenir l’ictus destinat a persones majors de 60 anys i fins al 20 de desembre. Web de la campanya i farmàcies adherides.\nSabadell exposa els seus projectes d’innovació urbana a la fira Smart City Expo de Barcelona. Més informació.\nEl govern presenta el programa d’actes commemoratius del 25 de novembre, Dia Internacional per a l’eliminació de les violències envers les dones, que porta per títol Punt final. La commemoració d’enguany està especialment dirigida a la sensibilització sobre els Mites de l’Amor Romàntic, ja que es considera que són un dels fonaments estructurals principals de les violències masclistes. Programa d’actes al voltant del 25N.\nLes noves Urgències del Taulí entraran en funcionament a principis del 2019. El pacte estableix també l’elaboració del denominat “Pla Director d’espais de l’Hospital del Parc Taulí de Sabadell” i la construcció del nou CAP Can Llong.\nRamon Vidal, regidor de Salut, i l’alcalde Juli, acompanyant al Conseller de Salut Antoni Comín durant la roda de premsa per anunciar l’ampliació d’urgències del Taulí.\nEn aquest sentit, el regidor de Salut, Ramon Vidal ha destacat la importància de la negociació duta a terme, i el benefici que revertirà sobre la ciutat: “Hem estat capaços de treballar conjuntament Generalitat, Ajuntament i Taulí per projectar les necessitats sanitàries de la ciutat en el futur, tant en l’àmbit hospitalari com en la primària, i aquest és el camí que hem de seguir”, “podem dir que al 2020 Sabadell haurà avançat molt en garantir el dret a la protecció de la salut i a una atenció sanitària de qualitat” ha afegit. Més informació.\nSabadell inicia els passos per incorporar‐se al programa de Ciutats Amigues de la Infància d’Unicef. Web d’UNICEF de Ciudades amigas de la infància.\nEs presenta el programa de Nadal, que recull totes les activitats previstes durant les festes a la ciutat, tant culturals, com cíviques, esportives i comercials. Llegir el programa.\nSabadell se suma a la commemoració de la Setmana Europea de Prevenció dels Residus, del 19 al 27 de novembre, per donar a conèixer estratègies de reducció de residus i fomentar accions sostenibles per reduir-ne, entre d’altres. Més informació de la Setmana Europea de la prevenció de residus al web de la Generalitat.\nAmb motiu de la celebració del Dia Universal dels Drets dels Infants (DUDI), entitats d’educació en el lleure proposen diferents activitats a la plaça Doctor Robert i al passeig de la Plaça Major.\nRamon Vidal, regidor de Salut, es reuneix amb els i les Iaioflautes per parlar sobre l’estat de la Sanitat Pública.\nEduard Navarro, regidor del Districte 6, participa de la reunió del Consell de Districte. També es reuneix amb les quatre associacions de veïns del sud per intercanviar parers sobre el districte.\nEduard Navarro, regidor de Treball i Empresa, participa a Santa Coloma del grup impulsor de la Xarxa de Municipis per l’Economia Social i Solidària.\nJoan Berlanga, portaveu d’Unitat pel Canvi a l’Ajuntament, participa al debat sobre el Pressupost a Ràdio Sabadell.\nJoan Berlanga participa a una plantada d’arbres amb canalla de 3er i 6è de primària de les escoles de La Floresta i Can Déu.\nAlumnes de La Floresta i Can Déu planten arbres.\nJoan Berlanga, primer tinent d’alcalde Responsable de l’Àrea d’Acció Social i Cultura i regidor d’Educació i de Sostenibilitat, es reuneix amb l’Associació de Veïns de Sant Julià i amb la Comissió del Bosc de Can Déu.\nRamon Vidal, President del Districte 3, es reuneix amb les associacions de veïns de Can Llong i de Castellarnau per tractar temes del districte.\nRamon Vidal, regidor de Salut, participa a la permanent de Salut i Consum de la Federació Catalana de Municipis, per tractar el projecte de llei sobre salons de cànnabis.\nRamon Vidal, regidor del Districte 1, participa al dinar de tardor de l’Associació de Veïns del Centre Mercat.\nEncara sou a temps d’apuntar-vos al Fòrum Educatiu de Sabadell d’aquest dissabte 26! Inscripcions obertes a: http://www.sabadell.cat/educacio


Correcció titulació convocatòria tècnic intermedi prevenció riscos laborals\nRESOLUCIÓ de 29 de març de 2021, de la directora general de Recursos Humans, per la qual es corregeix l'error de la Resolució de 4 de març de 2021, de la directora general de Recursos Humans, per la qual es convoca concurs oposició per a la provisió de vacants de tècnic o tècnica intermedis en prevenció de riscos laborals d'institucions sanitàries de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.\n·Correcció del punt 2.3 de la convocatòria en la titulació requerida.\n·Obertura de nou termini per a inscripció :\nDel 8/4/21 al 7/5/21\n«2.3. Posseir dins del termini de sol·licituds especificat en aquesta\nconvocatòria, o tindre complides les condicions per a obtindre-ho, el\ntítol de Batxiller superior, Formació Professional de segon grau, Formació Professional de grau superior (títol de tècnic/a superior) o el seu\nequivalent per a l’exercici de la categoria, accés a la universitat per a\nmajors de 25 anys si s’acredita estar en possessió del títol de graduat/a\nen ESO o equivalent a efectes professionals o haver superat almenys 15\ncrèdits ECTS dels estudis universitaris. A més, haver realitzat el curs\nespecífic de «Tècnic/a intermedis en Prevenció de Riscos Laborals»\nd’una duració no inferior a 300 hores i un programa d’acord al contingut\nde l’annex V del Reglament de desenvolupament de la Llei de prevenció\nde riscos laborals»;\nconvocatòria, o tindre complides les condicions per a obtindre-ho, qualsevol dels títols següents:\na) Títol de Tècnic Superior en Prevenció de Riscos Professionals.\nb) Títol de Batxiller superior, Formació Professional de segon grau,\nformació professional de grau superior (títol de tècnic/a superiors) o\nel seu equivalent per a l’exercici de la categoria, accés a la Universitat\nper a majors de 25 anys si s’acredita estar en possessió del títol de\ngraduat/ada en ESO o equivalent a efectes professionals o haver superat almenys 15 crèdits ECTS dels estudis universitaris. A més, haver\nrealitzat el curs específic de «Tècnic/a intermedi en Prevenció de Riscos Laborals» impartit per entitat formativa autoritzada per l’autoritat\nlaboral, d’una duració no inferior a 300 hores i un programa d’acord al\ncontingut de l’annex V del Reglament de desenvolupament de la Llei\nde prevenció de riscos laborals».\nLa resta de la resolució roman invariable en tots els seus termes.\nMes informació en l'enllaç al DOGV\nReunió conselleria oposicions /trasllats /contractes


La bona gestió no és traïció\ndimarts, 10 de juliol 2018 - 16:06h | Actualitzat a 20/07/2018 10:34h\nSi hi ha una constant en la vida política i institucional de la regió de Tarragona és que el temps, aquí, s'estira i s'arronsa com un xiclet i les decisions que afecten el territori sembla que es puguin deixar sempre per més endavant. La realitat, però, és tossuda i es resisteix a desaparèixer. Hem de ser i som els primers a practicar l'autocrítica i assenyalar els problemes de coordinació regionals i les baralles estèrils a les quals tenim tendència a recaure. Tenim clar que hem de fer una aposta per l'àrea metropolitana i per afavorir totes les vies d'entesa entre els agents polítics, empresarials i civils del Camp. Sabem que gairebé tot és a les nostres mans.\nPerò no tot. Encara que no ens agradi caure en la queixa sistemàtica i en el victimisme, no podem ser aliens a la realitat. I la realitat és que si no ens fem sentir una mica, els poders de Madrid i Barcelona tendeixen irremissiblement a passar de llarg. En tenim tants exemples, històrics i actuals, que no cal ni fer la llista. Només cal recordar com la deslleialtat del govern de l'Estat va provocar l'ajornament dels Jocs Mediterranis, sense anar més lluny. Des de la Generalitat restaurada, aquests dies, també estem vivint un episodi que no podem obviar si pretenem fer-nos valdre tal com ens mereixem. La Presidència del Port de Tarragona corre el risc de convertir-se —si és que no ho és ja— en l'escenari d'una batalla entre faccions del govern català que té poc a veure amb la bona gestió de l'ens i molt amb els equilibris del nou repartiment autonòmic.\nSi a això hi unim la demora dels nomenaments dels nous delegats i subdelegats territorials i tots els càrrecs associats, ens trobem que l'estructura política de la Generalitat a Tarragona fa gairebé un any que es troba en estat de paràlisi quasi total. Primer va ser la preparació del referèndum, després l'aplicació per part de l'Estat de l'article 155 i després l'aixecament del 155 i el restabliment de l'autogovern autonòmic. No sembla que hi hagi massa pressa. Com tampoc sembla que n'hi hagi per aplicar d'alguna manera la divisió territorial que el Parlament va aprovar l'any passat amb bombo i platerets i que modificava substancialment la regió en adjuntar la comarca del Baix Penedès a la nova vegueria penedesenca. Entretant, quan ens hem despertat, tots els problemes que tenia Tarragona continuen aquí, com el famós dinosaure del conte de Monterroso.\nNo sabem què quedarà d'aquesta època de tristes desavinences polítiques, però sí que podem afirmar que el progrés i el desenvolupament de Tarragona i de la seva regió no poden estar subjectes a les contingències partidistes i a les picabaralles orgàniques de les institucions de fora. La necessitat d'establir una agenda pròpia és més urgent que mai. I sobretot, un cop definida i assumida per tots, fer-la sentir i respectar arreu. Sense que això vulgui dir que el territori s'hagi de desentendre de cap projecte comú en l'àmbit nacional sinó que signifiqui l'exigència d'una gestió eficient i tarragonocèntrica.\nVegueria del Penedès Govern espanyol Govern català


La Cotorra de la Vall: LLEGIU, LLEGIU S'HO VAL LA PENA: Després de l'acord PP-PNV un basc rebrà de l'estat 2'5 vegades més que un valencià\nLLEGIU, LLEGIU S'HO VAL LA PENA: Després de l'acord PP-PNV un basc rebrà de l'estat 2'5 vegades més que un valencià\n"El més cridaner en el finançament de les autonomies espanyoles són les enormes diferències que existeixen entre les comunitats forals i la resta". O si voleu concretem, per exemple, entre el País Basc i el País Valencià.\nLa frase, amb els qualificatius "cridaner i enorme" no es nostra: s'arreplega en l'Informe sobre la dimensió territorial de l'actuació de les Administracions Públiques, publicat al juliol de 2016 pel Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques.\nL'enorme diferencia el document les concreta: la valenciana és l'última de la llista, la pitjor finançada en el repartiment per habitant (1.824 euros per cada valencià). En canvi, el País Basc o Euskadi, com preferiu, rep 4.170 euros per ciutadà. És informació oficial del Govern de Rajoy. O siga, 2.346 euros més per habitant a favor del País Basc.\nLa diferència ara va a créixer després de l'acord sobre el “cupo" basc aconseguit entre el Govern de Mariano Rajoy i el PNV perquè els diputats bascs recolzen els Pressupostos Generals de l'Estat 2017. Recuperen 1.500 milions en els cinc pròxims anys i redueixen l'aportació a l'estat en 350 milions. A més hi ha uns 3.300 milions en Inversions ferroviàries, segons hem llegit en premsa.\nSom uns 5 milions de valencians enfront de 2’1 milions de bascos. Però els bascos reben semblants diners que els valencians. Segons el document que hem dit, els valencians rebem un total de 9.228 milions per 9.133 d'Euskadi, però amb el nou "cupo" passaran a ingressar un poc més de 9.485 milions d'euros.\nPer capita: un basc rebrà sobre 4.330 euros i un valencià sobre 2.506 euros. O siga quasi 2’5 vegades més per habitant.\nDavant aquestes dades, i després de la intervenció de Joan Baldoví, de Compromís, - mireu el vídeo- que li va tirar en cara al Ministre Montoro la discriminació dels pressupostos amb els valencians des de fa més d'una dècada - això ha suposat perdre 14.000 euros-, la resposta de Montoro ha sigut “Compromís fa un discurs victimista”.\nCadascun que es llija les dades i que conteste a Montoro, que siga si això és victimisme quan en realitat hauria de reconéixer que l'estat ens espolia als valencians.\nNo solament el País Basc, ara veureu com en unes setmanes Canàries també trau rasquit...\n5 de maig 2017, 10:59:00\nCompromís hauria de negociar. Els seus diputats podrien portar diners i inversions\n6 de maig 2017, 17:40:00\nDis-li-ho a Rajoy que no els ha dit res. Son 4 i els bascos són cinc.\n6 de maig 2017, 18:10:00\ni Nueva Canaria, que amb un sol diputat , s'emportarà uns quants centenars de milions cap a las islas afortunadas.\n6 de maig 2017, 19:36:00\nRajoy no necessita negociar amb Compromís, per a negociar ja està el PNV i, en altres temps CIU, més afins ideològicament a les gavines. L'altra via, quan el govern no atén a raons i no pots negociar amb ells és "muntar el pollo". Com han fet els independentistes a Caralunya. Ací, una concentració als ajuntaments durant uns minuts per quatre funcionaris que van poder anar i sense cap repercusió mediàtica... No siga que molestem...\n6 de maig 2017, 19:41:00


Alexandra Calero Blanquerna Grau d'Educ infantil: Com ha de ser el perfil d'un bon comunicador?\n- Ha de parlar amb claredat, realitzar les respectives pauses, vocalitzar, gesticular i pronunciar correctament, així també, amb un to adient amb pujades i baixades, per així, captar encara més l'atenció del públic.\n- Dur a terme una bona estructuració del contingut a explicar.\nProcessos que s’ha de seguir per escriure:\n- Planificar: fer un petit guió del que vols escriure.\n- Redactar: Redactar amb paraules adequades el què has planificat amb coherència i cohesió.\n- Revisar: un cop redactat, s’ha de revisar, veure si hi ha faltes d’ortografia, els signes de puntuació siguin correctes, que l’estructura estigui ben feta, el vocabulari, etc.\nNo és el mateix llegir en veu baixa o per un mateix que llegir en veu alta, per tant, tot depèn del següent:\n- Destinatari: si és per tu o per una altra persona. Això també passa quan escrivim, ja que no escriurem igual si és per nosaltres o per un company/a de classe. Influeix, per tant, el destinatari.\n- Lectura: com hem esmentat tot dependrà si llegim per nosaltres, que segurament ens saltarem paraules o llegirem més ràpid, que no pas si ho llegim per a una altra persona ja que estarem nerviosos o intentarem fer tot el bé possible.\n- Implicació al llegir: el to de veu, les pauses, l’entonació, etc. són factors importantíssims a l’hora de llegir.\n- Interpretació: de vegades estan entre línies.\nEn el parlar és important el tipus d’intervenció, aquesta pot ser:\n- Espontània: que tu mateix, voluntàriament, parlis davant d’una o més persones.\n- Demanada: que hagi de ser el professor/a que et demani que parlis o expliquis quelcom.\nQuan s’escolta és important seure adequadament, amb bona postura i atent/a, respectar l’espai entre les dues persones, escoltar sense interrompre el que parla, etc.\nPer tant, hem de tenir les condicions necessàries tan per comunicar-nos com per escoltar.\nEtiquetas: Comunicació oral i escrita\nalimentació (1) audacity (1) black is black (1) Blocosfera (1) competències digitals (1) Comunicació oral i escrita (4) conceptes imatge digital (1) declaració d'intenció (1) GIMP (1) Interactivitat (1) Jclic (1) Joan 23 (1) mapa conceptual (1) Movi Maker (1) Movie Maker (1) Natupark (1) power (1) practica de classe (1) qui ets tu? (1) Seminari (10) setmana blanca (4) sopar de nadal (1) territori (1) TIC (15) treball (1) valoració final del bloc (1) Wikipèdia (1)


«El millor que pot fer Rocío Flores és buscar-se una altra mare»\nFederico Jiménez Losantos carrega sense pietat contra l'exdona d'Antonio David Flores i assegura que Olga Moreno hauria de ser la mare de Rocío Flores\nper Daniela De Amorín 11/05/2021 12:10h\nEn el novè capítol de 'Rocío, contar la verdad para seguir viva', Rocío Carrasco assegura que no vol mantenir cap mena de contacte amb la seva filla mentre estigui unida al seu pare. Així doncs, tot i que en l'entrevista que va concedir a 'Sábado Deluxe' va manifestar que li agradaria retrobar-se amb la seva filla, la història ha canviat.\nFins i tot diversos col·laboradors de televisió consideren que mare i filla mai podran reconciliar-se. «És molt difícil que recuperin la relació si Rocío Flores segueix contribuint en la lapidació que ha estat rebent aquesta dona durant dues dècades. Ella abans que mare és dona i persona», ha advertit la psicòloga Sonia Cervantes després de l'emissió del capítol de la docusèrie.\nD'altra banda, Belén Rodríguez, ha descartat una possible reconciliació perquè considera que els nens segueixen sent «víctimes del seu pare» i Rocío Flores no serà capaç d'obrir els ulls per defensar a la seva mare.\n«Si s'adonessin que la seva mare ha estat una dona maltractada pel seu pare podrien tornar a estimar-la. Si no, de cap manera, i crec que no passarà. Ja tenen dades i proves suficients», assegura Belén, íntima amiga de Rociíto, en una entrevista per a la revista 'Lecturas'.\nEl 'consell' de Federico Jiménez Losantos a Rocío Flores: «busca't una altra mare»\nTot i que hi ha col·laboradors que no es creuen el testimoni de Rocío Carrasco, comparteixen la mateixa opinió. Aquest és el cas del periodista Federico Jiménez Losantos, que ha exclamat el popular lema «Jo no et crec, Rocío».\nPerò més enllà de qüestionar el relat de la protagonista, el conegut conductor de 'EsRadio', ha estat un ferm defensor d'Antonio David i Rocío Flores. En el seu últim article publicat a 'El Mundo', el periodista li dedica unes paraules a la filla de Rocío Carrasco.\n«Rociitín no tindrà més remei que buscar-se una altra mare o deixar-se adoptar per la seva madrastra, perquè en l'últim episodi, sempre penúltim, de 'Contar (i cobrar) para seguir viva', la seva mare biològica va negar-li l'ADN: "L'he parit jo, però no té res meu", va assegurar (...). També va dir que no hi haurà reconciliació "mentre ell estigui aquí". Per tant, mata el seu pare o no veurà mai a la seva mare. Millor buscar una altra», assenyala Jiménez Losantos sense tallar-se ni un pèl.\nDetractor de Rocío Carrasco\nEl periodista també ha aprofitat el seu article d'opinió per tornar a posar sobre la taula la presumpció d'innocència de l'exguàrdia civil, la denúncia ha estat «desestimada en totes les instàncies judicials pel dany psicològic que, segons ella, va provocar-li el seu exmarit», destaca.\nA més, ha fet una especial menció a les conseqüències emocionals que està tenint la docusèrie en Rocío Flores, que està veient com surten a la llum els informes psicològics de quan era una nena.\n«Si la mare, que no ho és, acabarà fatal després de la interminable saga epigàstrica, la filla que, malgrat tot, ho és, acabarà també al psiquiatre. Poc abans d'entrar al programa d'Ana Rosa, on no tots defensen a la seva no-mare, va patir un atac d'ansietat retratat en la premsa del cor», adverteix Jiménez Losantos.


La Castanya, un concert per celebrar una dècada\nEl segell barceloní arriba als 10 anys i ho celebra amb un concert aquest dissabte a l’Apolo. Hi actuen Hot Snakes, The Van Pelt, Flasher i White Magic\nDeia Bertolt Brecht que els imprescindibles són els que lluiten tota una vida, i el circuit musical de Catalunya s’articula gràcies a un bon grapat de persones que fascinarien el dramaturg alemany. Professionals anònims que sempre han estat allà: muntant grups, organitzant concerts, creant segells discogràfics. El Joan i l’Albert Guàrdia són dues d’aquestes persones sense la feina, la capacitat de risc i el criteri de les quals no s’entendria una part de la música que batega pels carrers del país. Fa deu anys van crear La Castanya, casa de discos associada a noms com Nueva Vulcano, Aries, Beach Beach, Desert, Me and the Bees i un llarg etcètera, i que completa el catàleg amb reedicions de grups com The Van Pelt o A Room with a View.\nOriginaris de Castellar del Vallès, van començar a descobrir la música quan tot just eren adolescents. “Amb 16 anys coneixia moltes bandes gràcies a amics com el Dídac i el Pau -a posteriori, membres de Shanty Rd i Aina-, i així és com molts grups van arribar a casa”, explica el Joan, el gran dels germans. El petit, l’Albert, va recollir-ne l’herència: “Sempre recordo quan el meu germà em va dir que havia d’anar, sí o sí, a un concert de Fugazi que feien a Zeleste. Quan va sonar la primera nota i la gent que tenia al darrere quasi em tiren a terra, el fet de veure tothom ballar i saltar... Vaig al·lucinar, no eren només les cançons, era el que transmetien en directe, l’energia, la posada en escena”. Tots dos van aficionar-se a tocar la bateria, però el Joan va deixar-ho aviat: “Descobrir grups com Shudder to Think, Jawbox o A Room With a View va ser ben frustrant per a les meves aspiracions de ser bateria professional. A l’Albert li ha anat millor, la cosa”. Cert, el petit dels Guàrdia fa una quinzena d’anys que és el bateria de Nueva Vulcano, amb qui ha publicat quatre elapés.\nL’any 2008, els germans crearien el segell discogràfic La Castanya amb l’excusa de publicar en vinil Juego entrópico, del grup de l’Albert, en col·laboració amb BCore. L’estrena en solitari arribaria dos anys després, amb My friends are my culture, el primer àlbum de Furguson: “Els vam recomanar perquè obrissin un concert d’Oxford Collapse [banda americana del prestigiós segell Sub Pop] i allà mateix ens vam decidir a publicar-los”, recorden. A partir d’aquell moment, la trajectòria de La Castanya ha estat envejable, no només pels molts i bons grups que s’han tret del barret, sinó també pel seu vessant de promotors. Gràcies als Guàrdia hem pogut veure a Barcelona noms tan destacats com Calvin Johnson (Beat Happening, K Records), Ian Svenonius (The Make-Up, Nation of Ulysses), Drive Like Jehu i Rocket From the Crypt, entre molts altres. “Ha sorgit de la passió, de ser fan de tots ells. La mateixa recepta que seguim amb els de casa, però amb projectes que, en alguns casos, seguíem des d’adolescents”, explica el Joan.\nAmb un peu a Madrid i l’altre a Barcelona, celebren el seu desè aniversari amb un concert en què tocaran Hot Snakes i The Van Pelt com a caps de cartell, tots dos grups de culte del rock i l’indie rock nord-americà. Els acompanyen Flasher, de Washington DC, i White Magic en sessió doble: divendres al Teatro Barceló de Madrid i dissabte a la sala Apolo de Barcelona. No serà l’única celebració. “Abans d’acabar l’any de l’aniversari esperem fer una festa similar amb els grups de l’Estat. Queden moltes coses a celebrar”, avisen.


HABEMUS CULTURAL HERITAGE | #Patrimoni Cultural Blog\nHABEMUS CULTURAL HERITAGE\nPublicat el 13/03/2013 per arojasrabaneda\nTenim patrimoni cultural al nostre entorn; conservem-lo a partir d’una planificació estratègica.\nTenim patrimoni cultural als pobles, ciutats i entorns naturals on vivim; posem-lo en valor a través d’una política d’inclusió en accions de desenvolupament local.\nTenim patrimoni cultural que desperta interès entre els turistes que ens visiten; comuniquem-lo amb els mitjans que ens ofereixen els avenços de la nostra societat.\nTenim patrimoni cultural divers que es vincula a la identitat dels nostres territoris; potenciem-lo per activitats econòmiques.\nTenim patrimoni cultural amb un gran potencial; Investiguem aportant actuacions de transferència de la investigació que generin sinergies entre diferents disciplines del coneixement i que aportin beneficis a la societat.\n6 thoughts on “HABEMUS CULTURAL HERITAGE”\nTenim futur interpretant el passat! (ara falta que qui té els calers també ho vegi!)\nConsidero que, per aconseguir una major inversió econòmica en patrimoni cultural destinada a la seva conservació posada, en valor, difusió i transferència cal més estratègies de comunicació. Comunicant el patrimoni hi ha més possibilitats de convèncer a estaments públics del Retorn d’inversió que pot suposar destinar recursos en patrimoni cultural.\nTotalment d’acord. És una mica la idea la idea de la intervenció preventiva. Posant en valor un element patrimonial s’aconsegueix la sensibilització del visitant o la comunitat que envolta l’element patrimonial en qüestió. Amb una “comunicació preventiva” ho aconseguim amb el conjunt de la població (comptant-hi els estaments públics). Per si no t’ho havia dit abans, moltes gràcies pel magnífic blog.\nGràcies Jordi. Comunicació i Marketing. Dos factors claus en la valorització del patrimoni cultural.\nM’agradaria pensar que també tenim un futur per al patrimoni cultural que tenim.\nPenso que hi ha més futur que mai, especialment arrel d’aquests anys de crisi on el totxo ha deixat de ser el poencial econòmic. El patrimoni cultural té un potencial brutal, especialment en el camp de la transferència. I en l’actual context social i econòmic estem destinats a emprar aquests recursos dels quals disposem.


Preocupació al Priorat davant una sentència que autoritza l’ampliació d’una pedrera entre el Masroig i els Guiamets | Consell Comarcal del Priorat\nUna delegació de la comarca del Priorat es va reunir ahir a Barcelona amb la directora general de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic de la Generalitat\nRepresentants de la comarca del Priorat van mostrar ahir la seva preocupació davant la Generalitat de Catalunya en relació a l’ampliació d’una pedrera als termes del Masroig i els Guiamets, després que l’empresa Áridos Uniland n’hagi aconseguit una sentència favorable (pel que fa a la llicència ambiental) en instàncies judicials.\nL’ampliació de la pedrera en qüestió (dita del Xiprer) afectaria de forma clara el sòl de protecció especial anomenat Lo Sarraí, Collroig i la Tosseta, entre els termes del Masroig i els Guiamets, que és un connector ecològic d’un elevat valor paisatgístic.\nLa directora general de Qualitat Ambiental i Canvi Climàtic de la Generalitat, Mercè Rius, va ser l’encarregada de rebre la delegació prioratina, integrada pel president i vicepresident del Consell Comarcal del Priorat, Jordi Sabaté i Joan Carles Garcia, respectivament; l’alcalde dels Guiamets, Miquel Perelló; l’alcalde del Masroig, Ferran Masip; i Joan Vaqué i Joan Pons, en nom de l’associació Prioritat.\nEls prioratins van traslladar a Rius la inquietud que ha provocat a la comarca una recent sentència favorable a l’empresa (pel que fa a la llicència ambiental) en el jutjat contenciós-administratiu, i que li permetria fer l’ampliació que vol tirar endavant des de fa anys i que, fins ara, estava aturada en haver-se presentat al·legacions per part del territori.\nEn paraules del president del Consell Comarcal del Priorat, Jordi Sabaté, “en la reunió hem volgut informar-nos sobre quines possibilitats reals tenim d’aturar aquest projecte després de la sentència judicial favorable a l’empresa, i això és el que ara des del territori hem de concretar”. Tot i així, Sabaté reconeix que “la sentència és un gerro d’aigua freda per a les aspiracions de la comarca d’aturar aquesta ampliació que afecta directament un corredor ecològic i xoca amb la Carta del Paisatge, la candidatura a Patrimoni Mundial i amb el model de desenvolupament respectuós amb l’entorn que hem decidit tirar endavant a la comarca”.\nEn les al·legacions presentades des de la comarca n’hi havia d’ambientals, de jurídiques i de paisatgístiques. Entre les raons mediambientals, s’afirmava que l'ampliació de “la pedrera afectaria de forma clara i contundent el sòl de protecció especial anomenat Lo Sarraí, Collroig i la Tosseta, ja que, en ocupar la major part de l'amplada d'aquest connector ecològic, destruiria la seva funcionalitat o valor pel qual ha estat catalogat. I suposa la destrucció, en la pràctica totalitat de la superfície (4.515 ha), d'hàbitats naturals d'interès comunitari, en concret Pinedes mediterrànies d'acord amb la cartografia del Departament de Medi Ambient de la Generalitat de Catalunya”.\nPel que fa a les raons jurídiques, es constatava “una irregularitat en la tramitació de l'ampliació de la pedrera, ja que si bé Áridos Uniland va sol·licitar l'autorització ambiental per a un canvi substancial en data 27 de juny de 2007, l'autorització ambiental de l'activitat extractiva no es va emetre fins a 21 d'abril de 2009”.\nFinalment, s’al·legaven raons paisatgístiques, “ja que la zona on es projecta l'ampliació de la pedrera té un elevat valor paisatgístic que l'ampliació de l'activitat extractiva malmetria de forma molt severa, a més de la desforestació i els canvis radicals produïts en el relleu”.


Acord de les dues Corees per retirar armes i soldats de la ciutat fronterera de Panmunjom\nEl gest de desmilitarització és un pas més en el desgel entre els dos països i els EUA\n2 min. Barcelona 23/10/2018 09:40\n651x366 Reunió entre militars de Corea del Nord, Corea del Sud i el comandament de l'ONU a la zona desmilitaritzada, liderat pels EUA / Reuters Reunió entre militars de Corea del Nord, Corea del Sud i el comandament de l'ONU a la zona desmilitaritzada, liderat pels EUA / Reuters\nLes dues Corees i els Estats Units, que lidera el comandament de l'ONU a la zona, van arribar a un acord aquest dilluns per retirar l'armament i part dels soldats desplegats fins ara a la localitat fronterera de Panmunjom, a la zona desmilitaritzada entre els dos països.\nUn gest simbòlic que modificarà la tradicional imatge de soldats dels dos bàndols observant-se a pocs metres de distància en aquest petit poble fronterer, conegut com a "vila de la treva" perquè és on es va signar l'armistici entre les dues Corees el 1953. És també on es va mantenir la primera reunió històrica entre el líder de Corea del Nord, Kim Jong-un, i el president de Corea del Sud, Moon Jae-in, l'abril passat.\nL'acord militar suposa un pas més en el procés d'acostament entre les dues Corees, i és fruit de les converses mantingudes per Kim i Moon en la seva última trobada a Pyongyang el mes passat, la tercera cimera dels dos líders en aquest temps.\nAixí doncs, a partir de dijous es retiraran totes les armes de Panmunjom i en els dos dies següents es procedirà a una verificació conjunta a tres bandes, entre les dues Corees i el comandament de l'ONU a la zona, liderat pels EUA. S'espera que per a finals d'any s'hagin desmantellat els 11 llocs de guàrdia que hi ha en un radi d'un quilòmetre al voltant de la línia de demarcació militar, la coneguda com a àrea militar conjunta que té Panmunjom al centre.\nLes dues corees van anunciar també que ja han acabat el procés de retirada de les mines terrestres que hi havia en aquesta zona i que ha durat 20 dies, com a part de l'acord assolit entre els dos líders coreans, que inclou l'aturada dels actes hostils.


PP Menorca | El Parlament aprova el Decret Llei que dóna llibertat i flexibilitat d’horari en els comerços de Balears\nEl Parlament aprova el Decret Llei que dóna llibertat i flexibilitat d’horari en els comerços de Balears\nEl Parlament ha aprovat avui la validació del Decret Llei 11/2012, de 19 d’octubre, pel qual es modificala Llei11/2001, de 15 de juny, d’Ordenació de l’Activitat Comercial a les Illes Balears.\nLa diputada del Grup Parlamentari Popular, Asunción Pons, ha defensat la importància de modificar una norma aprovada fa onze anys, actualitzar-la i dirigir-la a impulsar l’activitat econòmica, la competitivitat del mercat i la creació de llocs de feina.\nAsunción Pons ha detallat algunes de les mesures i iniciatives que el Govern està aplicant per afavorir el sector comerç de Balears:\nAvançar l’inici de la temporada de rebaixes d’hivern del 2013 i l’extensió temporal de les zones de gran afluència turística.\nAmpliar a tot l’any els efectes de la declaració de Zona de Gran Afluència Turística per poder obrir en aquestes àrees els diumenges i festius.\nModificarla Lleide Comerç, després de que el Tribunal Constitucional declarés inconstitucionals diferents preceptes.\nAprovarla Lleide l’Emprenedor, que afavoreix l’accés al finançament: El Govern, a través de l’ISBA, ha avalat crèdit a comerços ja establerts per quasi 10 milions d’euros, i a emprenedors del sector comerç per 1,2 milions.\nCreació i entrada en vigor de la llicència exprés, que aporta agilitat i redueix la burocràcia.\nS’ha reforçat el servei d’inspecció, i s’ha passat d’1 a4 inspectors per a acabar amb la competència deslleial.\nGestions ambla Delegaciódel Govern per a lluitar contra l’economia submergida.\nEl Pla per ala Millora Estratègicadel Petit Comerç en els municipis de Balears, que ja té en marxa un projecte pilot a Felanitx.\nLa portaveu en la comissió d’Economia ha destacat que aquest Decret Llei modifica l’horari d’obertura i tancament dels establiments comercials a Balears, que passa d’un màxim de 72 hores setmanals a un altre de 90. El Decret també estipula clarament que cada comerciant pot determinar, lliurement, l’horari corresponent a cada diumenge o dia festiu en el que decideixi exercir l’activitat. Pons ha valorat molt positivament els bons resultats obtinguts a Palma amb la liberalització d’horaris, amb increments del 50 i 60 per cent en l’afluència de tendes i terrasses.\nLa diputada menorquina ha recordat que l’activitat comercial pateix, des de fa anys consecutius, fortes caigudes per la disminució del consum, que ha provocat descensos en les vendes i en el tancament d’establiments, per això ha estat necessari el seu redimensionament i adequació, perquè hi havia un excés d’oferta. “Ara està sotmès a un lògic procés de reconversió i adaptació”.\nLa parlamentària menorquina ha afirmat que l’acció de govern s’ha dirigit cap a la reducció de les càrregues administratives; i també, cap a la dinamització d’aquest sector amb un règim més flexible d’obertura.


Únic mètode de pagament en tot el festival.\nCarrega la teva polsera a qualsevol punt SonarCashless\nEn efectiu o amb targeta de crèdit.\nPodràs recarregar la teva targeta, tants cops com ho necessitis a qualsevol punt SonarCashless.\nDins del festival / Reemborsament immediat sense càrrecs de gestió: als punts SonarCashless de Devolucions durant l'horari del festival. Devolució en efectiu, independentment de com es realitzés la càrrega de la polsera.\nFora del festival / Reemborsament no immediat amb càrrecs de gestió de 2€\nPer qualsevol dubte o incidència contacta amb: support@glownet.com\nQualsevol queixa o reclamació relacionada amb la polsera SonarCashlesss haurà de ser notificada immediatament a Sónar, bé a través dels punts d'informació (en el propi recinte del festival), o a través de l'adreça sonar@sonar.es.


Sagnant en verd: Dicksonia antarctica, una falguera del Terciari\nLa falguera arbòria Dicksonia antarctica és originària dels estats australians de Nova Gal·les del Sud, Tasmània i Victoria. És una de les falgueres arborescents més cultivada pels jardiners de tot el món. Creix sense problemes en qualsevol tipus de terra, tant àcida com calcària, sempre que tengui un bon drenatge, un substrat ric en matèria orgànica ben descomposta i una aportació constant d'humitat, tant al sòl com a l'aire. Viu bé a l'ombra o semi-ombra dels arbres, ja que al seu medi natural és una falguera de sotabosc. Es va originar als boscos tropicals del Terciari amb un clima càlid i permanentment humit.\nFronda nova de Dicksonia antarctica a principis de maig. Aquesta i les següents fotografies es vàren fer al magnífic jardí botànic anomenat Hort del Cura, que forma part de l'immens Palmerar d'Elx, situat a la província d'Alacant. Totes les frondes noves de les falgueres a mesura que es despleguen adopten aquesta forma espiralada que segueix la Seqüència matemàtica de Fibonacci. (Recoman ampliar les fotos amb un doble clic)\nDicksonia antarctica d'uns 25 anys a l'ombra de les bellíssimes palmeres procedents de tot el món que formen la col·lecció d'aquest jardí botànic. L'Hort del Cura és un petit oasi de pau enmig de la bullícia de la ciutat d'Elx. En ell conviuen en completa harmonia centenars d'espècies de palmeres, strelitzies, cycas, zamies i cactus.\nTronc de la Dicksonia antarctica que en realitat és un llarg rizoma amb les restes seques dels pecíols de les frondes velles. Els 90 centímetres d'aquest tronc ens donen una edat aproximada de 25 anys, ja que aquesta falguera creix molt lentament, entre 3´5 i 5 centímetres per any, una mica més ràpidament al seu medi natural on pot assolir amb facilitat els 15 -20 metres d'altura.\nCapçada de la Dicksonia antarctica anterior amb les frondes noves de la brotació primaveral.\nUna altra Dicksonia antarctica un poc més jove que l´anterior amb un tronc d´uns 50 centímetres.\nCapçada de la falguera anterior. Les frondes poden ser estèrils o fèrtils i van brostant alternativament segons l´època de l any.\nLes frondes tenen un pecíol molt curt i una làmina ovado-lanceolada i tripinnada formada per pinnes estretes i lanceolades.\nLes pinnes de Dicksonia antarctica se subdivideixen en pínnules també lanceolades, que s'insereixen oblíquament sobre el raquis de la pinna amb un pecíol molt curt.\nLes pínnules estan a la vegada dividides en petits lòbuls sésils, és a dir, sense pecíol, acabades en una punta molt fina orientada cap a l'àpex de la pinna.\nRevers d'una pinna amb els sorus madurs coberts per un indusi bilobat que se situen a la vora dels lòbuls de les pínnules.\nMateixos sorus anteriors vists des de més a prop. L´indusi està aixecat deixant guaitar els esporangis madurs a punt de desplegar-se i dispersar les espores.\nDetall dels sorus de Dicksonia antarctica.\nEsporangi ja desplegat i buit després de la dispersió de les espores. Resulta molt cridaner l´elevat nombre de cèl.lules de l´anell.\nEspores de Dicksonia antarctica amb un bonic color daurat fosc i unes mesures bastant grans.\nPublicado por Juan Bibiloni en 10:13\nAnònim 9 de juliol de 2012, a les 22:39\nBoníssimes fotos Joan.\nMai no he estat a l'Hort del Cura. Ara veig que no em quedará més remei que fer una visita aquest estiu!\nJuan Bibiloni 10 de juliol de 2012, a les 7:21\nEstic segur que quedaràs fascinada, Matilde. És un jardí exuberant i molt ben cuidat. Joan


Retalls de pensaments: de març 2012\nQuan el timbre de casa seva va sonar, les flames ja consumien els troncs d’alzina que havia posat a la llar de foc.\nA la televisió explicaven que un membre de la casa reial estava acusat de corrupció i gairebé amb sarcasme enllaçaven la notícia amb l’augment del nombre d’aturats degut a la crisi.\nAl forn, el tomàquet de les pizzes ja semblava cuit i el formatge començava a enrossir-se. Van mig omplir les copes amb un lambrusco ben fresc. De postres, escuma d’avellana.\nAquell vespre plovia. La manta a penes els podia tapar a tots dos, però ajudava a alleujar la sensació de fred.\nLa televisió va anunciar que en uns grans magatzems ja havia arribat la primavera i tot seguit va començar l’emissió del concert de la cantant canària.\nL’endemà, PM només recordava que la primera cançó havia estat Llueve i que havia sentit Te debo este sueño just abans d’adormir-se.\nPublicat per Quim a 18:22 4 comentaris:\n- Estimar molt és com estimar?\n- No, estimar es conjuga sense adverbi i sense condició...\n(Els esquirols de Central Park estan tristos els dilluns - Katherine Pancol)\nDe puntetes per arribar-hi millor.\nDe puntetes per arribar ben amunt.\nDe puntetes per arribar més enlaire.\nDe puntetes per tocar el cel amb les mans.\nDe puntetes per agafar grapats d’estels.\nDe puntetes per acariciar la lluna\nDe puntetes per abastar els somnis.\nDe puntetes, però amb els peus a terra i el pas ben ferm!\nPublicat per Quim a 21:46 6 comentaris:\n"Tenc el que sé i no m'importa,\nes dies d'antany són ben enfora.\nCanvien ses mentides com es fum\nd'un munt de cards que van cremant"\n(Sé - Cris Juanico)\nPublicat per Quim a 21:04 Cap comentari:\nPublicat per Quim a 19:25 9 comentaris:\nPublicat per Quim a 21:18 2 comentaris:\nAquest text l'he manllevat d'un mur del facebook i el vull compartir amb vosaltres:\n"Deixa d'enganyar-te. "El teu" ets la causa de tu mateix: de la teva tristesa, de la teva necessitat, del teu dolor, del teu fracàs; però també ets la causa dels teus èxits, de la teva alegria, de la teva pau... L'únic culpable ets tu. Canviant la teva forma de pensar, pots canviar aquesta part negativa que no t'agrada. FES QUE EL TEU SOMRIURE SIGUI EL REFLEX DE LA TEVA ÀNIMA."\nA més, el text m'ha fet recordar la cançó de Llach "I amb el somriure la revolta". Potser no té gaire res a veure el text amb la cançó, però la lletra és preciosa. Us en deixo un fragment:\nM'agrada el riure dels teus ulls\non el reflex d'una lllum\nem sembla un far en la marina.\nper llençar els somnis contra el temps.\nL'amor per descobrir-ne molt més.\nPublicat per Quim a 18:19 Cap comentari:


com tractar la luxació de la ràtella dels gats\nLa ròtula luxosa és una condició ortopèdica que afecta l'estabilitat i la funcionalitat de l'articulació del genoll. Aquesta lesió de genoll comuna es veu en gats, gossos i humans.\nQuè és la luxosa patella als gats?\nLa ròtula luxosa es produeix quan la ròtula està fora de lloc. El terme patella es refereix a la ròtula. El terme luxació vol dir deslocalitzat o fora de lloc.\nEl genoll és una articulació complexa amb músculs, tendons i lligaments que connecten el fèmur inferior (os de cuixa) amb la tíbia superior (os llis). La ròtula és un petit os situat sota el lligament patel·lar que es troba en un solc al fèmur anomenat ranura troclear. Quan el genoll està doblegat i flexionat, la ròtula es desplaça cap amunt i cap avall a la ranura troclear.\nSi la ròtula no funciona correctament, pot sortir i sortir de la ranura. Quan la ròtula està fora de lloc, és incòmode doblegar i flexionar l’articulació del genoll. Això fa que caminar, córrer i saltar sigui dolorós i difícil per al gat.\nUn veterinari diagnostica la luxació patellar després de palpar l’articulació del genoll i haver descartat altres causes de l’anormalitat. El veterinari pot descobrir una ròtula luxosa en un o els dos genolls. La luxació sovint és medial, el que significa que es disloca cap a l'interior del genoll. O, la luxació pot ser lateral, el que significa que es desplaça cap a l'exterior del genoll.\nEl diagnòstic d'una ràtula luxosa inclourà en una de les quatre categories en funció de la gravetat de la luxació.\nGrau I: Es pot deslocar la ròtula de la ranura quan el veterinari hi fa pressió, però es torna al seu lloc quan es deixa anar la pressió.\nGrau II: La ròtula apareix de manera intermitent per la seva banda. Es mantindrà fora de lloc fins que la cama es redreixi i es giri de manera que permeti que el genoll torni a la ranura.\nGrade III: La ròtula es troba fora de la ranura la majoria de les vegades, però el veterinari la pot tornar a portar manualment al seu lloc.\nGrau IV: La ròtula està permanentment fora de lloc i no pot ser reposicionada pel veterinari.\nSi els dos genolls estan afectats, cada costat pot tenir un grau de gravetat diferent.\nCauses de la luxació de la ròtula dels gats\nLa luxació patel·lar es pot produir quan la ranura troclear és poc profunda per contenir la ròtula. També pot ser el resultat de lesions de lligaments, tendons o músculs. En alguns casos, és causada per una deformitat anatòmica com el legge de proa.\nEs desconeix la causa exacta de les condicions que condueixen a la luxació patel·lar. Alguns gats poden estar genèticament predisposats al problema, per la qual cosa els gats diagnosticats amb luxosa ròtula no han de ser criats. Les races com l'Abissini, el birmà i el Devon Rex poden tenir més probabilitats de desenvolupar una ròtula luxosa.\nRètols de luxosa patella a gats\nSol·licitud / interrupció intermitent en una o les dues extremitats posteriors\nLlepar-se / mastegar al voltant d'un o els dos genolls\nFeu clic o es posi so en la manipulació del genolls afectats\nEls gats amb luxació patel·lar poden patir símptomes a l’hora i a l’interior. Si la ròtula es troba a la seva ubicació adequada, el gat podrà caminar, córrer i saltar normalment. Quan la ròtula està fora de lloc, el gat experimentarà de sobte dolor i mobilitat limitada al genoll afectat.\nÉs possible que un gat tingui una ròtula de luxe de baix grau i no tingui símptomes. El veterinari pot descobrir-ho durant un examen de benestar rutinari i aconsellar-lo que vigileu.\nÉs important visitar el vostre veterinari si el vostre gat va caure. El veterinari començarà per revisar la història clínica del vostre gat i realitzar un examen. Les radiografies (raigs X) poden ser necessàries per descartar altres problemes i confirmar un diagnòstic.\nLa luxació de la ràtella dels gats sovint es tracta de forma conservadora al principi. El veterinari pot recomanar-li restriccions de descans i exercici, cosa que significa que haureu de limitar l’accés del vostre gat a córrer i saltar. Els medicaments antiinflamatoris o contra el dolor també es poden prescriure durant poc temps.\nSi la luxació patel·lar és lleu (sobretot de grau I), el vostre gat rarament patirà malestar. En casos lleus a moderats (grau II), és possible que aparegueu signes d’accés i apagament quan la ròtula surt de tant en tant de la ranura. En casos lleus, el gat hauria de poder viure una vida relativament normal. Poden necessitar-se descans i medicaments de tant en tant si els problemes del genoll reapareixen.\nSi la teràpia conservadora no és eficaç i el vostre gat experimenta un dolor freqüent i una immobilitat, pot ser que sigui necessari un tractament quirúrgic. Aquest és sovint el cas de la luxació patel·lar de grau III i IV.\nLa cirurgia per a la luxació patel·lar consisteix en corregir les condicions que fan dislocar la ròtula. Hi ha diverses tècniques quirúrgiques per a la reparació de la luxació patel·lar. La cirurgia generalment implica l’aprofundiment de la ranura troclear, la reconstrucció dels teixits tous al voltant de la ròtula i, de vegades, la remodelació d’ossos anormals.\nLa recuperació de la cirurgia requereix un control de repòs i dolor al principi. La majoria dels gats es recuperen ràpidament, però poden beneficiar-se d’algun tipus de teràpia física suau.\nTot i que és possible reforçar l’articulació del genoll, la majoria dels gats no experimentaran problemes futurs.\nCom prevenir la patella luxosa en gats\nNo podeu evitar completament la luxació patel·lar del vostre gat, però podeu reduir el risc. És possible que pugueu prevenir la luxació de la ràtella dels gats evitant ferides en general. Si al vostre gat li agrada saltar a llocs alts, creeu passos més baixos per minimitzar l’estrès als genolls.\nSi el vostre gat presenta dolor / molèsties o altres signes de malaltia, assegureu-vos de contactar amb el vostre veterinari tan aviat com pugui. Com més aviat es faci un diagnòstic, pot començar un tractament més ràpid.


ARGENTINA 3 - BOLÍVIA 0\nL’argentí s’ha convertit en el màxim golejador de la història de les seleccions sud-americanes amb 79 gols, un rècord que fins ara tenia el brasiler Pelé amb 77\nLeo Messi completa la seva primera concentració amb l’Argentina com a jugador del PSG. // EFE - Natacha Pisarenko\nMessi continua trencant rècords. L’exjugador argentí del Barça ha polvoritzat aquest divendres un rècord que fa que segueixi eixamplant la seva llegenda en el futbol mundial. L’actual atacant del PSG s’ha convertit en el màxim golejador de la història de les seleccions sud-americanes, després que en el partit de l’Argentina contra Bolívia hagi fet un hat-trick i hagi arribat als 79 gols amb la seva selecció, un rècord que fins ara tenia el brasiler Pelé, amb 77 dianes.\nMessi ha liderat l’Argentina contra Bolívia (3-0) amb una victòria que continua apropant l’equip de Lionel Scaloni al Mundial de Qatar del 2022, i després s’ha emocionat en una entrevista postpartit perquè el rècord ha coincidit amb el dia en què l’equip oferia el títol de la Copa Amèrica a la seva afició.\nEl primer gol de Leo Messi amb l’Argentina va ser l’1 de març del 2006, en la victòria de l’albiceleste 3 a 2 a Suïssa. Pel que fa al rècord en l’àmbit global, és Cristiano Ronaldo qui està en l’esglaó més alt del podi, amb 111 gols en 182 partits amb Portugal.