L'artista cordovès Bartolomé Bermejo va pintar a Barcelona la seva obra mestra: "La Pietat amb sant Jeroni i l'ardiaca Lluís Desplà". L'espai "Pinzellades d'art" analitza els detalls d'aquesta obra, exposada al Museu de la Catedral de Barcelona.\nEl pintor del segle XV Bartolomé Bermejo va néixer a Còrdova i va viure a cavall entre el gòtic i el Renaixement.\nA "La Pietat amb sant Jeroni i l'ardiaca Lluís Desplà" hi ha representada la Mare de Déu amb el seu fill mort en braços. A banda i banda hi ha sant Jeroni i l'ardiaca Lluís Desplà, que va encarregar aquesta obra a Bermejo.\nLes figures del quadre tenen un aire escultòric i el paisatge que les envolta n'intensifica l'efecte. Bermejo aconsegueix detalls sorprenents, com el profund dolor que expressa la cara de la Mare de Déu o el domini de l'efecte de la transparència.\nLluís Desplà hi apareix retratat amb molt realisme. Pel que fa a sant Jeroni, Bermejo el pinta llegint i amb un lleó als peus, que, segons la llegenda, ell mateix va curar. Sant Jeroni va ser el traductor de la Bíblia al llatí i havia estat cardenal, per la qual cosa Bermejo el va pintar amb la túnica escarlata.


Cellers i vins, Empordà-Costa Brava\nMas Estela és un projecte profundament familiar que va néixer des dels valors de la modèstia i el compromís amb el medi ambient a finals dels anys 1980 a l'amagada vall de Sant Romà, sota mateix de la Serra de Rodes.\nMas Estela és un projecte profundament familiar que va néixer des dels valors de la modèstia i el compromís amb el medi ambient a finals dels anys 1980 a l'amagada vall de Sant Romà, sota mateix de la Serra de Rodes. Allà és on hi ha el Mas Estela, documentat des de l'any 900 i amb una història sempre lligada a l'elaboració de vi, que va ressorgir d'un abandó de dues dècades i es va tornar a veure envoltat de vinyes.\nConcretament de 16 hectàrees plantades amb garnatxa negra, sirà, samsó, garnatxa grisa i moscatell, conreades amb dedicació i sota els estrictes criteris del conreu ecològic i biodinàmic. La finca també inclou 2 hectàrees d'oliveres i 35 hectàrees de boscos d'alzines, plantes aromàtiques i vegetació mediterrània.\nLa visita comença amb un passeig d'uns 45 minuts per les vinyes, sense dubte l'element crucial de Mas Estela. Posteriorment, es passa a conèixer el celler i a realitzar la degustació d'una mostra dels productes de la casa.\nTelèfon per demanar hora de visita: 972 126 176\nAdreça:Mas Estela, s/n\nTelèfon:972 126 176\nAdreça: Mas Estela, s/n


Monedes locals - FÒRUM.ad\nEl 25/04/18 8:00\nDavant d’una imprevisible, però possible, crisi dinerària mundial, el plantejament d’una vida local 24 hores, incloent-hi el treball, suposa una esperançadora sortida alliberadora, que cal començar ja a tenir en compte.\nAlternativa que cerca l’autosuficiència territorial, posant al seu abast productes bàsics de subsistència i de reindustrialització local, necessaris per afrontar períodes, inicialment de supervivència, i més endavant de plenitud existencial, mitjançant un canvi cultural, centrat en les persones i no en els diners.\nLes perspectives negatives que ens envoltant, estan posant sobre la taula, plantejaments de pràctiques socials pròpies de la prehistòria. Estan basades en els bescanvis, utilitzant monedes locals, que indiquen digitalment el valor del bescanvi, qui cobra i qui paga.\nEn àmbits locals, la potenciació del comerç local, justifica la utilització de monedes locals, que es fan servir en transaccions monetàries, establint una clara relació entre qui compra i qui ven. Conceptualment són equivalents a les prehistòriques, amb la substancial diferència, de mitjançant la transformació digital, esdevenir criptomonedes.\nFora dels àmbits locals, les criptomonedes com el bitcoin i d’altres, no deixen de ser monedes especulatives, sotmeses a les lleis del mercat, de l’oferta i la demanda, com un sistema fiduciari, és a dir, un sistema basat en la confiança o fe en la valoració de les monedes i bitllets. Per exemple, cap bitllet de 20, 100 o 500 euros val realment això, sinó el valor especulatiu que representen.\nNotícia Anterior: Tinc una taca sobre el llavi superior com l’esborro?\nSegüent Notícia: Cultura reivindica l’escriptor James Kirkup amb una exposició al Consell General


C/ d'en Bosc, 1- C/ Davallada, 11 | Mapes de patrimoni cultural\nC/ d'en Bosc, 1 C/ Davallada, 11\nC/ d'en Bosc, 1- C/ Davallada, 11 Sitges\nc/ d'en Bosc, 1- c/ Davallada, 11\nLa normativa del Pla Especial estableix que la façana del c/ d'en Bosc s'ha de conservar íntegrament, mentre que la de Davallada pot modificar-se, sempre segons les disposicions municipals\nPla Especial, 60. 2006\nRef. cad.: 62203DF0605N\nEdifici a dos vents, que consta de tres nivells d'alçada (pb + 2p) i un probable nivell d'àtic, únicament identificable en la façana del c/ Davallada. El parament exterior de les façanes es troba arrebossat amb morter de calç, de color blanc i tan sols les obertures de la planta baixa mostren els brancals i les llindes realitzades amb carreus de pedra. L'element més singular de la finca és, sens dubte, l'angle de carreus que es conserva a la cantonada fins a l'alçada del primer pis, probable reminiscència de la construcció primigènia.\nL'accés a l'edifici se situa al carrer d'en Bosc, i està conformat per una porta rectangular amb els carreus disposats en forma de pinta; aquest ras també inclou una petita finestra i una obertura de ventilació d'un probable nivell soterrani. La resta de les obertures del frontis està constituïda per petites finestres distribuïdes de forma irregular i sense entitat arquitectònica remarcable.\nPel que fa a la façana del carrer Davallada, destaca la finestra enreixada de la planta baixa; la seva llinda és d'arc rebaixat i els carreus que la conformen també estan disposats en forma de pinta, presentant l'angle interior bisellat. En el primer pis s'identifica un balcó de disseny senzill, amb volada d'obra i barana metàl·lica. El segon pis consta únicament d'un balcó ampitat.\nFinalment, la part superior de l'edifici consta d'una barana d'obra llisa que ocupa la banda del carrer Davallada i la zona corresponent a la cantonada.\nSegons els Pla Especial de Protecció del Patrimoni Arquitectònic i Catàleg del Municipi de Sitges, aquest edifici disposa del tipus de protecció II. Forma part del Conjunt 3 que inclou la part més antiga del casc històric de la vila, en la què es conserva bona part de la tipologia parcel·lària i edificatòria original, essent l'actuació recent més significativa la construcció del mercat municipal.


El Govern obrirà en els propers mesos noves delegacions a l'exterior - Empordà\nEl Govern obrirà en els propers mesos noves delegacions a l'exterior\nPortugal serà la primera seu que entrarà en funcionament, seguida de la del Marroc i el Vaticà\nEl Govern de la Generalitat obrirà noves delegacions a l'exterior en aquesta legislatura. El secretari d'Exteriors, Jordi Solé, ho va avançar ahir, després de participar a l'esmorzar col·loqui organitzat per Focir.\nSegons el número dos del departament del conseller Raül Romeva, «en els propers mesos» entrarà a ple funcionament la delegació de Lisboa, i les del Vaticà i el Marroc estan encara pendents de ser desplegades pel Govern.\nTotes tres estan recorregudes al Tribunal Constitucional per l'Estat, però Solé va assegurar que això no atura a l'executiu català. Tant és així que va afirmar que Exteriors ja «estudia on i en quin temps i seqüència» obrir «noves delegacions» internacionals del Govern, més enllà de les set que funcionen i les tres que té pendents.\nJordi Solé va voler remarcar el paper «clau» que per al Govern i per a Catalunya «fan les delegacions a l'exterior».\n«Estem mirant on i en quin temps i seqüència; però quan les deu actuals -set en marxa, Portugal, el Vaticà i el Marroc- funcionin, n'hi haurà de noves, perquè volem seguir desplegant la representació institucional de Catalunya al món».\nSegons Solé, la Generalitat «necessita reforçar les delegacions que ja té, que fan una feina imprescindible pel Govern i pel país, i vol desplegar-ne de noves». Malgrat aquesta contundència en expressar les intencions del departament, no va voler concretar res més.\nAquest és el pla que Exteriors té per al futur dins d'aquesta legislatura, però de manera més immediata el Govern també vol actuar per posar en marxa les tres que té anunciades i creades per decret. Les tres delegacions estan recorregudes al Tribunal Constituciona, però això no atura al govern català.\n«Una d'aquestes tres, la de Lisboa, entrarà en funcionament amb espai propi en els propers mesos», va anunciar Jordi Solé, tot avançant que aquesta delegació «ja té delegat i actua com a tal, i només falta obrir la seu».\nPel que fa a les altres dues, la del Vaticà i la del Marroc, Solé va assegurar que «de moment, no hi ha nomenament de delegat i no s'han desplegat encara».\nEl secretari va apuntar que «el Govern actual està estudiant com ho fa amb aquestes dues delegacions».


COM HO FARAN ELS NENS I LES NENES SI NO ELS OFERIM UNA MECÀNICA? | Aprenent amb les mans\nCOM HO FARAN ELS NENS I LES NENES SI NO ELS OFERIM UNA MECÀNICA?\nEstem davant d’un camí ple de sorpreses i amb una traça totalment personal per cada nen o nena. Per arribar a la comprensió d’un concepte hi ha nens que hi destinen un gran nombre d’exploracions i repeticions d’una mateixa vivència i d’altres que ho fan de manera automàtica. El temps doncs no pot ser un factor limitant al llarg d’aquest procés.\nEl fi d’aquest camí és conduir al nen o a la nena cap a la comprensió matemàtica. Aquest coneixement matemàtic es composa de relacions construïdes per cada individu que li permet anar accedint cada vegada a una complexitat superior.\nÉs important afavorir situacions perquè els nens explorin i investiguin autònomament, només així podem estar segurs que estem respectant el seu punt de partida, el seu ritme i les seves necessitat. Per afavorir aquesta mena de tasca autònoma els oferirem situacions i materials tot plantejant-los un repte per descobrir o unes normes de joc. Amb aquestes eines el nen o la nena podrà realitzar la seva investigació de manera autònoma. La presència de l’adult acompanyant, al llarg d’aquesta tasca autònoma, és sensible a tota mena d’intervencions: resoldre un dubte, plantejar una nova incògnita, acompanyar a un nen que no vibra amb el que s’ha plantejat…\nSi l’estat maduratiu del nen o de la nena no correspon a la demanda del material s’observarà clarament perquè l’interès inicial (caracteritzat per una gran força que desitja descobrir) desapareix ràpidament. En aquest cas l’adult acompanyant enretirarà el material i n’oferirà un altre. És important no forçar la comprensió de cap concepte matemàtic ja que aquesta només serà de debò si s’ha generat des de dins del nen o de la nena pel contrari restarà a la superfície i pot ser fàcilment malmesa. La manca de solidesa d’un aprenentatge fa que aquest s’oblidi sinó es repeteix un gran nombre de vegades, el nen no el pot relacionar amb altres aprenentatges, no serveix de punt de partida per cap altra comprensió…\nLa primera passa pel que fa a l’ús dels materials matemàtics és la seva manipulació com un simple material de joc més (amb les limitacions evidents referents a la cura i l’ordre); en aquesta exploració inicial no reglada, moltes vegades, s’observa com el nen adapta les propietats del material per a satisfer les seves necessitats més íntimes. Aquest primer contacte tot i poder no ser estrictament matemàtic és inevitable si es vol que els nens i les nenes posteriorment manipulin el material amb una actitud d’obertura davant les investigacions que es poden plantejar.\nPosteriorment els oferirem altres possibilitats de manipulació; aquestes emmascararan enigmes matemàtics que el nen o la nena haurà d’investigar i compartir amb l’adult per arribar a una conclusió pròpia on haurà construït coneixement matemàtic.\nAl llarg d’aquest camí no es pot parlar de cap mecànica apresa sinó de comprensions que en tot cas alguns nens seran capaços de mecanitzar emprant les peces i els engranatges propis.


'La bèstia humana', cinema i literatura a la Filmoteca | Filmoteca de Catalunya\nInici>Actualitat>Hemeroteca>'La bèstia humana', cinema i literatura a la Filmoteca\n'La bèstia humana', cinema i literatura a la Filmoteca\nDijous 15 de gener presentem la traducció al català de l'obra de Zola\nÉmile Zola (1840-1902) va escriure 'La Bête humaine' el 1890. Ha hagut de passar més d'un segle perquè la novel·la s'edités en català. Ara ho ha fet L’Avenç, i a la Filmoteca acollim la presentació d'aquesta traducció, precedida per un passi de l’adaptació feta per Jean Renoir el 1938.\nInspirant-se en la novel·la de Zolà, Jean Renoir va signar, el 1938, aquest dur retrat cinematogràfic de la condició humana. El film reflecteix fins a quin punt el destí i la gelosia marquen la vida dels tres protagonistes. La contrastada fotogràfia de Curt Courant accentua el to ombrívol de la pel·lícula, ambientada en el món ferroviari. Aquest és el film que hem escollit per il·lustrar la presentació del llibre La bèstia humana a la Filmoteca, el dijous 15 de gener a les 20.30 h.\nDesprés de la projecció, està previst que Josep Maria Muñoz Lloret, traductor de l'obra de Zola , i Imma Merino, periodista col·laboradora de L'Avenç, participin en un col·loqui sobre la novel·la i el film.


'Canto jo i la muntanya balla' triomfa en els Premis Butaca amb vuit guardons\nPublicat 15/11/2021 22:41CET\nL'obra 'Canto jo i la muntanya balla' s'ha convertit en la gran triumfadora dels XXVII Premis Butaca de Teatre en alçar-se amb vuit guardons, entre els quals es troben millor muntatge i millor adreça, que s'han lliurat la nit d'aquest dilluns en el Teatre Monumental de Mataró (Barcelona) en una gala a la que han assistit el president de la Generalitat, Pere Aragonès; la consellera de Cultura, Natàlia Garriga; i l'alcalde de Mataró, David Bote.\nEl muntatge de la Perla 29 es disputava el premi com a millor obra de l'any amb 'De què parlem mentre no parlem de tota aquesta merda', 'El combat del segle', 'Filomena Marturano', 'La cabra o qui és Sylvia?', 'Els tres germanes' i 'Mare de sucre'.\n'Canto jo i la muntanya balla', que adapta el llibre d'Irene Solà, s'ha portat els premis de millor muntatge, millor direcció per a Guillem Albà i Joan Arqué, millor actriu de repartiment per a Anna Sahun, millor escenografia, millor disseny de llums, millor vestuari, millor espai sonor i el Butaca Fundació Sgae a la millor composició musical per a Judith Neddermann.\nEl Butaca Fundació Sgae al millor text ha recaigut en Joan Yago, autor de 'De què parlem mentre no parlem d'aquesta merda', i Clara Segura s'ha endut el de millor interpretació pel seu paper a 'Filumena Marturano', aconseguint el seu sèptim Butaca.\nEn la categoria de millor actor teatral el Butaca ha estat per a Joan Carreras pel seu paper en l'obra 'Història d'un senglar' i Lluís Soler el d'actor de repartiment pel seu rol en 'Les tres germanes'.\n'Sonoma' de la Veronal s'ha emportat el premi a millor espectacle de dansa i el premi a la millor intèrpret femenina ha estat per a Lali Ayguadé pel seu treball a 'Gizaki' i Luis Martínez Gea el de millor intèrpret masculí pel seu paper a 'Animal de sequia'.\n'La filla del mar' ha aconseguit tres de les quatre nominacions en què competia, amb el Butaca a millor musical, millor actor musical per a Toni Vinyals i millor actriu de musicals per a Mariona Castillo.\nImma Colomer ha recollit el Butaca Honorífic Anna Lizaran en reconeixement a la seva trajectòria i en nom de Focus ho ha fet el seu fundador, Daniel Martínez, que ha rebut el reconeixement a 35 anys d'esforç i compromís amb el teatre.\nLa producció 'El màgic d'Oz', nominada a tres Butaca, s'ha emportat el de millor espectacle per a públic familiar, i els espectacles 'El combat del segle', 'Mare de sucre' i 'M'haurieu de pagar', que opten a cinc premis no han aconseguit cap guardó.


Aula de millora professional - icpb\nEn un entorn incert en ple canvi, els despatxos de procuradors han de plantejar-se la gestió com a part essencial del seu negoci en el sector legal. La formació en gestió empresarial adaptada per al negoci dels procuradors ofereix una oportunitat d’evolució i d’adaptació a un mercat que està en ple canvi de paradigma.\nAquesta formació obre una nova perspectiva per afrontar els reptes que li esperen als procuradors en aquests temps de canvi.\nEl programa de cadascun dels cursos s’estructura en funció de les diferents àrees d’estudi, tenint en compte totes les àrees que poden ser d’aplicació a la gestió d’un despatx professional: finances, màrqueting, entorn legal, eines TIC, etc.\nAules de millora: De 18’00 a 19’30 hores.\nProfessor: Ignasi Dalmases / Adovcat. Actor. Expert en habilitats comunicatives\nActualitat sobre Protecció de Dades\nProfessor: Carolina Hidalgo / Delegada de Protecció de Dades acreditada i consultora a DGE BRUXELLES\nInformàtica aplicada al dia a dia de la procura\nProfessor: Jaume Aso / Procurador dels Tribunals


Críticas- La Vanguardia 20-05-1973 pag. 44 – Associació LiceXballet\nCríticas- La Vanguardia 20-05-1973 pag. 44\nPosted on 2019-04-19 by webmaster Posted in Dades històriques\t.\n– Crítica La Vanguardia 20 mayo 1973, pag. 44\nAssenyalat èxit del ballet titular del Gran Teatre del Liceu en la seva actuació d’anit.\nAhir a la nit, com a inauguració de la segona etapa en la present temporada de primavera al Liceu, va tenir lloc una funció d’acusat valor simbòlic: el Ballet Titular del Gran Teatre pot afirmar-se que va entrar en el seu ‘majoria d’edat’, tot i seguir sent expressió de joventut indeclinable, en inaugurar una sèrie de quatre representacions que vindran a enllaçar les recentment celebrades del London Festival amb les properes de la companyia de Maurice Béjart.\nGran responsabilitat ja que la dels nostres artistes dirigits per aquest admirable mestre i coreògraf que és Juan Magriñá, salvada ahir dignament com a testimoni i fruit d’un llarg, entusiasta i ben orientat treball de presentació del que ja havíem tingut convincents proves a través d’alguns ballets presentats com a complements en les passades temporades d’òpera, i que ara s’ha plasmat de la manera més rotunda.\nEl Ballet Titular del Liceu, acaba d’obtenir l’èxit que mereixia perquè ha presentat un espectacle colorit i d’innegable qualitat sense apartar-se de les formes tradicionals de la dansa teatral clàssica i de caràcter, cenyint a més a un panorama creatiu netament nacional (amb una sola excepció: la del ballet que porta música del compositor Raffaello de Banfield) i donant lloc al ple i lluït rendiment dels nostres valors: en primer lloc Joan Magriñá que en el seu veterania ha sabut assimilar tots els ensenyaments dels grans del ballet europeu -de la escola russa i francesa en particular- per transmetre als seus deixebles (molts dels quals són ja ‘estrelles’ de la dansa) i per crear un seguit de coreografies plenes d’imaginació, de intencionada poesia i elegància. Magriñá ha donat forma, com qui diu, a l’art d’un ballarí com Alfonso Rovira que tantes vegades hem elogiat. equiparant amb destacadíssimes figures de les bones companyies internacionals. De l’escola del Liceu han emergit ballarines de la seguretat tècnica i sentit musical que són característiques en les interpretacions d’Asunción Aguadé. Una plantilla de primers artistes com el són Angeles Aguadé, Guillermina Coll -ambdues d’excel·lent preparació professional- Emilio Gutierrez i Fernando Lizundia, vigorosos i àgils en les seves evolucions, diu molt en favor d’un conjunt on el ‘cos de ball’ es distingeix també per la seva disciplina, voluntat i dots artístiques.\nEl que acabo d’escriure amb precipitació a la sortida de la vetllada liceistica d’ahir, resumeix la impressió que ha produït l’espectacle al públic que ha dedicat als nostres artistes repetides manifestacions d’unànime estima, augmentades al final amb llargues ovacions que han premiat la tasca de tots . Magriñá, com és lògic, aplaudit amb especial afecte. Els ballarins i altres col·laboradors, sense oblidar els directors d’orquestra Gerardo Pérez Busquier i Adrián Sardó.\nEl programa va començar amb dos ballets que, tot i ser reposicions, els hem vist amb gust per la seva encertat concepció ia més perquè feia força temps que van ser escenificats i els teníem una mica oblidats. Així ‘A temps romàntic’ realitzat partint d’una adaptació del mestre Rafael Ferrer, de part dels Valsos Poètics, Escenes Romàntiques i Danses Espanyoles de Granados. El poder evocador de la música -intel·ligentment orquestrada per Ferrer- ajuda a valorar l’ambientació d’aquests ritmes cadenciosos, suaus per ballar amb pulcritud estilística que admirem en tots els intèrprets, solistes i cos de ball, que van intervenir en aquest quadre preliminar al qual també va proporcionar la deguda atmosfera el decorat i figurins de Trebal Altés.\n‘El Duel’, amb una música sense profunditat però refinada del compositor triestí Raffaello de Banfield, pertany al gènere de ballet dramàtic en què s’abusa una mica de la gestualització ‘heroica’, però que acaba amb un magnífic ‘odage’ del que fan una veritable creació, intensa i expressiva, Assumpció Aguadé i Alfonso Rovira.\nLa funció incloïa també l’inèdit muntatge d’un ‘Gran Divertiment Espanyol’, amb el títol ‘El Fandango del Candil’ on se succeeixen músiques ballables conegudes (diversos números d’Amadeu Vives) ‘, per donar lloc a aquesta posada en escena vistosa per la alegria dels ritmes populars castellans i andalusos en els quals van destacar els principals components de la companyia, estrelles i cos de ball. Mereix una cita especial l’actuació solista de Guillermina Coll.\nA manera de fi de festa, vam veure el ballet més complet d’aquest primer programa: ‘La mossa i l’estudiant’, paràfrasi de ‘La Dolores’, de Bretón, en una hàbil condensació de la partitura efectuada per Juan Alfonso, que acaba, com és lògic, amb la famosa Jota. Aquest ball, brillantment executat per la companyia en ple, va precedit per escenes pantomímiques que esbossen l’argument. L’obra resulta d’extraordinari lluïment per a tots; els protagonistes en primer lloc -Angeles Aguadé i Fernando Lizundia-, el personatge còmic molt bé mimat.\n« Crítica - 18 febrer 1973 - La Vanguardia - El sombrero de tres picos i La vida breve - X. Monsalvatge\nCrítica - 24 abril 1960 - La Vanguardia - PALACIO DE LA MÚSICA – Festival de ball espanyol »


Entra a 'El meu festival' i accedeix a promocions i descomptes - Temporada Alta\nJa has navegat per la secció ‘El meu festival‘ del web de Temporada Alta? Aquest any hem creat una pàgina web pensada per a tu. Si hi entres, veuràs les entrades que has comprat, si tens espectacles en llista d’espera o descobriràs recomanacions personals. I…a partir d’ara, també tindràs accés a diversos avantatges!\nEntra a ‘El meu festival’ i navega per la pàgina. A baix de tot, hem habilitat una secció on hi trobaràs descomptes i altres promocions perquè treguis tot el suc al festival. Sortejos, concursos, descomptes promocionals…un apartat perquè hi trobis oportunitats que no trobaràs enlloc més. Un canal de comunicació dirigit a tu especialment, on hi anirem penjant sorpreses perquè la teva experiència a Temporada Alta sigui una mica millor.\nI, per inaugurar la secció, t’avancem que demà hi penjarem algunes novetats…ja hi has entrat?


Xesco Arechavala: 2012\nPer acabar l’any m’agradaria recomanar-vos dos llibres de recent publicació, a veure si encara us queda algun regal pendent i us serveix com a idea.\nEl primer porta per títol Valentia i l'ha editat Norma Editorial. Valentia és un còmic col·lectiu (36 autors) de 23 petites històries on el fil conductor de totes elles és la ciutat de València. L’estil, la ubicació temporal i els guions de les 23 històries són molt diverses però en totes elles la ciutat de València, els seus carrers o fins i tot les seves llegendes hi són presents. Hi ha relats històrics, fantàstics, còmics, tots dibuixats per artistes de la capital del Túria. Una bona elecció per descobrir València des d’un altre punt de vista. El del novè art.\nLa segona recomanació porta per títol Viatge pel meu país, de Joan Garí. L’any 1962 Joan Fuster va escriure El País Valenciano, un encàrrec de la editorial Destino. Per portar a bon port aquest encàrrec el de Sueca va recórrer tot el país alhora que reflexionava sobre quina cosa érem els valencians. 50 anys més tard, Joan Garí recórrer els mateixos camins que Fuster i ens explica què ha canviat i què roman igual, tant des del punt de vista purament físic com mental.\nValentia. Llibre col·lectiu. Edita Norma Editorial\nViatge pel meu país. Joan Garí. Editorial 3i4\nPublicat per XescoArechavala a 12:31 a. m. Cap comentari:\nEllecions a Euskadi. Què passa després del 21O?\nCom sabeu m’agrada comentar les prèvies de les eleccions, els resultats que es donen i evidentment m’encanta fer càbales sobre els possibles pactes de govern i com aquests poden repercutir en altres esferes polítiques.\nDe les eleccions gallegues poca cosa a dir. El PP guanya sense baixar del autobús, igual que ho fa el PSOE a Andalusia. Crec que hi ha estructures socials que, segons el territori, afavoreixen a uns o altres i en el cas de Galicia és evident que el clar beneficiat és el PP. Impressionant el resultat (9 escons) obtingut per Alternativa Galega de Esquerda(AGE) nou partit del Sr. Beiras. Normalment una escissió no dona mai bons resultats però en aquest cas AGE ha superat al BNG, que perd 5 escons (passa de 12 a 7). I el PSOE segueix en caiguda lliure allà on es presenta. A Galicia ha perdut 7 escons i el PP ho aprofitar per dir que aquests resultats validen les polítiques del President Rajoy. Jo crec que no s’ha de barrejar, però entenc que el PP faci llenya de l’arbre caigut (És el nivell polític que tenim... que hi farem). Per cert, la participació ha estat del 63,8%, al meu parer molt baixa, fet que evidencia la cada vegada més gran desafecció de la població cap a la política.\nI passem a Euskadi. Primer que res aplaudir el resultat de Bildu. 21 escons amb un 25% dels vots. El guanyador ha estat el PNV, que ha obtingut 27 escons (tres menys que en les darreres eleccions). De nou, el gran perdedor ha estat el PSE, que perd 9 escons. Al PP tampoc li van be les coses ha Euskadi i perd 3 escons. Amb aquests resultats el 65% dels escons del Parlament basc són per a PNV i Bildu, un escenari que deu provocar pànic al senyor Rajoy. Ara el repte és per al futur Lehendakari Urkullu, que ha de procurar gestionar de la millor manera possible aquests resultats. Té dos possibles camins. El primer governar en minoria i anar pactant puntualment amb Bildu o amb PP o PSE. És la solució que desgasta menys als partits, però també és la que fa més inestable la legislatura. Una segona opció és un pacte de govern amb Bildu. Aquest pacte l’entendria molt bé la societat basca, crearia pànic a la caverna mediàtica madrilenya i desgastaria políticament al PNV i a Bildu, que a hores d’ara no sé si estan suficientment madurs com per a segellar un pacte de govern per caminar 4 anys plegats. Veurem quins són els moviments d’Urkullu, que faci el que faci ha d’entendre que un 60% dels votants han decidit un canvi radical de rumb (PP i PSE sumen tant sols un 30% dels vots).\nI ja que tothom intenta fer una lectura en clau general dels resultats de les eleccions gallegues i basques jo donaré el meu punt de vista. Al meu entendre els resultats de les gallegues no validen les polítiques de Rajoy. Si fos així en Rajoy convocaria eleccions immediatament per aconseguir la majoria absoluta i demanar el rescat de l’economia espanyola amb el beneplàcit de les urnes. I tampoc entenc perquè el PP està content. Si estaven preocupats pel que passa a Catalunya, ara en tindran dos tasses. I compte amb el PSOE, que s’aboca a un abisme sense fons. Tenen un discurs que després de 8 anys de govern la gent no es creu i la població comença a veure en partits minoritaris d’esquerra un discurs més clar i sincer.\nSegüent capítol, el 25N12.\nResultats eleccions Euskadi\nPublicat per XescoArechavala a 1:27 a. m. Cap comentari:\nWertgonyes i enquestes\nLa setmana passada van succeir algunes coses que han permès omplir les tertúlies del cafè.\nLa primera de totes relacionada amb les eleccions catalanes. Amb l’espectacular resultat que traurà l’arc nacionalista – Independentista a les eleccions del dia 25 de novembre, és incomprensible que a Madrid el govern mantingui en el càrrec a un ministre com el senyor Wert, que es permet dir que per solucionar el “problema” nacionalista a Catalunya el que cal fer és espanyolitzar les escoles catalanes. Amb dos collons. I no passa res. Clar que sigui i vinga llenya al foc. Què deu pensar la senyora Camacho quan sent aquestes barbaritats? Quina gran estratègia de partit... fins i tot en Tardà els ha felicitat! Algú li ha dit al Ministre Wert que a Catalunya estan de pre campanya? Jo a vegades penso que el PP fa esforços per desaparèixer del mapa polític català. Ells s’ho busquen. Bon vent i barca nova. I mireu, ara em mullo: Cap allà el mes de gener o febrer, quan el senyor Rajoy hagi demanat definitivament el rescat i hagin passat les eleccions gallegues, basques i catalanes, si no convoca ell mateix eleccions anticipades, remodelarà el govern i un dels ministres que caurà serà el senyor Wert. Quin personatge, tota una wertgonya! (i n’ha dit de molt grosses en un any, però aquesta m’ha semblat espectacular). I per cert, sense comentaris la manera com l’alcaldessa de València ha donat suport al ministre Wert. Rita ha dit que Omnium Cultural està catalanitzant València perquè la senyora té ganes de sortir als diaris. Actualment la senyora Rita tant sols surt als mitjans de comunicació quan es parla de corrupció i com el president Fabra la té amagada a la nevera la dona ha tingut necessitat de protagonisme... i com no, ha tirat del ja cansí atac catalanista a València. En fi....\nUna altra noticia interessant que haurà remogut els estómacs de la classe dirigent valenciana és l’enquesta que publicava El País on per primera vegada en molts anys, el PP perd la majoria absoluta a les Corts. Segons l’enquesta el PP perd 13 escons i no arriba a la majoria absoluta ni sumant els 6 que aconsegueix UPD, que puja espectacularment (actualment no te representació a les Corts). El PSPV segueix a la deriva i aconsegueix 25 escons, 8 menys que en les darreres eleccions. I els grans beneficiats de tot això són Compromís i Esquerra Unida, que aconsegueixen 13 escons cada un d’ells (actualment EU en té 5 i Compromís 6). Ara bé, per a que el proper President de la Generalitat no sigui un popular cal formar un tripartit PSPV – Compromís – EU. Veurem si són capaços d’arribar a un acord de govern i veurem si aquest malestar que es reflexa en l’enquesta es cristal•litza el dia de les eleccions. Sigui com sigui és una escletxa de llum després de tants anys de govern de dretes.\nEnquesta publicada per El País\nPublicat per XescoArechavala a 9:07 a. m. Cap comentari:


Has seleccionat: desembre 2012\n21/12/2012: Programació per Nadal\nEls dimarts 25 de desembre i 1 de gener no hi haurà “Quèquicom”pel 33. Ens podreu continuar seguint els dissabtes a les 13.10 hores per TV3. El 29 de desembre emetrem “Pirena: neu, iglú i gossos”, i el dissabte 5 de gener "Nutrició: buscant l'equilibri".\nEl 8 de gener tornem al Canal 33 amb “Cervell i realitat virtual”.\nConeixerem la història de Ferran Esteban, de 18 anys, el saltador de trampolí que apareix a la careta de “Polseres vermelles”, que era un dels millors saltadors júnior d’Europa. Va tenir una mala caiguda i va quedar tetraplègic. Ara està aprenent a fer anar un ordinador només amb el pensament. Participa en un assaig de l’Institut Guttmann que explora les possibilitats de relacionar-nos amb les màquines fent servir les ones cerebrals. Mel Slater, de la Universitat de Barcelona, desenvolupa una estratègia diferent: fer anar robots amb gestos del cos, però perseguint la immersió de l’usuari en una realitat virtual, com si fos una teletransportació.\nBones festes a tothom! .\nReemissió 11/12/12 22:40 .\nreemissió 11 de desembre de 2012 .


El FinCEN retira la nota contra BPA en constatar que el banc no és cap perill - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl FinCEN retira la nota contra BPA en constatar que el banc no és cap perill\n19/02/2016 (23:51 CET)\nEl FinCEN ha procedit aquest divendres a deixar sense efecte la ‘Notice’ que va emetre el 10 de març de l’any passat contra Banca Privada d’Andorra (BPA) en constatar que l’entitat intervinguda arran, justament, d’aquella nota, ja no representa cap perill en matèria de blanqueig de capitals. L’agència del Tresor americà s’espolsa tota la responsabilitat i la trasllada a l’administració andorrana. El Govern ha tret pit per la decisió del FinCEN i ha assegurat que la retirada de la nota i el fet que l’organisme nord-americà hagi garantit que no imposarà cap de les mesures sancionadores contemplades en la secció 311 de la Patriot Act “avala el procés” seguit pels diferents organismes públics intervinents en la gestió de la crisi.\nEl Govern s’ha felicitat per la decisió del FinCEN, ja que “reforça la convicció que la línia seguida ha estat la correcta”, en paraules del ministre de Finances i portaveu de l’executiu, Jordi Cinca, que ha comparegut de forma urgent aquesta tarda per anunciar la marxa enrere de l’agència depenent del Tresor dels Estats Units. “El FinCEN ha determinat que els passos fets per les autoritats andorranes són suficients per protegir el sistema financer dels EUA dels riscos de blanqueig de capitals prèviament associats amb BPA. El FinCEN, per tant, ha determinat que BPA ja no és una preocupació de primer ordre en matèria de blanqueig de capitals” -diu en una comunicació feta pública aquest divendres- amb la qual cosa assegura que “retira les evidències” que al seu parer hi havia. Ni el 10 de març ni avui, però, l’organisme americà no ha provat cap dels indicis que tenia. No ho ha fet ni davant el jutge.\nPor a una derrota judicial\nEl FinCEN obvia en la seva comunicació el ‘setge judicial’ que estava patint producte de les demandes interposades davant la cort del districte de Columbia, als Estats Units, pels accionistes majoritaris de BPA. De fet, aquest mateix divendres acabava un nou termini d’intercanvi d’escrits de les parts abans que el jutge es ‘tanqués’ per prendre una decisió. Poc abans d’aquest final de termini i hores abans de retirar la nota, els advocats del FinCEN van presentar, segons fonts properes a la causa, un escrit d’al·legacions en què sense atendre la demanda del jutge -que reclamava l’aportació de proves dels motius que van dur a emetre la ‘Notice’ del 10 de març- s’escudava en qüestions de forma per treure’s de sobre les puces. Segons un comunicat dels accionistes majoritaris de BPA, el FinCEN s’ha estimat més retirar la nota que arriscar-se a rebre una sentència judicial en contra.\nEn el comunicat emès pel Grup Cierco s'explica que "el FinCEN es veu obligat a rectificar i es renta les mans com a última solució perquè l'administració andorrana, incapaç fins a la data de gestionar positivament la crisi, pugui canalitzar la resolució definitiva del cas". I hi afegeix que: "La pressió de les demandes interposades pels accionistes majoritaris de BPA davant la cort judicial del districte de Columbia, als Estats Units, i la informació facilitada pels advocats de la família Cierco en relació als procediments de prevenció de blanqueig de capitals i les repetides auditories que s'havien superat en tot moment han dut a acorralar el FinCEN. Davant el risc d'una decisió judicial contrària als seus interessos, l'agència americana ha optat per deixar sense efecte la seva nota acusatòria, que el procés legal en marxa estava demostrant que era infundada."\nDe tot això Cinca no n’ha parlat. Tampoc no ha dit res dels resultats dels treballs encarregats a PricewaterhouseCoopers (PwC), i que suposadament han de servir per segregar els actius bons de BPA, i que s’haurien de transferir a Vall Banc, dels que no ho serien. Segons unes primeres estimacions fetes per l’empresa Kay Capital, que assessora l’AREB en el procés de subhasta del banc pont, el 95% dels clients de l’entitat intervinguda estaria en disposició de ser traslladat al ‘banc bo’. El ministre no s’ha volgut pronunciar durant una compareixença pública i a preguntes dels periodistes sobre què passarà, per exemple, amb les accions preferents de l’entitat intervinguda. I de si hi haurà quitances o no. Cinca ha explicat i a interpretat la nota del FinCEN.\nHa destacat, com fa la nota, que BPA no tornarà a ser mai més operativa i que afrontarà un procés de liquidació a l’empara dels processos judicials que encara hi ha oberts. FinCEN també tanca les portes als més alts executius del banc intervingut a incorporar-se a Vall Banc. El titular de Finances ha ressaltat el fet que l’agència americana no posi limitacions a l’operativa del banc pont. Per la qual cosa confia que Vall Banc pugui en breu està a disposició dels clients i aquests puguin recuperar els seus dipòsits. Cinca, que ha explicat que el cap de Govern, Toni Martí, havia posat en coneixement dels Coprínceps la decisió que hores després faria pública el FinCEN (tal i com ja va fer amb la ‘Notice’ del març de l’any passat), tampoc no s’ha referit als casos que haurien motivat les acusacions contra BPA. Ni tampoc ha parlat de com poden afectar els processos judicials en curs, recordant que les actuacions de les autoritats andorranes en relació a BPA tenien com a finalitat preservar la plaça financera andorrana, sense entrar a valorar si amb la nota del 10 de març, el FinCEN tenia més o menys raó.\nDe fet, l’agència americana no ha pogut aportar cap prova de res. I el procés judicial obert al Principat tampoc no ha revelat res que no se sabés i que al seu dia les autoritats judicials andorranes no haguessin tingut al seu dia a l’abast. Es tractaria de fets aïllats, alguns dels quals també afecten altres entitats del país, que en cap moment constitueixen un tot quant a la màquina de rentar diners que es va arribar a dir. Tot plegat porta Cinca a pensar que “es relaxarà” la tensió existent i serà més fàcil aconseguir corresponsals per fer operatiu Vall Banc. O en paraules del ministre: “El camí queda més aplanat.”\nMentre el titular de Finances i portaveu de Govern, Jordi Cinca, compareixia en roda de premsa a l’edifici administratiu de Prat de la Creu, responsables de l’AREB, amb el seu president al capdavant, Albert Hinojosa, s’han reunit amb els treballadors de BPA per anunciar-los la decisió del FinCEN i explicar-los, en la mateixa línia que l’executiu, evidentment, que tot plegat avalava la feina feta. Malgrat que el gros del personal crític ja no forma part de la plantilla activa de l’entitat intervinguda, la rebuda de les explicacions, segons algunes fonts, ha estat molt gèlida. S’han fet diverses preguntes, moltes d’elles dirigides a qüestionar si tot plegat era una mena de muntatge. El missatge més positiu que haurien advertit els empleats és que amb la decisió del FinCEN es veu més propera la resolució d’un drama del qual, però, encara no se’n sap del tot el final.


Mor un turista britànic de 34 anys després de caure des d'un setè pis d'un hotel a Magaluf\n23 maig 2022 15:31\ndBalears/E.P. | 12 maig 2022\nUn turista britànic, de 34 anys, ha mort aquest dijous després de caure des d'un setè pis d'un hotel a Magaluf, Calvià.\nSegons han confirmat des de la Guàrdia Civil, el succés ha tengut lloc a les 08.30 hores a l'hotel South Beach.\nFins al lloc s'hi ha desplaçat la Policia Judicial de la Guàrdia Civil, que ha pres declaració als testimonis. Pel que sembla, el jove estava borratxo.\nA més de la Guàrdia Civil, s'han desplaçat ambulàncies i metges del PAC proper que n'han certificat la mort. Després de la inspecció ocular de la Guàrdia Civil i l'aixecament del cadàver per part del titular del jutjat de guàrdia, se li farà l'autòpsia.\nPer Pobleret, fa 11 dies\nMagaluf engrandint la seva fama . I de pas empestifant tota l'illa\nPer Molt mala imatge, fa 11 dies\nEl turisme de bufera tan sols és positiu pels amos dels pisos, i per ningú més. A part de que a la llarga afectarà negativament l´imatge del lloc on s´ha donat.\nJa seria hora de que es repensés el model turístic i desprendre´s de tot això.


::Pàgina d'Inici >Tipus d'arquitectura rural >Vies de desplaçament i comunicació >Ponts de pedra\nEls camins secundaris, bàsicament de ferradura o de bast, havien de creuar molts cops barrancs, torrents, rases, rius... Per aquesta fi es construïren ponts o palanques. Alguns d’aquells ponts de pedra encara es conserven actualment fen el mateix servei pel que foren construïts, d’altres es mantenen en peu, però només com a testimoni d’un passat, ja que actualment estan en desús sense cap trànsit i oblidats del pas dels caminants.\nDe ponts en podrem trobar-ne de mides molt dispars, sempre depenent de l’espai que havia de salvar, ja que si per regla general es buscava el lloc més estret, no és el mateix construir un pont sobre una petita rasa que sobre un riu o un torrent. La datació de construcció dels ponts la podem efectuar pel seu estil arquitectònic (normalment romànic) en aquells que les seves dimensions ens ho permeten, els altres ponts més petits és més difícil de poder concretar l’època en que es construïren si bé la major part deuen ser d’època medieval quan es posaven noves terres en conreu.\nLa construcció d’un pont requeria d’una tècnica molt acurada i havia de ser dirigida per mestres constructors especialistes. El seu cost era també considerable i per tant els ponts eren construïts només en indrets indispensables, sent molt més habitual les palanques en les zones més planeres dels rius, més tenint en compte que els rius de la comarca no són molt cabalosos.


Tornen les cues per entrar al cine a Manacor – Revista07500\non 11/03/2022 12/03/2022 actualitat cinema la imatge\nTornen les cues per entrar al cine a Manacor\nEl que no han aconseguit ni les superproduccions ni les estrenes més sonades de la temporada, ho va aconseguir ahir el ja mític cinemaclub manacorí 39 Escalons. Feia anys (de ben cert que abans de la pandèmia i també uns quants més enrere) que no es veia una imatge com la d’aquest dijous, amb coes al Multicines Manacor i gent intentant aconseguir entrades de darrera hora (ja s’havien esgotat dies abans).\nI tot això per veure l’estrena a Mallorca del documental ‘No somos nada’, una particular visió del grup de punk basc La Polla Records. Més de 200 persones van omplir la sala gran, el que va fer que s’acumulessin minuts abans per les taquilles i el rebedor i que això fes que la projecció s’hagués de retardar mitja hora. Al final i per completar l’experiència es va obrir un interessant col·loqui amb el director de la cinta, Javier Corcuera.\nPrevious Article L'Hospital de Manacor fa 25 anys\nNext Article Les agressions a professionals de l'hospital arribaren a 21 durant l'any passat


A mig camí: teatre, idees i fracassos (II)\nteatre, idees i fracassos (II)\nL'endemà de l'anècdota arriben les reflexions i un s'adona de la feblesa humana. Com a errors propis he de reconèixer que no vaig tenir la millor actitud possible si el que volia era entrar en aquest local. Com ja deia al post d'"El nom de la Rosa", ironia i autoritat són dues paraules antagòniques.\nCom a virtuts dels altres companys que van poder entrar, l'enginy de fer-li la rosca al "segurata" i la seva capacitat de seduir-lo amb el fi d'aconseguir el seu objectiu. Com a error, caure en el clàssic mecanisme psicològic de la projecció. M'explicaré.\nAhir quan ens vam trobar a Can Masuet per veure el futbol, alguns dels herois que van ser prou hàbils per superar la prova d'accés a l'espai músical Teatre, ens van començar a recriminar als que no ho havíem aconseguit que com podia ser que anéssim pel món vacil·lant a la gent i essent tan mal educats, i que no els estranyava que no ens haguessin deixat entrar. I això que us puc assegurar que cap d'ells va presenciar la conversa citada literalment en el post anterior.\nJo ja no esperava unes paraules com "quina llàstima que no us deixessin entrar", o qüestions com "què va passar?". Ara bé, tampoc esperava que m'hagués de sentir culpable i hagués de tenir remordiments per no haver entrat al local.\nArnau, tu q ets un home viatjat vals + que els aturadors hominoides de l'entrada d'un garitu de mala mort. Hi ha d'altres locals a Mataró i al Maresme, per no haver de dedicar-hi dos posts del blog. Q passis un bon Nadal, disfruta de la família i els amics, i... no surtis de nit que me'ls espantes. ;))\n26 de desembre de 2007 a les 10:59\nQuina llastima això q expliques, no sabia que havia passat lo de can massuet..\nI tb m'han arribat rumors de que vau pensar que no sus deixava venir a casa l'altre dia? No m'ho crec de tu, però segons el q diuen d'altres si q ho han pensat no? Jo és q flipu...\n26 de desembre de 2007 a les 13:56\nagujaenunpajar ha dit...\nHei senyor avarícia! Doncs si,això dels blogs és contagia.\nOstres xD vaia aventures per entrar a la disco, o més aviat per a no entrar... gran gremi aquest dels porters de discoteca.\n2 de gener de 2008 a les 13:03


Els pobles del maresme, a punt per festejar sant jordi | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nFalta molt poc perquè els carrers i places de tots els municipis maresmencs s’omplin de parades de llibres i de roses. I és que la diada de Sant Jordi és una data esperada per tothom, grans i petits, una festa cultural i lúdica que se celebra amb tota mena d’activitats. Només cal que consulteu la nostra agenda i La Claueta per veure la quantitat d’actes organitzats pels ajuntaments i les entitats al voltant d’aquesta festivitat: obres de teatre, concursos literaris, tallers de punts de llibre i de roses, hores del conte, signatures d’autors…\nUn any més, Sant Jordi es converteix en una diada participativa que convida a sortir al carrer i que té el llibre com a gran protagonista. És per això que a La Clau hem preparat una petita selecció de la gran oferta de publicacions que podran trobar-se a les parades i a les llibreries. Obres per a tots els gustos, algunes de les quals estan signades per autors de la nostra comarca. Us animem a apropar-vos a les llibreries de la vostra població, on ja fa setmanes que treballen per tenir a punt aquesta àmplia oferta de títols, i que trieu el que més us agradi. N’hi ha per a totes les edats i per a tots els gustos, per regalar-se i per regalar.\nRecordem que Sant Jordi se celebra el 23 d’abril perquè és el dia en què va ser mort el cavaller Jordi, l’any 303, per haver-se negat a seguir les ordres de l’emperador Dioclecià de perseguir els cristians. El culte a aquest sant es va estendre durant l’edat mitjana a tots els Països Catalans i des del 1456 és el patró oficial de Catalunya. A finals del segle XIX, amb el moviment polític i cultural de la Renaixença, es va instaurar Sant Jordi com la diada patriòtica, cívica i cultural més celebrada a Catalunya.


Porto Bello presenta el seu nou clip ‘Fet d’Amor’\nEl tema forma part del seu segon disc, ‘L’Ull de la tempesta’, que veurà la llum el proper 22 de febrer i es presentarà públicament el 10 d’abril\nEl grup Porto Bello ha posat cara al seu nou single, ‘Fet d’amor’. El clip serveix per presentar el segon disc de la formació altafullenca, ‘L’Ull de la tempesta’, que veurà la llum el proper 22 de febrer, tant en format físic com digital. No serà, però, fins el 10 d’abril quan es presenti en directe a la Sala Apolo de Barcelona. Una actuació que donarà el tret de sortida a una segona gira que de ben segur recorrerà els principals festivals i festes majors.\nCom explica el cantant i compositor Tonet Blàzquez, es tracta d’un treball “molt més íntim” amb històries pròpies, que desprèn molta energia i que presenta més matisos electrònics que el disc que els va veure néixer, ‘Basat en fets reals’. Ha estat produït per David Rosell, i compta amb col·laboracions de luxe com les de Guillem Solé de Buhos, o Marc Riera de Doctor Prats.\nEl clip ‘Fet d’amor’ ha estat dirigit per Francisco Ortega, popularment conegut com a Pacoenlaluna, i ha comptat amb la col·laboració dels actors Maria Nogueira, Mercè Rovira, Àlex Manrique i Víctor Benjumea, entre d’altres.\nEl que va néixer de la complicitat dels dos germans altafullencs s’ha consolidat com un dels grups de referència dins el mestissatge català i del circuit de música en directe. I és que, quan Porto Bello puja a l’escenari, l’espectacle està assegurat.\nTonet Blázquez, cantant de Porto Bello


CACiS EDUCA: 2017\nEl Departament de Medi Ambient de l'Ajuntament de Cornellà de Llobregat organitza conjuntament amb la Xarxa d'Escoles per la Sostenibilitat de Cornellà de Llobregat tallers de formació al professorat de diferents nivells educatius. CACiS organitza per les escoles bressol el seu primer taller.\nAquest primer taller s'ha realitzar a l'escola Linda Vista de Cornellà, hem fet una introducció als pigments naturals i els colors de la tardor.\nHem tingut de sortir de l'escola per poder trobar plantes i flors. Amb aquest material hem vist les seves formes i colors i el primer que hem fet ha estat organitzar el conjunt de vegetals que hem agafat. A la tardor els colors els podem fer directament de les plantes, dels fruits i les poques flors que surten abans del fred.\nLes estampacions que hem fet han estat directament transferint els colors, com els infants hem fet boletes amb les plantes i les flors , fent la finça amb els dits. Cada colors s’extreu per la pressió que fan els infants damunt del paper.\nEl sentit del tacte, la coordinació mà-ull (a través de la vista es dirigeix el moviment de la mà), la capacitat de fer pinça (subjectar o agafar els objectes oposant els dits índex i el polze) etc., són un conjunt de destreses (conegudes com habilitats motores fines) que va començar a desenvolupar l’infant des de ben petit i que continuarà perfeccionant a mesura que creix. Finalment hem treballat la tècnica japonesa tataki-zomé\nMalgrat qué hem estat en un aula de 0 a 3 anys i una mica bastant apretats ens ho hem passat bé!!!!!\nPublicat per CACIS EL FORN DE LA CALÇ a 10:55 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: esoles bressol, oficina 21 de Cornellà, taller pel professorat\nl'Escola Pla del Puig a CACiS\nL'escola Plà del Puig ens ha visitat aquest passat 15 de novembre. Els tres grups d'infantil hem fet dos tallers i la visita al centre.\nHem fet els Colors de la natura /Pigments i colors de la tardor / hivern\nTambé hem fet una mica de Land –Art\nUn bosc ple d'art¡¡¡\nI arriba l'hora de marxar ¡¡¡¡¡\nPodeu mirar la web de l'escola\nPublicat per CACIS EL FORN DE LA CALÇ a 4:16 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: escola Plà del Puig, tallers d'educació infantil\nEscola La Flama de Manresa (1)\noficina 21 de Cornellà (1)\ntaller pel professorat (1)\ntallers d'educació infantil (10)\ntallers de primària (7)


Postgrau Online en Total Supply Chain Management | UPF Barcelona School of Management\nLa crisi de la Covid-19 ha posat de manifest la importància que tenen les cadenes de subministrament en el marc de l’estratègia empresarial, evidenciant que bona part de la solidesa d’un negoci recau sobre la qualitat dels mecanismes que han de garantir el proveïment de productes o serveis, tant en condicions normals com en situacions excepcionals.\nA més a més, la gestió de la cadena de subministrament, entesa com l’evolució quantitativa i qualitativa dels tradicionals processos logístics, s’està convertint en una de les tasques més demandades del nostre mercat laboral.\nAmb aquest postgrau es pretén cobrir la necessitat de tots aquells professionals o estudiants del sector de les operacions que pretenguin especialitzar-se en la gestió de la Supply Chain, des de la planificació de la demanda fins a la relació amb el client final, passant per l’aprovisionament, el transport i l’emmagatzematge.\nA més a més, el curs també neix amb la voluntat d’oferir reciclatge i actualització de coneixements en el camp de la cadena de subministrament, ja que en els darrers anys s’ha vist afectada directament per canvis tan rellevants com la digitalització, l’omnicanalitat, la sostenibilitat o l’automatització.\nEl programa s'ofereix en dues modalitats, Presencial i Online, per a adaptar-se a les diferents necessitats de formació.\nPerquè ofereix una visió integral de la Cadena de Subministrament i ofereix totes les claus de gestió per aconseguir l’excel·lència en els diferents processos que la integren.\nPerquè proposa aplicacions pràctiques i estratègies concretes a l’hora d’afrontar reptes tan immediats com la transformació tecnològica, la reducció de l’impacte ambiental o la necessitat de captar i retenir talent.\nPerquè combina tres elements pedagògics que garanteixen una formació completa i atractiva: l’exposició de continguts teòrics, l’anàlisi de casos reals i la participació de directius reconeguts.\nPerquè aporta una de les titulacions més demandades del mercat (Supply Chain Manager) amb el segell de qualitat de la UPF Barcelona School of Management.\nSUPPLY CHAIN FUNDAMENTALS: Fer una revisió tècnica, integrada i actualitzada dels processos que conformen la cadena de subministrament: planificació, compra, aprovisionament, transport, emmagatzematge i última milla.\nSUPPLY CHAIN STRATEGY: Donar claus estratègiques per dissenyar i coordinar una cadena de subministrament que sigui capaç de satisfer simultàniament les necessitats dels seus agents implicats: clients, treballadors, proveïdors, societat i inversors.\nSUPPLY CHAIN TECHNOLOGY: Oferir una aplicació pràctica dels avenços tecnològics que poden aportar valor real a la cadena de subministrament, focalitzant en camps com el Big Data, la Intel·ligència Artificial i la Robòtica.\nSUPPLY CHAIN LEADERSHIP: Dotar d’habilitats personals per liderar equips amb un alt nivell d’implicació, motivació i exigència. També es faciliten eines per establir objectius de control, construir organitzacions àgils i desenvolupar projectes de millora de processos (Project Management).\nSUPPLY CHAIN SUSTAINABILITY: Plantejar reptes i solucions de la cadena de subministrament pel que fa a l’equilibri de les tres àrees de sostenibilitat (econòmica, mediambiental i social) tenint en compte els aprenentatges que ens ha deixat la crisi del coronavirus.\nProfessionals i estudiants del sector de les operacions que desitgin realitzar un salt qualitatiu en l'anàlisi i gestió de la cadena de subministrament.\nEl postgrau té en compte la diversitat d'experiències professionals i formació de cada participant. El programa està dissenyat per a adaptar-se al grau de familiaritat prèvia que tingui cada alumne amb les matèries que s'imparteixen.


¿Que és la Geobiología? Pere León: Experto Geobiología\nLa Geobiologia o Biohabitabilitat és la ciència que estudia les energies que emanen de la terra i del nostre entorn, i de com influeix sobre els éssers vius.\nEtimològicament la paraula Geobiologia es compon de GEOS = TERRA i de BIOS = VIDA, i per tant ens defineix clarament a nivell biològic, com ens influeix les alteracions geofísiques terrestres sobre el nostre organisme ajudant-se de l'experiència d'investigadors, metges i biòlegs per al benefici de les persones.\nDes de fa segles, l'home ha detectat les radiacions i les alteracions tel·lúriques que genera la terra i ha estat capaç d'entendre la influència del magnetisme terrestre del planeta sobre el nostre organisme i els processos biològics. Aquestes alteracions corresponen a la presència de corrents d'aigua, gas o aire, falles tectòniques, línies geomagnètiques, perturbacions electromagnètiques i contaminació electromagnètica.\nHi ha «Verins Invisibles» ja que vivim envoltats de camps electromagnètics, tòxics ambientals i geopaties que no es veuen però que afecten el teu sistema immunològic i et debiliten. La missió de la Geobiologia és millorar el benestar i la salut de les persones que hi habiten un espai. És el que anomenem «Salut de l'Hàbitat»\nA la Xina antiga es prohibia la construcció d'habitatges per a persones o refugis per a animals sobre el que anomenaven venes del drac, que eren els corrents d'aigua. A la Grècia clàssica, Hipòcrates, pare de la medicina, va elaborar un tractat sobre els aires, les aigües i els llocs on ja deia que s'havien de tenir en compte tots els factors externs que influeixen en la salut. Els Romans, a través de l'observació de la natura, establien a quins llocs s'assentaven els seus pobles.\nTambé a l'antiga Xina s'estudiaven les forces i energies que emanaven de la terra. Allà va néixer el Feng-shui, un art per determinar l'influència positiva dels espais sobre els habitants que els ocupen i mirava d'evitar els espais alterats energèticament.\nAixò traslladat als nostres temps ho anomenem Geopatia GEO = TERRA i PATHOS = MALALTIA, de manera que quan parlem de GEOPATIES ens estem referint a malalties produïdes per l'energia de la terra que altera el nostre Sistema Immune i ens altera el ritme circadià del son.\nEt sents identificat ?\nEt despertes de matinada i no aconsegueixes tornar a agafar el son.\nPrems les dents al dormir (bruxisme) i pateixes dolor cervical.\nEt sents feble. Pateixes migranyes i molèsties a la teva musculatura.\nNo gaudeixes d'un somni reparador i durant el dia et sents amb poca energia.\nNotes que el teu aparell digestiu no funciona correctament. Aparició d'intoleràncies.\nEls teus fills tendeixen a orinar-se al llit de forma habitual sense raó aparent.\nHas perdut el desig sexual i mostres signes evidents d'apatia i tristesa.\nLes teves plantes no creixen i les teves mascotes estan nervioses.\nQuines són les conseqüències ?\nDificultat a l'hora de quedar-te embarassada o que prosperi la gestació.\nAfeccions per malalties greus: càncer, tumors i leucèmia.\nSíndromes com: fatiga crònica, fibromiàlgia i SQM.\nHipotiroïdisme o hipertiroïdisme amb repercussions negatives en la salut.\nDepressió sense motiu aparent, irritabilitat, decaïment i baixa autoestima.\nEl pas constant de les aigües subterrànies, falles i jaciments tel·lúrics i llocs altament energètics produeixen diferències notables de les radiacions naturals i influeixen negativament sobre l'organisme i el sistema immune de les persones.\nEl moviment continü de l'aigua subterrània a molta velocitat i la seva fricció constant amb els subsòls generen un camp electromagnètic persistent i subtil. A la vertical del lloc per on circula l'aigua es pot mesurar les variacions de camp elèctric i alteracions del camp magnètic terrestre.\nAlhora, les falles geològiques o diàclasis són fractures del terreny en la profunditat del subsòl que faciliten la possible emissió de gas radó i radiacions naturals fins a la superfície i, per tant, pot incrementar el camp magnètic terrestre.\nA mitjans del segle XX el Doctor alemany Ernest Hartmann va descobrir, després de fer-ne més de 5.000 estudis geobiològics amb els seus pacients, una malla o trama electromagnètica terrestre (a la qual es deu el nom) i que es reparteix per tot el planeta.\nAquesta malla està orientada al nord-sud i es creua a l'est-oest i va descobrir que tots els pacients afectats per càncer estaven sotmesos a un encreuament d'aquests camps magnètics, a més de dormir a sobre l'influència d'un corrent d'aigua subterrània.\nQuins tipus de radiacions hi ha?


Consell Escolar - Escola Gem - Llar d'infants, Infantil, Primària, ESO i Batxillerat\nEl Consell Escolar és l’òrgan de participació de la comunitat educativa en el govern dels centres docents.\nTal i com determina la normativa, corresponen al consell escolar les funcions següents:\nAprovar, a proposta del titular o la titular del centre, el pressupost del centre i el retiment de comptes, referit tant a les assignacions de recursos públics com a les quantitats percebudes a què fa referència el punt 3.\nConèixer la resolució de conflictes escolars i vetllar perquè s’ajusti a la normativa vigent. A instància de pares, mares o tutors, el consell escolar pot revisar les decisions relatives a conductes dels alumnes que perjudiquin greument la convivència en el centre i proposar, si escau, les mesures pertinents.\nAprovar, a proposta del titular o la titular del centre, les decisions pertinents sobre l’estructura organitzativa i les normes d’organització i funcionament del centre.\nAprovar, a proposta del titular o la titular del centre, la programació general anual del centre i participar en la supervisió i l’avaluació del desenvolupament d’aquesta programació, en l’àmbit docent i en l’àmbit administratiu, i dels resultats que se n’obtenen.\nEl consell escolar es reuneix de forma ordinària una vegada al trimestre.\nCÀRREC/REPRESENTANT NOM i COGNOMS\nPRESIDENTA Montserrat Paradeda Camós\nTITULARITAT Miquel Guillem Catà\nCarme Solé i Espuga\nPROFESSORAT Natàlia Canovas Illeras\nMireia Bastús Juanola\nJudith Garcia Morera\n(SECRETARIA) Montserrat Martí Cuatrecasas\nALUMNAT Gerard Prat Barceló\nMarta Costa Barba\nPARES I MARES Anabel Arcos Coca\nDiana Aldea Lausin\nAMPA Núria Parera Ciuró\nPAS Isabel Puiggròs Gil


Llorenç Capdevila a l'Institut Bosch i Jové d'Artés\nJa fa uns quants anys que l’Anna Carulla, professora de l’Institut Miquel Bosch i Jover, d’Artés, fa llegir als seus alumnes de 4t d’ESO la meva novel·la El secret del bandoler, i em convida a fer una tertúlia amb aquests joves lectors. Aquest any hi vaig, per primera vegada, a través del programa Lletres a les Aules de la Institució de les Lletres Catalanes.\nL’experiència ha estat sempre molt agradable i enriquidora. I enguany, com no podia ser d’una altra manera, també.\nAmb els ulls encara enlleganyats (eren les vuit del matí i acabaven d’arribar a l’institut), molts alumnes van anar entrant a la biblioteca i van seure de forma ordenada fins a omplir-la de gom a gom. La quantitat d’adolescents carregats d’hormones concentrats en un mateix espai no va impedir, però, que la xerrada es desenvolupés d’una manera dinàmica i amb intervencions molt interessants també per part de l’auditori.\nEls vaig explicar les raons que m’han portat a escriure novel·les, la primera de les quals és una gran afició a la lectura i un gran amor per la literatura i l’art de la ficció. També els vaig parlar d’algunes qüestions relacionades amb la novel·la que havien llegit, i sobretot de l’època en què està ambientada: el bandolerisme del segle XVII. La tertúlia posterior va ser distesa i va demostrar que, malgrat l’hora primerenca de la sessió, els joves artesencs s’havien engrescat i interessat per tot el que se’ls acabava d’explicar.\nLlegit 619 vegades\tDarrera modificació el Dilluns, 22 febrer 2016 10:14


JESSICA CHASTAIN FA APARICIÓ OFICIAL AMB EL SEU NOU MARIT - NOTÍCIES DEL CASAMENT\nPrincipal Notícies Del Casament Jessica Chastain apareix oficialment amb el nou marit Gian Luca Passi de Preposulo\nJessica Chastain apareix oficialment amb el nou marit Gian Luca Passi de Preposulo\nJessica Chastain (L) i Gian Luca Passi de Preposulo assisteixen al Vanity Fair i al sopar de la HBO celebrant el Festival de Cannes a l’Hotel du Cap-Eden-Roc el 20 de maig de 2017 a Cap d’Antibes, França. (Foto de David M Benett / Dave Benett / Getty Images per a Vanity Fair)\nPer: Esther Lee 02/02/2017 a les 08:54\nHa tornat! Jessica Chastain i el seu marit Gian Luca Passi de Preposulo van fer la seva primera aparició oficial com a parella de nuvis després de casar-se al juny.\nLa parella de marits i esposes van assistir a la projecció de la pel·lícula Detroit a la ciutat de Nova York el dimarts 1 d'agost. Chastain va ser allà per donar suport a la directora Kathryn Bigelow, que va treballar amb l'actriu a la pel·lícula Zero Dark Trenta.\nLa nominada a l'Oscar va mostrar feliçment la seva nova banda de noces al costat del seu guapo marit. Chastain i de Preposulo —un comte i un executiu de moda— es van casar a prop de Venècia a la finca familiar del nuvi a Itàlia. Les luxoses noces van comptar amb la presència d’Anne Hathaway i Emily Blunt, ambdues que han treballat al costat de la núvia en pel·lícules en el passat.\nEl delta de l’Okavango de Botswana és un dels santuaris de vida salvatge més increïbles d’Àfrica. Acull la major població restant d'elefants del món. I mira, vaig trobar un nou amic per Chaplin. #abucamp #premiertoursAF\nUna publicació compartida per Jessica Chastain (@jessicachastain) el 23 de juliol de 2017 a les 8:55 am PDT\nTot i que es pretenia que el dia fos privat, més tard es van filtrar fotos. Has sentit? Sortit del mercat, Chastain, de 40 anys, va escriure posteriorment a les xarxes socials. Gianluca i jo ens vam casar! Volíem privadesa i no venem fotos, però publicaré alguna cosa en el futur.\nL'actriu va trucar a les fotos dels paparazzis del casament que es van fer en una zona aèria sense volar. Gràcies pels dolços comentaris sobre el meu casament, va continuar ella. T'estimo i va ser un dia preciós. Et demanaré que deixis de compartir les fotos. Els helicòpters van ignorar una zona [sense volar] i van prendre aquestes fotografies durant la cerimònia.\nEls dos van gaudir d’una llarga mel de llarga durada a l’Àfrica.\nL’estrella Help i el de Preposulo han estat junts des del 2012.\nidees de regals d'aniversari per a ella\nactivitats de dutxa nupcial sense jocs\ncom aconseguir que el teu xicot es casi amb tu\ncom funcionen els anells de casament


Codi: 101004 Crèdits: 6\nNo hi ha cap prerequisit oficial, però es convenient per als estudiants repassar els conceptes generals de Biologia Animal, Ecologia, Biologia Cel·lular i Histologia i Protistologia estudiats els cursos previs.\nEn finalitzar aquesta assignatura, els estudiants podran demostrar coneixement sobre les espècies parasitàries més importants, pel que fa a les seves característiques específiques i generals, sistemàtica, adaptacions, cicles biològics ... i interpretar i comprendre la seva importància en la biodiversitat de les espècies i la complexitat de la seva contribució al nivell ecològic. A més, hauran de comprendre l'efecte que tenen els paràsits en la salut dels seus hostes i en el funcionament dels ecosistemes i la seva funció en modelar l'ecologia dels seus hostes, des de diferents punts de vista: poblacions, comunitats i xarxes tròfiques. Finalment, seran conscients de la utilitat dels paràsits com biomarcadors en estudis poblacionals i biològics dels seus hostes i del deteriorament ambiental.\nDescriure les metodologies que s'apliquen a l'anàlisi dels diferents tipus de microorganismes i paràsits presents als aliments.\nEls continguts generals són els següents*:\nI CONCEPTES GENERALS\n1. Parasitisme. Conceptes bàsics en parasitologia. Categories del parasitisme. Vies d'entrada, contacte i penetració dels paràsits. Vies de sortida dels paràsits.\n2. Cicles vitals dels paràsits. Tipus d'hostes i paràsits. Adaptacions al parasitisme.\nII DIVERSITAT DE GRUPS PARÀSITS\n3. Protistes: Excavata (Diplomonàdids, Parabasàlids, Quinetoplàstids), Chromalveolata (Apicomplexes, Ciliats), Amebozous, Opisthokonta (Microsporidis). Mixozous. Generalitats, diversitat, cicles vitals, patogènia i paper ecològic.\n4. Platihelmints: Trematodes, Monogenis, Cestodes. Acantocèfals. Generalitats, diversitat, cicles vitals, patogènia i paper ecològic.\n5. Nematodes. Artròpodes paràsits: Crustacis, Aràcnids, Insectes. Pentastòmids. Generalitats, diversitat, cicles vitals, patogènia i paper ecològic.\n6. Altres grups amb espècies paràsites: porífers, cnidaris, mesozous, nematomorfs, anèl·lids, equiürs, mol·luscs i cordats. Generalitats, diversitat, cicles vitals, patogènia i paper ecològic.\nIII ADAPTACIONS I EVOLUCIÓ DEL PARASITISME\n7. Origen i evolució de la vida parasitària: Adaptació gradual al parasitisme. Origen directe del parasitisme. Origen de l'ectoparasitisme i de l'endoparasitisme. Microhàbitat dels paràsits. Origen dels cicles vitals. Conseqüències evolutives i ecològiques dels cicles vitals complexos. Origen dels hostes intermediaris. Cadenes i xarxes tròfiques.\n8. Especificitat. Origen i graus de la especificitat parasitària. Determinants i patrons d'especificitat. Coevolució paràsit-hoste: patrons macroevolutius i microevolutius.\n9. Equilibri paràsit-hoste. Estratègies d'explotació de l'hoste. Estratègies de l’hoste en front a paràsits. Evasió de la resposta immunitària. Virulència.\nIV ECOLOGIA PARASITÀRIA I BIOGEOGRAFIA\n10. Introducció a l'ecologia parasitària. Naturalesa jeràrquica de les poblacions i comunitats de paràsits.\n11. Poblacions paràsites. Factors reguladors denso-dependents i factors independents de la densitat. Interaccions intraespecífiques.\n12. Efecte dels paràsits sobre les poblacions d'hostes. Regulació de les poblacions d'hostes. Implicacions epidemiològiques. Canvis comportamentals. Autoestopistes.\n13. Comunitats paràsites. Tipus de paràsits dins les comunitats. Relacions interespecífiques i el seu efecte en la selecció de nínxol.\n14. Biogeografia parasitària. Factors relacionats amb la distribució geogràfica dels paràsits.\nV. ASPECTES SANITARIS I UTILITAT DELS PARÀSITS PER AL SER HUMÀ\n15. Zoonosis principals. Interès i classificació. Zoonosis alimentàries i transmeses per l’aigua, la problemàtica de la utilització d'aigües residuals. Mesures de sanitat ambiental i alimentària. Emergències i/o reemergències degut a canvis mediambientals.\n16. Parasitosis principals. La problemàtica de la producció agrícola i ramadera, les espècies invasores i de les àrees protegides.\n17. Paràsits com a indicadors de la biologia dels seus hostes, d’ estocs ecològics i del deteriorament ambiental.\nLa metodologia emprada en aquesta assignatura per assolir el procés d'aprenentatge es basa en fer que l'alumne treballi i desenvolupi la informació que el professor posa al seu abast. Així, la funció del professor és donar a l'alumne la informació, o indicar-li on pot aconseguir-la, i ajudar-lo i tutoritzar-lo perquè el procés d'aprenentatge pugui realitzar-se eficaçment.\nPer assolir aquest objectiu, l'assignatura es basa en les següents activitats*:\nEl contingut del programa de teoria s'impartirà principalment pel profesor amb el suport de vídeos i animacions relacionats amb els temes tractats a classe i/o amb activitats d'avaluació de l'aprenentatge de l'estudiant, mitjançant la resolució de qüestions plantejades pel professor. Els ajuts visuals utilitzats a classe pel professor estaran disponibles al Campus Virtual. Amb aquestes classes expositives l'alumne adquireix els coneixements científico-tècnics bàsics de l'assignatura que ha de complementar amb l'estudi personal dels temes explicats. S'aconsella que els alumnes consultin de forma regular els llibres recomanats a l'apartat de Bibliografia per tal de consolidar i clarificar, si és necessari, els continguts explicats a clase.\nAls seminaris es treballen els coneixements científico-tècnics exposats a les classes de teoria per a completar la seva comprensió i aprofundir en ells, desenvolupant diverses activitats com per exemple l'anàlisi i discussió de material audiovisual o d'articles científics, la resolució de qüestions relacionades amb els temes tractats, anàlisi d'informació parasitològica, xerrades de professionals, etc. Els seminaris és caracteritzen pel treball actiu de l'alumne i la seva missió és promoure la capacitat d'anàlisi i síntesi, el raonament crític i la capacitat de resolució de problemes. A més, una petita part del temari també será explicada pels estudiants durant els seminaris amb un treball que hauran de presentar en forma de presentación oral a la resta d’alumnat.\nEls alumnes realitzen el treball experimental individualment o en grups de 2 i sota la supervisió del professor responsable. Abans de començar cada sessió de pràctiques, l'alumne ha d'haver llegit el guió de pràctiques a fi de conèixer els objectius de la pràctica, els fonaments i els procediments que ha de realitzar i el protocol que ha de desenvolupar. L'objectiu de les classes pràctiques és complementar i reforçar els coneixements adquirits a les classes teòriques i als seminaris. A les sessions pràctiques s'estimularan i desenvoluparan en l'alumne habilitats empíriques com la capacitat d'observació, anàlisi i reconeixement de la diversitat parasitològica. A l'inici de cada sessió de pràctiques es farà una introducció en la què s'explicaran els fonaments teòrics de la pràctica a realitzar. Al final de cada pràctica els alumnes respondran a les preguntes plantejades pel professor.\nLes pràctiques de laboratori consten de:\n- 3 sessions de 3h per familiaritzar-se amb la identificació de diferents grups taxonòmics.\n- 2 sessions de 4h destinades a treballar el procés d'obtenció i preparació del material parasitològic. A més, tambées realitzaran càlculs peral'estimació de paràmetres parasitològics necessaris a l'hora de descriure quantitativament el nivell d’ infestació per una espècie de paràsit que és la base per a qualsevol estudi ecològic posterior.\n- 1 sessió de 3 h a la sala d’audiovisuals on s'estudiarà el comportament conjunt de poblacions de paràsits i hostes d'acord amb models poblacionals simples mitjançant simulacions per ordinador.\nL'objectiu d'aquestes sessions és resoldre dubtes, aclarir conceptes bàsics i orientar sobre les fonts consultades pels alumnes. Igualment, aquestes tutories permeten l'orientació dels treballs que realitzaran els alumnes per als seminaris.\n*La metodologia docent proposada pot experimentar alguna modificació en funció de les restriccions a la presencialitat que imposin les autoritats sanitàries\nClasses teòriques 24 0,96 1, 2, 3\nPràctiques 20 0,8 1, 2, 3, 4, 5, 7\nSeminaris 8 0,32 1, 2, 3, 6, 7, 8\nTutories 6 0,24 1, 2, 3, 8\nEstudi i resolució de problemes 52,5 2,1 1, 2, 3, 6, 8\nPreparació de treballs i resolució de qüestions 35 1,4 1, 2, 3, 5, 6, 7, 8\nL'avaluació d'aquesta assignatura es realitza al llarg de tot el curs, mitjançant diferents activitats*:\nAvaluació de les classes teòriques:\nEs realitzaran dos examens parcials, eliminatoris de matèria i un examen de recuperació.\nExàmens parcials: En aquesta part s'avaluarà individualment els coneixements assolits per l'alumne a la assignatura, així com la seva capacitat d'anàlisi i síntesi, i de raonament crític. Es realitzaran 2 exàmens parcials eliminatoris de matèria (s'eliminarà matèria amb una nota mínima de 5 sobre 10).\nExamen de recuperació: Els alumnes que no superin algun dels dos exàmens parcials podran recuperar-los a l'examen de recuperació. Per participar a la recuperació, l'alumnat ha d'haver estat prèviament avaluat en un conjunt d'activitats el pes de les quals equivalgui a un mínim de dues terceres parts de la qualificació total de l'assignatura o mòdul. Per tant, l'alumnat obtindrà la qualificació de "No Avaluable" quan les activitats d'avaluació realitzades tinguin una ponderació inferior al 67% en la qualificació final. Igualment, els alumnes que desitgin millorar nota d'una o les dues parts ho podran fer presentant-se a l'examen de recuperació, però en aquest cas es perdrà la nota obtinguda prèviament.\nLa nota corresponent als dos exàmens té un pes global del 50% de la nota final, per tant cada examen parcial té un pes de un 25% de la nota final.\nAvaluació de seminaris:\nS'avaluaran tant els treballs orals (contingut, capacitat de síntesi, rigor en l'expressió, qualitat de les fonts documentals i adequació al temps establert) com escrits, que s'hauran de presentar els dies de seminari o bé el dia següent al seminari (s'especificarà en cada cas) així com la participació i assistència a tots els seminaris. A més, els temes tractats als seminaris, al ser un complement dels tractats a les classes de teoria, poden ser matèria d’examen.\nLa nota corresponent als seminaris té un pes global del 20% de la nota final.\nDesprés de cada pràctica l'alumne realitzarà una prova individual que avaluï l'aprofitament i la consecució de les competències específiques i els continguts de cada pràctica. Tant mateix, es valorarà també la implicació dels alumnes en les activitats que es realitzin durant el decurs de la pròpia pràctica. L'assistència a les sessions pràctiques és obligatòria. L'alumnat obtindrà la qualificació de "No Avaluable" quan l'absència sigui superior al 20% de les sessions programades".\nLa nota corresponent a les pràctiques té un pes global del 30% de la nota final.\nPer aprovar l’assignatura es requereix una nota mínima de 4 en cada una de les diferents parts.\nUn alumne es considerarà NO AVALUABLE quan les activitats d'avaluació realitzades tinguin una ponderació inferior al 67% en la qualificació final.\n*L’avaluació proposada pot experimentar alguna modificació en funció de les restriccions a la presencialitat que imposin les autoritats sanitàries\nAvaluació de les classes de teoria 50% 4,5 0,18 1, 2, 3\nAvaluació de les pràctiques 30% 0 0 1, 2, 3, 4, 5, 7\nAvaluació de seminaris 20% 0 0 1, 2, 3, 6, 7, 8


Xerrades – Mares, pirates i princeses\n5 Març 2012 Deixa un comentari\n28 febrer 2012 28 febrer 2012 Deixa un comentari\nUs hem preparat un mes de març ple d’activitats per a tota la família. Ja sabeu que tenim activitats per a nens de 0 a 6 anys però aquest mes també us proposarem un dia: el dissabte 24 de març per a gaudir d’activitats amb els nostres fills grans que encara tenen ganes de fer coses juntament amb el pare o la mare. Serà el dia dels GEGANTS i espero puguem fer que moltes noves famílies trobin un espai acollidor.\nLes activitats les podeu consultar clicant a activitats-març-2012 . Us destaquem alguns especials:\nTaller de MUGENDO (una art marcial que treballa la concentració juntament amb la defensa i que esperem pugueu gaudir amb els vostres fills). Tindrem un grup de 3 a 6 anys i l’altre al dia dels GEGANTS.\nTaller del dia del pare (farem una artesania amb fang!).\nTaller amb fruita (juguem amb fruita, mengem i farem una manualitat fent que la fruita sigui encara més divertida).\ni un taller molt ben treballat que esperem ajudi a molt pares “L’art d’escoltar als nostres fills” guiat per la psicòloga Olga Marín.\nI la resta d’activitats que ja tenim permamantment!\nEsperem gaudiu de les propostes i recordeu reservar plaça via email informarespiratesiprinceses@gmail.com


Eva Pio Sáez, dietista-nutricionista en la Fundació Althaia | Consumer\nMenjar sa no és avorrit, és perdre la por al menjar i aprendre a relacionar-nos amb ella de manera conscient i responsable\nPer Maite Zudaire 25 de maig de 2012\nAl llarg de la seva carrera professional, Eva Pio Sáez, dietista-nutricionista en la Fundació Althaia, ha tingut l’oportunitat de treballar com a docent en diverses ocasions i amb diferents públics, la qual cosa li ha fet ser conscient de la importància que té la veritable educació nutricional. “Estem bombardejats de publicitat, revistes, eslògans, productes, dietes… però sabem ordenar la nostra alimentació?”. Aquesta és la reflexió que planteja i a la qual respon en la seva faceta d’educadora nutricional allí on imparteix cursos, classes, tallers i conferències. “La manera en la qual ens alimentem determina en part la nostra salut i el nostre benestar físic i psíquic i influeix en el nostre estat d’ànim i en el nostre nivell d’energia i vitalitat”, subratlla.\nAlimentació conscient i responsable. Com podem ser conscients del que mengem?\nL’important és parar esment i mantenir una actitud d’alerta. Quantes vegades hem menjat enfront del televisor o llegint un periòdic? Quantes vegades els nens es distreuen en menjar mentre veuen el seu programa d’entreteniment favorit o juguen amb els seus ninots? Jugar mentre es menja no ajuda a prendre consciència del que mengem, però hi ha diverses i diferents formes de fer-ho, que dependran de cada moment o situació. Una d’elles consisteix a “beneir” o “reconèixer” els nostres aliments abans de començar a menjar i agrair poder gaudir d’ells. Això ens permetrà parar esment al que anem a menjar, mirar, fer olor i percebre la seva textura.\nAquesta actitud interessa en tot el que concerneix a l’alimentació?\n“Encara tenim una gran possibilitat d’alimentar-nos de forma saludable amb un pressupost petit”\nEn efecte. Quan fem la compra, hem de parar esment a la frescor i qualitat dels aliments. És la manera d’escollir els millors per a nosaltres i per a la nostra família. Alimentar-se és un acte conscient i lliure, condicionat pels nostres costums, poder adquisitiu o salut, si bé en prendre consciència de la nostra alimentació, els nostres costums es tornen menys rígides i el poder adquisitiu no ens sembla un condicionant tan greu. Avui dia, encara tenim una gran possibilitat d’alimentar-nos de forma saludable amb un pressupost petit.\nCom definiria l’alimentació responsable?\nL’alimentació responsable ho és cap a nosaltres mateixos i cap al nostre entorn i implica no caure en conductes victimistas. És molt freqüent que, gairebé sense percatarnos, tinguem aquest tipus d’actituds i les manifestem en la nostra forma d’escollir el menjar i menjar. Això ocorre quan ens lamentem de no tenir diners suficients per menjar sa i equilibrat, en comptes d’informar-nos sobre alimentació sana i equilibrada, mirar el nostre carret de la compra i rebutjar els aliments superflus; quan patim obesitat i lamentem haver sucumbit un dia darrere l’altre en plaure del dolç o dels aliments grassos, en comptes de ser conscients del problema i de la seva solució i actuar amb responsabilitat, mai com a persones culpables, sinó com a persones responsables. Si s’actua de forma victimista en lloc d’actuar amb responsabilitat, tendim a culpabilizarnos i, sovint, a culpabilizar i responsabilitzar a altres persones de les nostres faltes.\nAlimentació responsable cap al nostre entorn significaria donar prioritat als aliments ecològics i de proximitat i, d’aquesta manera, no solament afavorir la nostra alimentació saludable, sinó també la cooperació i el desenvolupament comunitari veïnal i local.\nQuè vol dir “menjar saludable”?\n“No totes les persones necessiten ingerir la mateixa quantitat d’energia”\nMenjar saludable significa menjar equilibrat, fer-ho de manera conscient, responsable i segons les nostres necessitats. No totes les persones necessiten ingerir la mateixa quantitat d’energia, que difereix en gran mesura segons l’edat, el tipus de treball i el nivell d’exigència física i mental que cada activitat requereixi. Però si bé les necessitats d’energia poden ser molt diferents, les necessitats de nutrients (proteïnes, vitamines i minerals…) són molt semblants. Per tant, una alimentació saludable adaptarà la quantitat d’aliments més energètics, segons l’edat o activitat, i inclourà suficients aliments rics en proteïnes, amb poc greix, vitamines i minerals.\nÉs suficient menjar saludable per sentir-se bé?\nSentir-se bé és estar en harmonia amb nosaltres mateixos i amb el nostre entorn i gaudir de benestar físic, psíquic i espiritual. Menjar més o menys saludable, en atenció a la qualitat i quantitat, determina en part aquest benestar. Quan ens mantenim ben hidratats i prenem “el nostre combustible”, el que necessita cada organisme, peculiar i particular, les digestions són més lleugeres, la combustió crea menys residus tòxics i el nostre nivell d’energia i atenció augmenta. Però menjar no significa solament mantenir un bon equilibri nutricional, sinó que implica mecanismes de relació familiars, professionals o d’amistat, entre uns altres, que ens fan sentir-nos bé.\nCal rescatar els menjars en família?\nFins i tot en aquests temps, la cuina i el menjar són un eix vertebrador de les dinàmiques familiars. Hem de recuperar el desdejuni familiar, tal vegada frugal, amb una mica de pressa i dinamisme, però la família, sobretot els nens, haurien d’asseure’s a la taula per desdejunar junts, quan això sigui possible. Aquest acte matinal no solament ajuda al nostre benestar físic i psíquic, sinó que pot col·laborar en el nostre benestar anímic per començar bé una nova jornada.\nÉs possible superar la desmotivació respecte a l’alimentació?\n“Podem convidar a les persones perquè coneguin i experimentin per elles mateixes el plaer que comporta alimentar-se ben”\nCada persona té motius diferents per interessar-se per la seva alimentació, ja estiguin relacionats amb la salut, qüestions estètiques, filosòfiques o ètiques. Des d’un punt de vista terapèutic, no podem motivar a les persones perquè parin esment a la seva alimentació mitjançant la por, sobretot, si requereixen canvis en els seus hàbits alimentaris. Però sí podem convidar a les persones perquè coneguin i experimentin per elles mateixes el plaer que comporta alimentar-se bé o donar consells sobre organització i formes de cocció saludables, no solament d’una manera teòrica, sinó també pràctica: cuinant, en mostrar quantitats, oferir eines, adaptar les nostres receptes més tradicionals per proposar alternatives i interactuar per aprendre de totes les experiències culinàries.\nLa desmotivació arriba moltes vegades amb l’avorriment. Quan una persona està desmotivada i avorrida per seguir amb la dieta que li han recomanat, no diversifica prou la seva alimentació i, en conseqüència, no menja d’una manera saludable perquè no li reporta benestar. Menjar sa no és avorrit, al contrari, suposa perdre la por al menjar i aprendre a relacionar-se amb ella d’una manera conscient i responsable.\nBé per estètica o per salut, un pes harmònic d’acord a la nostra constitució, edat i necessitats ens afavoreix i ens alimenta també l’autoestima. Però, podem mantenir-nos en un pes saludable i menjar segons els nostres gustos i costums?\nSí. Tal vegada hàgim de parar esment a com cuinem les nostres millors receptes o a les quantitats de cadascuna d’elles, però la nostra cultura gastronòmica i alimentària és aglutinadora dels usos i els costums del territori i un bon exponent de l’òptim i excel·lent aprofitament dels recursos de cada lloc, de cada regió o de cada país. Hi ha qui pensa que menjar una carn guisada no és menjar sa i es lamenta quan no pot menjar un bon fricandó de vedella o un pollastre guisat amb samfaina. El secret solament estarà en la quantitat i la qualitat de l’oli per fer la base del sofregit.\nS’apropa l’estiu i sorgeixen nombroses propostes alimentàries per perdre pes, què aconsella per evitar caure en el parany o temptació de seguir una dieta adelgazante de moda?\nHe conegut a massa persones angoixades, que segueixen dietes desequilibrades, impossibles de compartir amb la seva família i difícils d’adaptar a la seva vida social, amb unes directrius que desequilibren cos i ment. És diferent que una persona adulta vulgui aprimar un parell de quilos per veure’s bé en bikini. En aquest cas, és fàcil per a un dietista aconsellar alguna estratègia alimentària i sempre de manera puntual. Però el concepte “dieta” ha d’entendre’s com un concepte integral d’estil de vida, que inclou tant l’alimentació com l’activitat física i l’equilibri emocional.\nEn la seva opinió, quins aliments no poden faltar en un menú exemplar?\nUn menú exemplar inclou tots els grups alimentaris establerts: una base de féculas (arròs, pasta, patates, llegums, farina, pa…), verdures o hortalisses (amanides, verdures de fulla verda, carbassons, pebrots, albergínies, carxofes, coliflor…), aliments proteics (carn, peix, ous…) i unes postres (fruita o làctic). Sobre aquesta estructura bàsica podem fer variacions quant a proporcionalitat o substitució de proteïnes d’origen animal per altres d’origen vegetal, però entendre aquesta base és molt important.\nAquest aspecte queda ben reflectit en el “Healthy Eating Plate”, de l’Harvard Medical School, i en el denominat “Mètode del Plat”, una col·laboració de l’Hospital Clínic i la Fundació Alicia, aquest últim dissenyat de forma més específica per assajar menús per a persones diabètiques. Les persones que pateixen diabetis han de ser més estrictes en la proporcionalitat i quantitat de féculas, però de forma generalitzada, la distribució del menú és equilibrada i molt aconsellable per a tot el conjunt de la població.\nPer la seva experiència en educació alimentària, com es pot aconseguir despertar l’interès o la curiositat per l’alimentació conscient i saludable?\n“L’educació alimentària no solament ha de ser una qüestió sentida o llegida, sinó vista, feta olor i assaborida”\nTal vegada “donis-teorizando” una mica, és a dir, quan es parla d’aliments amb aquests davant, es podrien mostrar les diferents tècniques de cocció i les quantitats apropiades i equilibrades de cadascun d’ells. Cal fer senzill el que és senzill. Aconseguir que l’educació alimentària no sigui solament una qüestió sentida o llegida, sinó també una qüestió vista, feta olor i assaborida. Per alguna cosa la paraula “saber” deriva a l’origen de la paraula “sabor”.\nVostè regenta un restaurant, quin paper exerceix una nutricionista al capdavant d’un petit negoci de restauració?\nÉs un somni fet realitat. M’encanta veure a les persones que acudeixen al meu petit restaurant quan mengen i comparteixen uns plats cuinats amb atenció i manyaga, amb ingredients escollits amb minuciositat i criteri. Com a nutricionista, puc elaborar una carta i menús que no solament siguin apetitosos, sinó també equilibrats i cuinats de forma saludable. Com a amant de tot el que es refereix a l’alimentació humana, cuido que aquests aliments puguin degustar-se en un ambient tranquil, acollidor i natural.\nQuins són els seus reptes per combinar en l’oferta de plats plaure per la gastronomia, equilibri dietètic i salut? Hi ha algun valor que prevalgui més que un altre?\nGastronomia i dietètica no són paraules contraposades, sinó dos conceptes que es complementen. La dietètica és una part de la ciència de la nutrició, que s’encarrega de l’estudi dels aliments en funció de les necessitats i condicionants de cada persona o grup de persones. La gastronomia és un concepte que agrupa tot el relacionat amb la cuina, la composició dels plats i l’art de l’elaboració, així com la degustació d’aquests. Al meu entendre, resulta molt interessant tenir com basi coneixements de dietètica i nutrició humanes, ja que d’aquesta manera els meus plats no solament són saborosos, sinó també saludables. A més, sempre que sigui possible, escullo productes de cultiu ecològic o del meu propi hort i, en general, productes frescos i de temporada. Tal vegada el valor que preval més és la interrelació que s’estableix entre el professional, el comensal i el propi menjar o bé el sentiment de benestar que es crea en aquests moments tant en un plànol físic, com a psíquic, emocional, i fins i tot, espiritual.\nAmb aquest lema, dilluns que ve 28 de maig se celebra el Dia Nacional de la Nutrició. En aquesta ocasió, es pretén ressaltar el paper que la família exerceix en l’adquisició dels bons hàbits alimentaris. En opinió de Pio Sáez, “l’educació és una de les bases més importants sobre les quals se sustenta una societat, un determinant important per a la salut i el creixement humà”. Per aquest motiu, en ensenyar a menjar, considera, “s’ensenya a créixer de manera sana, al desenvolupament i evolució de bons costums i hàbits alimentaris i, en definitiva, al desenvolupament de la nostra comunitat”.\nLa dietista-nutricionista afirma que “seria molt convenient ensenyar als nens a desdejunar”. Per a Eva Pio Sáez, convé “intentar desdejunar junts” i que s’ingereixi “un desdejuni sencer i equilibrat” perquè avui dia són molts els nens que acudeixen a l’escola sense amb prou feines haver pres gens. També defensa que en l’alimentació infantil s’hauria de millorar el consum excessiu de sucre, un ingredient present en massa aliments típics de la dieta infantil, encara que la majoria d’ells són prescindibles, com a begudes, pastisseria, brioixeria, gelats, algunes salses, llaminadures i caramels, làctics ensucrats, sucs comercials o galetes.\nFinalment, cita la importància de l’exercici, que si ben no és un tema alimentari, “influeix moltíssim en el pes i en la salut dels nens”. Cada vegada més, els nens juguen i es relacionen asseguts davant una pantalla, la qual cosa redunda en una disminució de l’activitat física i saludable i en una menor interrelació i contacte amb altres nens i amb la naturalesa. Això desequilibra la “dieta” entesa en el seu conjunt i com a règim de vida, conclou l’experta.\naliments educació alimentària menjar


Brussel·les estudia portar Espanya als tribunals si es vulneren sistemàticament els nivells de contaminació La República\nBrussel·les estudia portar Espanya als tribunals si es vulneren sistemàticament els nivells de contaminació\nLa Comissió Europea reitera que l’objectiu és que els estats compleixin i confia no haver d’arribar a fer aquest pas\nImatge d'arxiu d'un tub d'escapament en context d'alta contaminació\nBrussel·les estudia portar Espanya als tribunals si es continuen vulnerant sistemàticament els nivells de contaminació a Barcelona o Madrid, segons asseguren fonts de la Comissió Europea. Amb tot, confien no haver d’arribar a aquest pas, ja que l’objectiu de la institució és fer que els estats membre compleixin amb la normativa europea, evitant haver de recórrer als tribunals. Des de la institució no descarten que la decisió sobre si envien Espanya al Tribunal de Justícia de la UE o segueixen donant-li més marge d’actuació s’inclogui en el paquet de novetats que es comunicarà el 25 de juliol, quan està previst informar sobre l’estat d’alguns procediments d’infracció oberts. En tot cas, la Comissió insisteix que només és una possibilitat, ja que també podria ser que no hi hagués cap decisió fins més endavant.\nDes del 2015 Espanya està sota la lupa de Brussel·les pels alts nivells de contaminació de l’aire, especialment a Barcelona i Madrid. Dos anys més tard, el 2017, la Comissió Europea va advertir l’Estat a través d’un ‘avís motivat’ de la possibilitat d’anar al TJUE si no es prenien mesures. L’any passat, però, Espanya, es va salvar d’anar als tribunals, ja que Brussel·les considerava que les mesures que s’estaven adoptant o estaven previstes “semblaven les adequades” per revertir la situació. Per contra, Alemanya, França, Hongria, Itàlia, el Regne Unit i Romania sí que van ser demandats al tribunal amb seu a Luxemburg.\nAmb la carta enviada pel comissari Karmenu Vella a les autoritats espanyoles el 9 de juliol – en què recorda que les mesures no són suficients- s’han disparat les alarmes i s’especula amb la possibilitat que sigui un últim avís d’urgència a Espanya. Amb tot, fonts de la Comissió remarquen que la missiva és als marges del procediment d’infracció. Segons aquest procediment, Espanya es troba des del 2017 en la fase d'”avís motivat”. El següent pas, per tant, si no es reverteixen els nivells de contaminació, seria efectivament anar al TJUE.


CANVI DE DATA DEL TALENT FAIR, ORGANITZAT PER NONSTOP BARCELONA I FX ANIMATION 3D&FILM SCHOOL\nEl NonStop Barcelona Animació i l'escola FX ANIMATION Barcelona 3D & Film School informen que, després de l'interès mostrat per diverses empreses del sector del 2D, el 3D i la producció audiovisual a participar a la Talent Fair i la seva dificultat per assistir el dissabte 27 de maig, dia en què estava previst celebrar-se, l'esdeveniment es trasllada al dijous, 26 d'octubre, de 10 a 14 h a la seu de l'escola (Carrer d’Àvila, 41 Bis – Barcelona).\nEl motiu del canvi de data és facilitar a les empreses interessades la seva assistència. Durant la convocatòria, hem rebut moltes peticions que demandaven un canvi de data de l'esdeveniment, per la qual cosa, tenint en compte que també era una opció preferent per a les empreses ja confirmades, hem vist convenient dur-ho a terme.\nPer això, aprofitem per demanar a totes les empreses interessades que es reservin la data 26/10/2016, fins que tornem a posar-nos en contacte per oferir tots els detalls i sorpreses de l'esdeveniment. Asismismo, per a aquelles empreses que tinguin urgència en la captació de talent, poden contactar amb la borsa de treball de FX ANIMATION, a través del mail: lucila@fxanimation.es .\nTalent Fair és el primer recruitment que prepara FX ANIMATION amb la col·laboració de NonStop Barcelona Animació i pretén aglutinar als millors estudis i productores del món. Les empreses que assisteixin tindran l'oportunitat de conèixer els treballs i l'experiència dels nous talents del sector: alumnes graduats a l'escola i altres professionals que s'inscriguin en la fira.\nSerà per a nosaltres un honor que pugueu participar com a empresa a la Talent Fair, una gran oportunitat per captar els millors professionals de 2D i 3D i les produccions audiovisuals i un bon moment per estrènyer els llaços del sector. Estem segurs que gaudiràs de l'esdeveniment.