ZŠ Open Gate na návštěvě v Domově pro seniory Mukařov\nPrvňáčci ze ZŠ Open Gate navštívili Domov pro seniory Mukařov. Prohlédli si zařízení a pro obyvatele si připravily program. Setkání bylo první ze série šesti plánovaných návštěv, v průběhu kterých navštíví mukařovský Domov pro seniory všechny třídy Základní školy.\nDomov pro seniory začíná hospodařit na zahradě\nTéměř celý dnešní den si pracovníci a někteří klienti Domova pro seniory Mukařov vyčlenili pro práci na zahradě Domova. „Udělali jsme dva nové záhonky, uklidili zahradu, vytvořili kompost, zasadili křen, nasbírali jablka a ořechy,“ popisuje Lucie Pešlová, ředitelka Domova. „Na jaře budeme s prací pokračovat. Chceme si sami pěstovat cibule, řektvičky, mrkev, okurky a rajčata, abychom nemuseli všechnu zeleninu do naší kuchyně kupovat.“\nPři dnešním dni otevřených dveří nás navštívila téměř stovka návštěvníků\nV Domově pro seniory Mukařov, stejně jako v dalších zařízeních, se dnes konal den otevřených dveří. Mezi jinými mukařovský Domov navštívily tři třídy dětí z prvního stupně Open Gate z Babic. Pracovníci pro ně připravili prezentaci a prohlídku Domova, jedna z klientek přednesla autorskou báseň o respektu k rodičům ve stáří, který by děti měly mít.\nPrvní vydání měsíčníku "Domovník"\nDomov pro seniory Mukařov vydává první číslo měsíčníku Domovník, který je určen především klientům, jejich rodinným příslušníkům i mukařovským obyvatelům, kteří mají zájem zapojovat se do dění v Domově.


E-kniha: Móda za železnou oponou | Knihy.ABZ.cz\nE-kniha: Móda za železnou oponou -- společnost, oděvy a lidé v Československu 1948-1989 – Konstantina Hlaváčková\nElektronická kniha: Móda za železnou oponou\nPodnázev:\tspolečnost, oděvy a lidé v Československu 1948-1989\nBohatě ilustrovaná publikace (fotografie sbírkových modelů Uměleckoprůmyslového musea, dokumenty, dobové časopisy) přibližuje čtenářům část každodenního života v 40letém období komunismu - způsob odívání, konformity i vzdoru, módní trendy, přebírání západních vzorů i hledání vlastní cesty. Na pozadí politických i společenských trendů kniha dokumentuje jak činnost výrobních podniků, tak především snahu lidí o důstojné a módní oblečení. (společnost, oděvy a lidé v Československu 1948-1989)\nKatalog předmětový > D > Dějiny odívání > Československo\nKatalog předmětový > D > Dějiny módy > Československo\nKatalog vybraných autorů > H > Hlaváčková – Konstantina Hlaváčková\nKonstantina Hlaváčková - další tituly autora:\nODĚVY A LIDÉ\nFoto na obálce V. Šlajchrt ( s. 63)\n© Uměleckoprůmyslové museum v Praze, 2016\nText © Konstantina Hlaváčková, 2016\nPhoto © photographers or current copyright owners, 2016\nGraphic design © Kristina Ambrozová, Štěpán Malovec, 2016\nISBN 978 - 80 -7101-15 6 -9 (Uměleckoprůmyslové museum v Praze)\nMóda, věda, svět a muzeální sbírky\n10 I. Móda a ideologie:\npolitické a sociální kontexty\n12 Ztracené naděje 1945–1948 17 „Nový život“ 1948–1953 34 Malé nadechnutí 1953–1960 36 Socialismus s „lidskou tváří “ 1960–1970 39 Normalizační peklo 1970–1989 46 Ženy, zaměstnané „superhrdinky“ 52 II. Výroba oděvu 53 Bez výtvarníka to nepůjde 54 Národní podnik Textilní tvorba 59 Ústav bytové a oděvní kultury (ÚBOK) 65 Založení oděvního ateliéru na pražské\n68 Ústředí lidové umělecké výroby (ÚLUV) 72 III. Mladí 74 Páskové a sajdky 77 Hledá se vhodný oděv 81 Hipísáci 86 Pankáči a ti druzí 88 Jde se na disko 90 Móda v undergroundu\n94 IV. Kam na nákup módního oděvu\n96 Obchodní domy\n100 Luxus, Femina, Fénix...\n103 Pražské modelové domy v nové éře\n1 1 8 Tu zex\n122 V. Co nosily ženy\n123 „New Look“ a socialistický realismus\n135 Pomalý návrat ke světové módě 1955–1960\n146 Bláznivá šedesátá 1960–1967\n154 Pařížské novinky\n158 Londýnské vítězství „mini“\n161 Konec desetiletí – konec univerzalismu\n167 Všechno bylo jinak 1970–1980\n169 Dědictví hippies 1970–1974\n174 Punk a brutální móda 1976–1980\n176 Made in Italy a „disko“ móda\n177 Mini – midi – maxi, kalhoty a to ostatní\n202 Ještě trochu trpělivosti 1980–1989\n203 Fenomén „yuppies“ a „Black is beautiful “\n205 Návrhářské hvězdy\n206 Co na to v Československu\n226 VI. Co nosili muži\n228 Ideologické vlivy\n231 Nenahraditelná „klasika“\n238 „Klasika“ v krizi\n250 VII. Textilní materiály\n251 Oděvy z umělých vláken –\ntouha každé moderní ženy\n254 Trochu z historie\n255 Přírodní, nebo raději umělé?\n258 Chemická vlákna v Československu\n259 Nylon, perlon, dederon, silon –\nnezbytnost v šatníku\n267 Polyester a tesilové nadšení\n272 Měkoučký akryl\n274 Elastická vlákna –\ndokonale tvarovaná postava\n277 Kovová vlákna – lurexový třpyt\n277 Šaty z „papíru“\n280 Výběrová bibliografie a dobový tisk\n282 Slovníček pojmů\n287 Summary Obsah 1. Kouba, Pavel: Věda a svět (našeho života), in: Velický, Bedřich – Trlifajová, Kateřina – Kouba, Pavel et al.: Spor o přirozený svět\n, Filosofia, Praha 2010, s. 130.\n„Konstrukce platného vědeckého\npoznatku při tom není nic jiného než\nvyvrcholení sociálního ustavování\nskutečnosti jako takové. Již na předvě\ndecké úrovni každodenního života se\nskutečnost srozumitelného světa konsti\ntuuje postupnými procesy objektivace\na habitualizace, takže to, co prožíváme\njako běžné a samozřejmé, je výsledkem\ncelé řady aktů, včetně společenské\ninstitualizace a legitimizace. Věda před\nstavuje pouze metodicky kontrolovanou\na na jednoznačnost zaměřenou formu\nCože má společného věda a móda?\nNic menšího než to, že obě aktivity jsou\npříkladem „procesů objektivace a habi\ntualizace, jimiž se postupně konstituuje\nskutečnost srozumitelného světa.” Móda\njako jedna ze sociálně konstrukčních\npraktik se víceméně anonymně podílí\nna konstruování světa jako kontinuity\nsmyslu. Od vědy se móda liší jen tím, že\nnení kontrolována metodicky ani není\nzaměřena na jednoznačnost. To, čím\nje móda „kontrolována”, je neřešitelný\nsvár dvou vzájemně spolupracujících\ni odporujících si nároků. Na jedné\nstraně je to nárok vždy otevřené\nmožnosti, jejíž realitu naznačují taková\nslova jako „budoucnost“ nebo „bližní“,\nnárok, který angažuje pro své naplnění\npředevším imaginaci svobodného\nindividua. Naproti tomu stojí stejně\nnaléhavý nárok objektivace, habituali\nzace či prostě transformace kreativních\nproduktů osobní imaginace do oblasti,\nMóda, věda, svět\na muzeální sbírky\n7 kterou pokládáme za realitu našeho společného světa.\n„New Look”, „etno“ móda či jen\nprodloužená délka sukně jsou při vší své náhodnosti úzce spjaty s nepřehlédnutelným kontextem světa, ve kterém žijeme a ve kterém sami sobě rozumíme. S módou jsou úzce spjaty mnohé významové souvislosti od komerčního zájmu přes ideologie komunit, historickou podobu individuality, kulturních a uměleckých podnětů, ekologii i technologii až k mocenské ideologii států.\nPopis situace vytvořené uzavřením\njedné oblasti světa železnou oponou ukazuje, jak zhoubné pro módu, ale stejně tak pro vědu, jakož i pro obecný způsob společenského soužití, je mocenské ovládnutí onoho nedefinovatelného sváru, kterému snad můžeme říkat „život”. Zároveň se ale ukazuje, že stejně zhoubný může být i dominantní vliv jiného agenta z početné rodiny vzájemně vztažených aktivit, např. komerce nebo technologie, pokud je jim přisouzena role, na kterou ze své povahy nestačí.\nPopis proměn módních linií, jak\npo sobě následují v čase, by mohl být chápán jako návrat k lineárnímu dějepisu, který řadil historická fakta, jak za sebou následovala jako korálky na niti. Popisované módní proměny, jakými jsou změny siluety, délky sukně, šíře klop atd., stejně jako ideová a kulturní kritická hnutí menšin, však nejsou jen danými fakty, nýbrž jsou to citlivé záznamy pokusů animovat nepřehlédnutelnou situaci lidského soužití, vztahovat se k ní „zevnitř“, z pozice „bytí“ v procesu, který není ničím menším než realitou lidských dějin: porozumění přítomnosti v jejím záhadném oživujícím vztahu k minulosti a budoucnosti. Móda je lidskou iniciativou, částečně anonymní, částečně nesenou výraznými individualitami, která nás přesvědčuje o tom, že člověk nemůže být usazen ve svých jistotách, už proto ne, že si je\nsám neustále vytváří a přetváří. Móda\nje tak možná tím nejbezprostřednějším\na nejspontánnějším výrazem nesamo\nzřejmosti lidského soužití.\nNení to ale jen vztah k času a ději\nnám, co má v módě svůj bezprostřední\nvýraz. Je tu věrně „obtisknut” i druhý\nzákladní paradox lidské situace: Je\nmóda výrazem touhy individua odlišit\nse od ostatních porušováním zaběhnu\ntých pravidel, nebo jí jde naopak o to,\nakceptovat pravidla v jejich nejpřísnější\nvyhraněnosti? Zdá se, že móda je tímto\nsvým dvojjediným postojem spontánním\nvýrazem stejně dvojjediného vztahu\nčlověka ke skutečnosti, kterou musí co\nnejdůsledněji akceptovat, a zároveň\nzachovat k ní své živé, kriticko-kreativní\nAutorka předkládá výsledky jak svého\ndlouholetého studia módy a jejích dějin,\ntak zkušeností z praxe správce a tvůrce\nmuzeální sbírky textilního umění. V jed\nné nedávné přednášce říká: „Ve shodě\ns teoretickým a filozofickým zájmem\no módu se začaly rozšiřovat také muzejní\nsbírky, které se postupně zaměřily nejen\nna mistrovská díla módního designu, ale\ni na běžný oděv citlivě dokumentující\nživotní styl jednotlivých dějinných obdo\nbí. Je zřejmé, že v pozadí tohoto zájmu\nlze tušit potřebu uspokojit jak poznání\nvlastních dějin, tak bližší seznámení\ns aktuální oděvní tvorbou, reflektující\nsoučasnou sociální strukturu, výtvarné\ntrendy a obecnější projevy dynamického\nvztahu individua a společnosti.“\nV duchu této změny strategie\nmuzeální praxe je i tato kniha zaměřena\nna faktografické údaje o vývoji módy,\ns přesvědčením, že sociální praxe, jak\nse reálně vyvíjí v anonymní návaznosti\ndrobných událostí, je lidskou realitou,\nve které si jedinec i společnost budují\nsvé porozumění sobě i světu.\nZměna sbírkotvorné strategie\nmuzeí, zaměřená k zájmu o běžné kusy\noděvu a o jejich historické proměny, 8\nnení odklonem od umělecké hodnoty, od mistrovství vynikajících umělců a od okouzlení krásou – uměleckou hodnotou, nevyčíslitelnou a neobjektivizovatelnou. Je to spíše historické pochopení, že krása, kterou lidé a dějiny produkují, není ukryta jen v izolovaných hmotných artefaktech, ale také v tajemství nekonečně mnohostranného lidského soužití, jehož produktem ony mistrovské artefakty jsou. Nevysvětlitelná realita lidského světa nám staví před oči všechny své stránky, od těch, které v nás vzbuzují radost a okouzlení, podobné tomu, jaké zažíváme pod Michelangelovým stropem Sixtinské kaple, po ty úděsné, z kterých nás přepadá úzkost a strach z budoucnosti. Zažíváme okouzlení i úzkost z toho, jak blízké souvisí se vzdáleným, naše s cizím, poznané s nepoznaným, a to jak kolem nás tak i v nás samých. Záhada reality a našich možností jí porozumět i podílet se na její konstrukci je věcí, pro kterou má historická reflexe důležitou roli. Dokladem stoupajícího a diferencovaného zájmu o módu, o její společenské, estetické, řemeslné i kognitivní stránky je zakládání nových institucí např. Muzea módy při Fashion Institute of Technology v New Yorku v roce 1969. Toto muzeum začínalo od sbírkové nuly a během pěti desetiletí se dopracovalo k padesáti tisícům oděvních exponátů z období od 18. století po současnost a více jak třem stům tisíců ukázek textilních vzorů. Je zaměřeno také na módní fotografii a další dokumenty umožňující interpretaci umění módy na té nejvyšší profesionální úrovni. Jiným příkladem zájmu o zkoumání oděvu jako integrální součásti dějin a kultury představuje The Kyoto Costume Institute v Japonsku, jehož činnost se datuje od roku 1978. Také největší evropská muzea s oděvními a textilními sbírkami věnují stále více pozornosti\nfenoménu oděvu. V roce 1986 bylo\npřiřazeno pařížské Musée du Costume\nzaložené v roce 1948 do organizační\nstruktury Musée des Arts Décoratifs\nse sídlem v Louvru. V následujícím roce\nbyla otevřena stálá expozice a zahá\njena tradice pořádání výstav z bohaté\nsbírky Musée du Costume. S celkovým\npočtem osmdesát šest tisíc sbírkových\npředmětů se řadí k nejobsáhlejším\na nejhodnotnějším oděvním sbírkách\nve světě spolu s Victoria and Albert\nMuseum v Londýně a The Metropolitan\nMuseum v New Yorku.\nTaké Uměleckoprůmyslové museum\nv Praze (UPM) svou dlouhodobou\nsbírkotvornou koncepcí se snaží včlenit\ndo tohoto proudu a uspokojit zvyšující\nse zájem odborné i laické veřejnosti\no oděv. V tomto prezentačním kontextu\nzaujímá kniha Móda za železnou oponou\nojedinělé postavení vycházející z po\ntřeby dokumentovat charakter módy\novlivněné politickou situací v Českoslo\nvensku v době komunistické vlády.\n1. Kalinová, Lenka:\nSpolečenské proměny v čase\nsocialistického experimentu. K sociálním dějinám\nv letech 1945 –1969\n, Academia, Praha 2007, s. 25.\nkontexty Po skončení druhé světové války byl svět jiný než dřív. Společenský, sociální a ekonomický vývoj vycházel nejen z válečných zkušeností, které přinesly lidem na celém světě mnoho utrpení, ale také ze zkušeností předválečných, kdy svět procházel hospodářskou krizí. V Československu sehrálo významnou roli také trauma z Mnichovské dohody. Všechny tyto okolnosti ovlivnily postoj k budoucímu vývoji. Východiskem se zdálo být vytvoření státu zaručujícího sociální bezpečnost: zajištění práce pro práceschopné s odpovídající odměnou, ostatním občanům poskytnutí základních sociálních příjmů a nejnutnějších sociálních služeb. Těchto cílů bylo možné dosáhnout jen posílením úlohy státu v ekonomii a sociální oblasti.\nVlasta, X, 1956, č. 18\nPolitické a společenské uspořádání Československa po druhé světové válce se vyvíjelo pod silným vnějším tlakem. V euforii bezprostředně po skončení války se stíraly rozdílné představy o budoucnosti, ale již v následujícím roce se situace proměňovala. Komunistická strana povzbuzena úspěchem v květnových volbách v roce 1946 se snažila urychlit společenské změny a získat monopolní moc.\nNa základě Benešových dekretů\npodepsaných v říjnu 1945 probíhalo znárodňování bank, pojišťoven, dolů, elektráren a průmyslových závodů s více jak pěti sty zaměstnanci. Znárodňovací proces byl považován za akt sociální spravedlnosti v situaci všeobecného nedostatku základních životních potřeb. Částečné zestátňování velkých podniků probíhalo také ve Franci, Velké Británii, Itálii a v dalších zemích. V podmínkách poválečného hospodářského rozvratu a inflace se pokládalo posílení státu za nezbytné.\nVálka způsobila v Českosloven\nsku sice menší hmotné škody než jinde v Evropě, ale i tak byly obrovské. V továrnách došlo ke zničení strojního vybavení. V dopravě se snížil vozový park na pětinu původního počtu lokomotiv a vagonů. Také přírodní zdroje byly vyčerpány. Stejně tak zničené silnice představovaly velký problém. Nevyčíslitelné ztráty lidského kapitálu způsobilo šestileté uzavření vysokých škol a některých škol středních. Zdraví\nobyvatel utrpělo nejen vlivem špatné\nvýživy, ale i vlivem neustálého stresu\nz nacistických perzekucí.\nV poválečných letech probíhal\ntéž masový pohyb obyvatelstva.\nDo pohraničí se vraceli občané české\nnárodnosti, kteří se museli vystěhovat\npo podepsání Mnichovské dohody.\nNaopak obyvatelé německé národnosti\nbyli odsunuti na základě Benešových\ndekretů. K dalšímu pohybu došlo v sou\nvislosti s osídlováním pohraničí, kam\npřicházeli nekvalifikovaní a nemajetní\nlidé z vnitrozemí.\nVýznamnými změnami prošla mezi\nlety 1945 až 1948 střední třída včetně\nvědců a pracovníků z oblasti umění\na kultury. Narůstal počet zaměstnanců\nve veřejné správě a peněžnictví.\nNáročnost administrativní práce\nsouvisela mimo jiné s vázaným přídělo\nvým hospodářským systémem. Změny\nve společnosti se nejvíce dotkly velkých\npodnikatelů a majitelů středních\nDr. Edvard Beneš, prezident republiky.\nČeskoslovensko, II, 1947, č. 7\nMóda a ideologie: politické a sociální kontexty\n2. Kalinová, Lenka:\nSpolečenské proměny v čase socialistického\nexperimentu. K sociálním dějinám v letech 1945 –1969\nPraha 2007, s. 102.\n3. Uchalová, Eva: Česká módní tvorba 1940–1947, in: Hlaváčková, Konstantina:\nČeská móda 1940–1970\nve spolupráci s nakladatelstvím Olympia, Praha 2000, s. 22.\nKomunistická strana pozvolna\nzískávala rozhodující postavení také v kultuře a informační sféře. Velká část kulturních institucí prošla znárodňovacím procesem. Rozhlas, film, knižní trh, nakladatelská činnost a tisk podléhal státní kontrole. Kulturní dění však bylo současně široce podporováno státem pod heslem: „Otevřít lidu brány kultury“. Ve velkých městech, v regionech a závodech probíhal bohatý společenský život. V továrnách začaly fungovat závodní kluby. Během roku 1946 jich bylo registrováno tisíc pět set třicet devět. Pořádala se filmová a divadelní představení, hromadné zájezdy do městských divadel. Mládež organizovaná ve Svazu české mládeže trávila mnoho času na brigádách, kde se po práci účastnila sportovních a kulturních akcí. Ve společnosti vládlo optimistické ladění. Lidé se chtěli zbavit chudoby a strachu. Ve slibech komunistické strany spatřovali plnění svých snů\nTaké odívání a módě se věnovala\nvelká pozornost. Naléhavým úkolem se ukázalo nejen obléci obyvatelstvo a doplnit válečnou nouzí prořídlé šatníky, ale také vzkřísit módní tvorbu, která před válkou dosahovala vysoké úrovně. Řešení spočívalo na jedné straně v obnovení efektivní činnosti textilního a oděvního průmyslu a na druhé straně v podpoře činnosti předválečných krejčovských živností a špičkových modelových salónů.\nJiž na podzim roku 1945 organizace\nSpolečenství krejčích proklamovala své odhodlání vybudovat v Praze módní centrum pro střední a východní Evropu. Na podporu této snahy začali vydávat v květnu 1946 módní časopis Styl s cílem vytvářet a propagovat kulturu odívání ve smyslu vlastní československé tvorby, a přispívat tak k pozdvižení všeobecné kulturní úrovně národa. Nově založené propagační komise organizovaly řadu módních přehlídek\npředevším v Praze, Karlových Varech,\nMariánských Lázních a mnoha jiných\nOd roku 1946 vycházely i další\nmódní časopisy. Móda se však stávala\npozvolna politickou záležitostí.\nŘada politických stran vydávala své\nvlastní ženské módní listy. Pro vývoj\nčeskoslovenské módy po roce 1948\nje nejdůležitější časopis s názvem\nNaše žena a svět kolem ní vydávaný\nod října 1946 Ústředním výborem KSČ\nv redakci Jiřiny Spalové a grafické\núpravě Vojtěcha Michala. Svůj program\ndeklaruje hned v úvodním sloupku:\n„ ... oproti ostatním módním časopisům,\nkteré kdysi přinášely a dosud přinášejí\nvětšinou módní výstřelky a módní luxus\npro ženy nepracující a hýčkané, bez\nohledu na požadavky stále vzrůstajícího\nprocenta žen pracujících, samostatných\na s mužem rovnoprávných, chceme\nvybudovat módní časopis pro nejširší\nMilena, 1948, č. 6\n4. Uchalová, Eva: Česká módní tvorba 1940–1947, in: Hlaváčková, Konstantina:\nve spolupráci s nakladatelstvím Olympia, Praha 2000, s. 24.\nženskou veřejnost našeho národa, a to jsou ženy pracující, uvědomělé, v životě vždy nějak platné, ať jsou to úřednice, ženy zemědělců, umělkyně či ženy pracující v domácnosti.“ List nepopírá vedoucí roli pařížské módy, ale chce z ní přebírat jen to, co je vhodné a potřebné pro náš způsob života.\nStrana národně-socialistická měla\nsvůj módní a společenský časopis\nMilena, jehož odpovědnou redaktorkou\nse stala Zdenka Fuchsová, zkušená\nnávrhářka působící před válkou nějaký\nčas v salónu Rosenbaum. Naklada\ntelství Práce, podnik Revolučního\nodborového hnutí, vydávalo v letech\nMo-No, 1947, č. 8\n5. Uchalová, Eva: Česká módní tvorba 1940–1947, in: Hlaváčková, Konstantina:\n6. Dráždil, Milan: Tendence rozvoje textilního a oděvního průmyslu v západní Evropě,\n, 1989, č. 5, s. 16.\n7. Ministerstvo průmyslu o výrobě textilního zboží,\n1947, č. 22, 1. 12., s. 2, cit. dle Uchalová, Eva: Česká módní tvorba 1940–1947, in: Hlaváčková, Konstantina:\nUPM ve spolupráci s nakladatelstvím Olympia, Praha 2000, s. 25.\nMinistr průmyslu Bohumil Laušman,\njak jej nakreslil dr. Adolf Hoffmeister.\nČeskoslovensko, II, 1947, č. 4\n1946–1948 Měsíčník pro vkus a eleganci v redakci Eugenie Grohové. Praktický anglický styl i francouzskou módu přinášel časopis Mo-No, vydávaný Tiskařskými a vydavatelskými podniky Československé strany lidové v redakci Marty Russové. I tento časopis se zřekl módních výstřelků a odvolával se na tradiční českou eleganci a vkus.\nSlibnému nástupu českého krej\nčovství bránil nedostatek materiálu způsobený pomalou obnovou textilního průmyslu. Citelnou ztrátu představoval odsun německých kvalifikovaných dělníků, mistrů a dalších odborníků z pohraničních oblastí, kde se nacházelo velké množství textilních továren. Jejich nahrazení nekvalifikovanými pracovníky z českého vnitrozemí znamenalo naprostou pohromu. Negativní roli sehrálo pochopitelně i znárodnění. Vážným problémem byl nedostatek kvalitních surovin, které se staly strategickým zbožím.\nNa západ od československých\nhranic se situace vyvíjela odlišně. Po druhé světové válce textilní a oděvní průmysl v západní Evropě byl jedním z odvětví, které v relativně krátké době dokázalo obnovit svůj průmyslový potenciál zničený válkou. Toto odvětví prošlo zásadními strukturálními změnami v surovinové i technické základně. Bezprostředně po obnově poničených továren se ukázala potřeba reagovat na zvýšenou poptávku po textilním zboží a zvětšovat hmotné objemy produkce. Dynamický růst výroby a zvyšování poptávky po textilu a oděvech plynule probíhal od konce války až do počátku sedmdesátých let. Strukturu textilní výroby ve světě výrazně ovlivnil také razantní nástup chemických vláken. Výroba dokázala zhodnotit všechny laboratorní výzkumy, učiněné před a během války.\nPřestože znárodněné továrny\nv Československu všestranně\npodporoval stát, nedokázaly vyproduko\nvat dostatečné množství požadovaného\ntextilního zboží. Navíc, nejkvalitnější\nvýrobky byly určeny pro export. V září\n1947 zastavilo ministerstvo průmyslu\nfinanční příděl na nákup surovin ve výši\nčtyři miliardy korun, protože stát utržil\nza vývoz textilních produktů v minulém\nroce pouze jednu a půl miliardy.\nVšeobecné obtíže poválečné ekonomiky\nse v naší zemi stále prohlubovaly. V roce\n1947 nebyl na příkaz Sovětského svazu\npřijat Marshallův plán, čímž se pro\nmarnila příležitost rychlé hospodářské\nobnovy, kterou plně využily západoev\n8. Nová úprava spotřeby textilního zboží,\n1946, č. 2, 15. 12., s. 1, cit. dle Uchalová, Eva: Česká módní tvorba 1940–1947,\nin: Hlaváčková, Konstantina:\nDomácí trh se potýkal s nedostat\nkem látek, oděvního zboží a jeho nízkou kvalitou. Tato situace si vynutila dlouhodobé regulování spotřeby a zavedení přídělového systému. Stejný systém fungoval bezprostředně po válce i v jiných zemích, např. ve Velké Británii, kde však byl zrušen již v roce 1949. U nás přetrval až do roku 1953. Textilní zboží se dělilo na vázané a volné, přičemž vázané bylo k dostání na tzv. šatenky, oděvní poukazy, a na zvláštní poukazy na textilní zboží. Vázaným zbožím byly všechny druhy svrchního ošacení pro muže, ženy a děti, prádlo, pokrývky hlavy, zboží „výstrojové“ (šály, rukavice, kapesníky), punčochy, ozdobné přípravy (krajky, módní bílé zboží, výšivky), cvičební a sportovní oděvy, deštníky, ručníky a utěrky, látky na oděv a oděvní součástky, šicí potřeby, dále ložní prádlo, tkané a vázané koberce, zástěry a svrchní šatstvo z kůže. Volné byly pouze kožichy bez svrchních látek, kožešinové zboží jako čepice a rukavice, metrové zboží z plsti a některé speciální\ndruhy doplňků vyrobené z podřadných\nŠatenky ani oděvní poukazy\nvšak nezaručovaly, že zákazník\nv obchodech najde požadované zboží.\nPříkladem velmi žádaného, ale těžko\ndostupného módního zboží se staly\nJiž během roku 1946 bylo jasné, že\nmóda ve světě začíná opět ožívat. Čeští\nkrejčí však měli jiné starosti. Po krátké\npoválečné euforii si uvědomili, kam\nsměřuje politický vývoj a z něho plynou\ncí ohrožení svobodného podnikání.\nStále obtížněji zápasili s politickou\nmocí. Kromě toho zmizela zámožná\na kultivovaná klientela módních salónů.\nVe společnosti založené na sociální\nrovnosti zaujímala přirozeně vedoucí\nmísto konfekční výroba.\nkrejčovských živností se stal národní\n„Dostali jste v novém roce novou šatenku\na vydali jste se jako sta a tisíce jiných\nna výpravu po městě...?“\nVlasta, III, 1949, č. 2, foto O. Novák\n9. O novou československou módu,\nNaše žena a svět kolem ní\n, 19 47,\nč. 1, cit. dle Uchalová, Eva: Česká módní tvorba 1940–1947, in: Hlaváčková, Konstantina:\nve spolupráci s nakladatelstvím Olympia, Praha 2000, s. 30.\npodnik Oděvní průmysl, který vznikl v roce 1945 znárodněním a spojením prostějovských konfekčních závodů Hanisch a spol., Nehera, Rolný a Silesia. Jeho činnost se zaměřila na výrobu všech druhů textilního zboží, včetně kůží, kožešin a doplňků a obchodování s nimi. Nicméně i v této situaci měli krejčí co nabídnout. V tíživé ekonomické situaci zdůrazňovali své vývozní schopnosti, zájem zahraničí o dokonalou malosériovou krejčovskou produkci i zakázkovou výrobu.\nZe strany státu stále sílily centra\nlizační snahy nejen ve výrobě textilního zboží, ale také v oblasti módního návrhářství. V listopadu 1946 se sešli zástupci hospodářské skupiny textilního průmyslu, ústřední ředitelé znárodněných textilních závodů, zástupci ministerstva informací, Ústředí svazu československých řemesel, Obchodní komory a Rady žen, aby jednali o zřízení centrálního orgánu, vytvářejícího novou československou módu.\nbyla naplněna až v roce 1949 založením národního podniku Textilní tvorba, vzorové závody a modelárny, se sídlem v Praze.\nPodzim 1947 přinesl ještě další ránu:\ndaň z přepychu, která postihla veškeré kvalitní zboží včetně oděvů a látek zhotovených z přírodních materiálů např. vlna, hedvábí, kožešiny, výšivky, krajky, tedy téměř všechny materiály, které krejčí zpracovávali. Nepřihlášené zboží úřady zabavovaly a krejčí byli trestáni. Pak přišel únor 1948.\nV dubnu 1948 přijal nový, komunisty\novládaný parlament sérii znárodňova\ncích zákonů, na jejichž základě byly\nzestátněny další závody, tentokrát nad\npadesát zaměstnanců. Od roku 1949\npak probíhala likvidace soukromých\nživností, která byla dokončena během\nčtyř let. Tak v Československu zcela\nzaniklo soukromé podnikání a politická\nmoc státu kontrolovala veškerou výrobu\na služby. Postupné znárodnění a lik\nvidace dobře prosperujících živností,\n„Naše ženy nastoupily v pracovním nadšení\ndo druhého roku pětiletky. Mezi nejlepšími\núdernicemi je Marie Johanisová, která\npracuje na třech kroužkových dopřádacích\nstrojích o 1500 vřetenech na 150–160 %\nv závodě Flanela n. p. ve Šluknově.“\nVlasta, III, 1949, č. 52


Jak na namožené svaly? – COOP Club\tJak na namožené svaly? – COOP Club\nJak na namožené svaly?\nČervenec 9., 2020 redakce\nK namožení svalů dochází při nadměrné fyzické zátěži, nejčastěji když přeceníme své síly při sportu. Po náročné fyzické námaze dojde ve svalech k chemickým změnám, často pociťujeme tzv. únavovou bolest. Poradíme vám, jak se s ní co nejrychleji vypořádat.\nJako prevence namožených svalů působí strečink, tedy řádné protažení po sportovním výkonu, které pomůže odplavit nahromaděnou kyselinu mléčnou ze svalů. Co ale dělat, když svaly přesto bolí? Poradíme vám několik triků, jak se co nejrychleji dostat zpět do formy:\n1. Nejlepším lékem pro namožené svaly je klid a teplo. Rozhodně se tedy nedoporučuje další zátěž.\n2. Pokud se svaly urputně rozbolí, jako první pomoc pomáhá jejich nahřátí – tedy například horká vana. Do ní můžeme přidat pár kapek skořicového nebo zázvorového oleje. Ty mají protibolestivé a protizánětlivé účinky a zlepšují látkovou výměnu ve svalech, čímž přispívají k jejich regeneraci.\n3. Další pomoc nám nabízí příroda a homeopatický přípravek Arnica montana C15. 3 až 5x denně vycucáme jednu kuličku, přičemž 15 minut před a po nic nejíme a nepijeme. Arnica výrazně urychlí regeneraci namožených svalů. Přípravek stojí kolem 70 Kč a dostaneme jej v lékárně.\n4. Rovněž v lékárně nebo drogerii najdeme množství uvolňujících sportovních gelů, které obsahují napříkladkostival nebo kaštan.\n5. Někdy může svalová bolest přecházet až ve svalovou horečku a křeče, na nichž se podílí zejména nedostatek hořčíku a vápníku. Při svalové horečce doporučujeme zklidňující přípravky – například jemnou masáž levandulovým olejem.


Stěhování bytového i nebytového prostoru České Budějovice - Extra Stěhování\nPoptáváte levné a profesionální stěhování ne/bytových prostor ve městě České Budějovice a hledáte spolehlivou společnost, která vám tyto stěhovací služby v Českých Budějovicích zajistí? Potřebujete zajistit od spolehlivé společnosti stěhování bytových či nebytových prostor? Jsme kvalitní a zkušená stěhovací společnost zabývající se profesionálními stěhovacími službami, poskytujícími stěhování bytových i nebytových objektů. Naše pobočky, působící v okolí, vám velmi rádi zajistí tyto stěhovací služby. Naše franchisová síť EXTRA STĚHOVÁNÍ vám v celém Jihočeském kraji zajistí bezproblémové a kvalitní stěhování bytových i nebytových prostor libovolných rozměrů a velikostí. Zajistíme vám stěhování bytových prostor jako je stěhování bytů, stěhování domů, stěhování sklepů, stěhování chalup a chat, stěhování vilek i činžovních domů. Ale poskytneme i stěhování nebytových prostor jako například stěhování kanceláří,stěhování firem či skladů, stěhování restaurací, stěhování podniků, stěhování barů hospod a jídelen nebo stěhování hotelů, stěhování ubytoven, pensionů i motelů. Taktéž poskytneme stěhování obchodů, stěhování prodejen, kadeřnických salónů, škol, školek, úřadů či institucí. Vaše bytové prostory, ale i nebytovky, přestěhujeme přesně podle vašich požadavků a představ ve vámi zvoleném časovém termínu. Veškeré stěhování bytových i nebytových prostor v Českých Budějovicích, které zajišťuje naše franchisová společnost EXTRA STĚHOVÁNÍ, automaticky zahrnuje montáže i demontáže nábytku či kuchyňských sestav. Automatické je při stěhování bytových a nebytových prostor i dodání potřebného obalového materiálu a stěhovacích krabic.\nNaše společnost zajišťuje komplexní služby nejen v Českých Budějovicích, ale i při stěhování bytových nebo nebytových prostor do Českých Budějovic, z Českých Budějovic nebo po Českých Budějovicích! Nenabízíme nejlevnější stěhování v Českých Budějovicích, ale poskytujeme profesionální, spolehlivé a kvalitní služby skutečných odborníků. Před objednávkou námi poskytovaných přepravních a manipulačních služeb si prohlédněte, jaká je naše cena za stěhování (viz stěhování ne/bytových prostor České Budějovice ceník).\nMáte kromě stěhování bytových nebo nebytových prostor zájem i o jiné profesionální služby naší franchisové sítě EXTRA SLUŽBY? Měli byste v Českých Budějovicích zájem o odborné vyklízecí služby a práce? Objednejte si u nás vyklízení.\nPřed 3 dny jsem využil služeb společnosti EXTRA STĚHOVÁNÍ a poprosil je o pomoc, při stěhování mé truhlářské dílny. Stěhování proběhlo na jedničku. Touto cestou děkuji za vaše služby. Stěhování bytových prostor v Českých Budějovicích proběhlo nad mé očekávání. Akční parta stěhováků flexibilita, bezkonkurenční cena. Jednoznačně doporučuji. Maximální spokojenost při stěhování nebytových prostor v Českých Budějovicích. Využili jsme služeb této společnosti již poněkolikáté, rozhodně budeme využívat i nadále. Doporučujeme tuto stěhovací společnost. Společnost EXTRA STĚHOVÁNÍ jsme využili při stěhování naší školy v Českých Budějovicích. Vřelá komunikace, profesionální přístup, naprostá spolehlivost. Doporučujeme každému. Služba stěhování školky v Českých Budějovicích. Naprostá spokojenost, profesionalita. Doporučuji. Tato společnost nám zajišťovala vystěhování nebytových prostor v Českých Budějovicích v našem činžovním domě. Byly jsme nadmíru spokojeni. Doporučujeme. Před dvěma dny jsem využila stěhovacích služeb této společnosti při stěhování mého kadeřnického salónu v Českých Budějovicích. Se službami jsem byla velmi spokojená. Stěhováci mi zajistili kompletní servis včetně dodání stěhovacích krabic. V nových prostorách my vše rozmístili, jak jsem potřebovala. Děkuju jim za jejich ochotu a obětavost. Určitě budu každému doporučovat stěhovací služby této společnosti. Od této firmy jsme si objednali stěhování 5 bytových jednotek v Českých Budějovicích. Co bylo domluveno to i platilo. Vše proběhlo velmi rychle a cena za stěhování byla více než příznivá. Chválím. Děkuji. Stěhovací firmu doporučuji.


Dóza plast obdelník TREND 0,3 l - ORION - Plastové boxy a dózy - Ukládání potravin, Kuchyňské potřeby - Svět cukrářů\nKód produktu: P13026 Výrobce: ORION Zajímá vás něco? Zeptejte se, rádi poradíme.\tOdebrat z oblíbených\tDo oblíbených\nDóza plast obdelník TREND 0,3 l Dóza s víčkem obdélníková. Uchová potraviny. Hodí se i na uskladnění drobností - korálky, knoflíky, potřeby pro kutily,... Materiál: plast. Barevný assort víček. Rozměry: objem 0,3 l, 13x9,5x4,5 cm.\nVaše zkušenost s produktem Dóza plast obdelník TREND 0,3 l:


Jde o omyl, nebo o lež? - Haló noviny\nPřekvapující vyjádření operní pěvkyně Dagmar Peckové na téma, že Parlament ČR řeší poslání umělců do polí a do výroby, je buď v tom lepším případě omyl, nebo cílená lež. Parlament nikdy takovéto téma neřešil ani neprojednával. Nejde ani o šikanu ani návrat, jak Pecková říká, do minulosti. Umělci rozhodně nejsou nikým kádrováni a jejich obliba nebo popularita se zakládá pouze na jejich vlastní schopnosti, jak zaujmout. Sama ve svých vyjádřeních brojí proti falešným informacím na sociálních sítích, ale jak je vidět, účelově je používá. Proslov, který měla na Staroměstském náměstí v rámci demonstrace Milionu chvilek, zasévá mezi lidi pouze účelovou vzájemnou nenávist.\nHodnocení: 6, celkem 67 hlasů.\nNo právě, a teď se přece nenechá odstavit těmi, co ovládají\nPisatel a fronda: Jenom kecy chlapci. Typické pro vás je, že vás ani\nnenapadne, že by se D. Pecková prosadila díky talentu a dřině.\nMotle, k těm kdo se po 89 zmocnili státních, tedy našich majetků a\npeněz. Jestli patříte mezi ně, chápu vás, i když zároveň\nnenávidím, ale jestli ne, jste chudý duchem jako mnozí radikální\nKe komu je servilní Dagmar Pecková, frondo?\nTihle umělci, nebýt servilní, tak si ani neškrtnou.\nManipulace ,to je jasné.


Knoppix instalace - problém bootování\nAbcLinuxu:/ Poradna / Linuxová poradna / Knoppix instalace - problém bootování\nŠtítky: boot, Grub, instalace, KDE, Knoppix, Live, textové editory, Vim, Windows\nDotaz: Knoppix instalace - problém bootování\n5.12.2007 17:29 Dragokazov\nnainstaloval jsem si na HDD distribuci Linuxu Knoppix. Vím, že to je na vlastní riziko, ale přesto to vše klapalo. Po instalaci jsem PC restartoval, objevil se bootloader (jméno na G má), kde se však zobrazuje na výběr jen OS Windows XP, jež mám na druhém disku. Prosím, poraďte, jak používat oba OS či jestli něco prostě nevyšlo. V Linuxu jsem absolutní beginner.\n7.12.2007 17:52 Dragokazov\nRozbalit Rozbalit vše Re: Knoppix instalace - problém bootování\nProsím pomozte... :(\n8.12.2007 10:37 pavel\n1. Určitě víš, že Knoppix není určený pro instalaci na harddisk, jedná se o live-CD. I v případě, že se to podaří, budeš mít problémy s instalací programů, s bezpečnostní aktualizací programů a také s podporou na tomto fóru...\n2. Aby ti někdo poradil, musíš zde sdělit tvé rozdělení disku(ů) a použitý zavaděč.\n3. Pokud je to Grub, hledej na tomto foru: Hledej- Grub


Voda a město Hradec Králové - Královéhradecká provozní, a.s.\nÚvod › Voda hrou › Zajímavosti z historie › Voda a město Hradec Králové\nUrývek z knihy Voda a město Hradec Králové, Ing. Přemysl Stahl\nVoda je život. Ke svému životu ji potřebují všechny druhy rostlin a živočichu včetně lidí. Vodu pijeme, bez vody si nedovedeme představit vaření pokrmu, svoji osobní hygienu, ani prani prádla a další a další lidské činnosti. Zkrátka voda nás doprovází celým naším životem.\nJe až neuvěřitelné, že město Hradec Králové, které leží na soutoku dvou poměrně velkých řek Labe a Orlice trpělo odedávna nedostatkem dobré nezávadné pitné vody. V současné době mají stejné problémy města snad na celém světě. Hledání nových vhodných vodárenských zdrojů je stále větším problémem.\nHistorie vodovodu města Hradce Králové je jedna z neJstarších. Již v 15. století mělo město vodu z rormeistrovského mlýna, vedenou dřevěným potrubím na věž na Kozí brance. Tato věž roku 1431 vyhořela a město zůstalo delší dobu bez vodovodu. Teprve roku 1476 se začala stavět na Kozí brance pro vodojem nová věž. Roku 1516 začali hradeč¬tí stavět novou vodárenskou věž za domem měštana Kropáčka na Starém městě, zvanou později Kropačkou. Tato věž se nalézala mezi kostelem Panny Marie a domem U zlatého beránka.\nV rormeistrovském mlýně byla vodárna ještě roku 1645, kdy tento mlýn vypálili ŠV9dové. Po několika letech zde byla vodárna znovu obnovena. Mlýn byl ještě s dalšími v 18. století pojmenován na Nové mlýny, které roku 1767 vyhořely. V té době se stavěla hradecká pevnost a její stavitelé potřebovali značné množství pitné a užitkové vody. Protože nově zřízená vodárna na Labi nestačila potřebě vojenských jednotek umístěných v pevnosti, byly uvnitř kasáren postaveny mnohé studny. Tak např. v jezdeckých kasárnách byly postaveny dvě studny, v pěchotních čtyři, v dělostřeleckém kavalíru tři, ve vojenské zásobárně také tři, ve staré vojenské pekárně dvě a po jedn~ v ka¬valírech č. 34 a 35. V létě však neposkytovaly dostatek vody, mnohé z nich měly vodu závadnou, a proto navrhl generálmajor Mikuláš Kleindorf v roce 1790 postavit pitný vodovod z kopce sv. Jána. Tento vodovod měl nedaleko kostela sv. Jána a Zámečku dva prameny. K realizaci však nedošlo, a proto tento návrh Kleindorf znovu doporučuje realizovat v roce 1804. Tehdy podplukovník Lauer, stavitel Bona publica, vypracoval podle návrhu generálmajora Kleindorfa nový projekt vodovodu. Vodovod měl být veden od studny "Rozárka" na kopci sv. Jána přes Olické kotliny, Moravský most, Moravskou branou a po schodech Bono publico na náměstí a odtud Špitálskou ulicí k vojenské nemocnici. U studny na kopci sv. Jána měl být zřízen vodojem.\nVodovod můl Clit tři kašny a měl sloužit pravděpodobně především pro vojenskou nemocnici, protože v ni nebylo možno zřídit studnu (voda se nalézala v hloubce 32 m a byla značně znečištěna špatnou kanalizací). Délka vodovodu měla být 5,5 km. Celý projekt vodovodu nebyl realizován, protože prameniště trpělo nedostatkem vody v letní m období a značným kolísáním kvality vody.\nRoku 1831 byl rormeistrovský mlýn včetně vodárny zakoupen vojenským erárem. Vedení vody do města bylo potom v pravomoci vojenské správy pevnosti a voda se akumulovala nejen ve věži Kropačce, ale i ve věži Kozí branka. Odtud se voda rozváděla do kašen ve městě, z nichž skutečným kamenickým skvostem byla Jiříkova kašna z 15. století, po stavená na Velkém, nyní Žižkově náměstí.\nRoku 1870 převzalo od vojenské správy město pevnostní vodárnu u bývalého Hučavého jezu, postavenou u dřívějšího rormeistrovského mlýna i s vodojemem na Kozí brance. Roku 1874 koupilo město i vodojem na věži Kropačce. Tato věž byla v roce 1906 zbořena.\nZačalo se s výstavbou rozvodu vody do 250 domů města a to tak, že na jedno patro domu byl zaveden jeden výtok vody. Roku 1890 bylo čerpací zařízení tehdejší vodárny na Labi doplněno usazovacími nádržemi s pískovou náplní.\nPo roce 1893 začíná prudký stavební ruch ve městě a vzniká mnoho nových domů s moderním vodovodem. Tehdy hlavní potrubí od vodojemu na Kozí brance mělo průměr 225 mm a uliční rozvod měl potrubí v průměru 150 - 60 mm. Vodovod byl vybaven 31 hydranty, k nimž v roce 1900 přibylo dalších 38.\nRoku 1899 se začalo pomýšlet na prvý samostatný pitný vodovod. Tehdy prof.ing. Hráský navrhl odběr pitné vody z Plotišt nad Labem. Návrh byl přijat, a tak byla roku 1900 vybudována u křižovatky silnic hořické a jaroměřské prvá studna pro tento vodovod. Současně byla zřízena čerpací stanice a vodojem o obsahu 50 m3. Později byly přistavěny další vodojemy, takže jejich objem vzrostl na 160 m3. Z vodojemu byla voda vedena k městu samospádem, potrubím o průměru 150 mm a rozváděna po městě do 34 uličních stojanů, dvou kašen a osmi veřejných budov.\nZpočátku se voda čerpala pouze z jedné studny, avšak k ní přibyla roku 1921 druhá studna o vydatnosti 8l/s. V této době bývala denní spotřeba pitné vody v létě180 m3 a v zimě 120 m3. Roční výkon vodárny byl 56 000 m3 a délka trubní sítě tohoto vodovodu byla 11 560 m.\nRoku 1925 byl městu předložen projekt na zásobování pitnou vodou z oblasti Police nad Metují. Město projevilo o projekt, vypracovaný dr. ing. J. Burešem, zájem. Podle projektu mělo být vodovodem zásobováno 80 obci; celkem s 117 000 obyvateli. Spotřeba všech obcí měla být 137 L/s. Spotřebiště bylo rozděleno do tří částí. Vodovod měl mít celkem 12 vodojemů.\nDo Hradce Králové měla být voda vedena dvěma přívodními potrubími. Prvé z nich mělo jít od Hronova přes Opočno, Jenikovice, Librantice, Slatinu, Slezská předměstí na Pospíšilovu třídu, druhé od Jeníkovic přes Nepasice, Blešno, Svinary, Malšovu Lhotu, Malšovice a Nový Hradec Králové do města. Pro Hradec Králové měly být zřízeny tři vodojemy, a to u Svinar, na kótě 283 m n. m. o obsahu 2 100 m3, na Novém Hradci Králové na kótě 272 m n. m. měl být zřízen, jednak zemní vodojem s obsahem 2 500 m3 a věžový vodojem s obsahem 140 m3 a u Hřibska na kótě 282 m n. m. s obsahem 2 200 m3. Pro 17 634 obyvatel města Hradce Králové a pro další spotřebitele byla spočtena spotřeba 1.822,765 m3 denně a do budoucna dokonce 2 142,180 m3 denně. Projekt vodovodu z polické oblasti Posuzoval prof. ing. dr. J. Hrádký a doporučil jej celý realizovat. K realizaci tohoto projektu nedošlo.\nV roce 1933 dostal pitný vodovod z Plotišt nad Labem další vodojem o obsahu 110m3, síť tohoto vodovodu byla rozšířena o 2608m potrubí a počet stojanů stoupl na 45 kusu.\nJiž během druhé světové války se soustavně měřily prameny u Českého Meziříčí o vydatnosti až 120l/s, vyvěrající z hloubky 80-120m. V roce 1945-47 prokázal doc.ing.dr. O.Hynie, že broumovsko-polická křídová pánev vykazuje přebytek vody 900l/s, z čehož se dá vodárensky využívat 450l/s. O tento zdroj pitné vody mělo zájem město Náchod se spotřebou 65l/s a Hradec králové s okolím se spotřebou 200l/s. Tak se znovu zaktualizoval projekt vodovodu dr.ing. J.Bureše z roku 1925.\nV roce 1948 po dalším rozvoji trubni sítě měl pitný vodovod z Plotišť nad Labem již 57 uličních výtoků.\nVraťme se však na začátek 20.století a sledujme vývoj samostatného užitkového vodovodu pro město Hradec Králové. Při regulačních úpravách Labe byla zrušena vodárna u bouraného Hučavého jezu. 300m pod původním jezem byl postaven nový jez. Poblíže nového jezu byla zřízena studna k jímání infiltrované podzemní vody o vydatnosti 56l/s. Vlivem značného zanášení vodonosné vrstvy však roku 1914 klesla vydatnost této studny na 27l/s, a proto byla roku 1917 zřízena v Jiráskových sadech další studna, o vydatnosti 30l/s. Ani tato studna, především v období sucha, nevyhovovala denní spotřebě 1 800m3 užitkové vody.\nMěsto v roce 1921 zadalo řešení problému s užitkovou vodou v Hradci Králové ing.Kressovi a ing.Vaclovi. Ing.Kress navrhl zřízení čerpací stanice a úpravny vody pro využití vody z Orlice, ovšem tento návrh byl značně nákladný. Proto byla postavena výpomocná čerpací stanice na užitkovou vodu u nového jezu na Labi a byly provedeny sondy pro studny v okolí Orlice. Sondy prokázaly značné množství železa ve vodě, a proto bylo nakonec přistoupeno přece jenom k čerpání vody přímo z Orlice.\nVýsledkem dlouhodobého rozboru vodního režimu okolí Hradce Králové byl návrh vodárny využívající vody z řeky Orlice, která měla nejdříve dodávat 3000m3 vody denně a později dokonce dvojnásobek. Její vydatnost (asi 120l/s) měla zásobovat 40 000lidí. Tento návrh se však v plném rozsahu v tehdejší době nerealizoval\nV roce 1923 bylo napojeno na užitkový vodovod 636 domů, ve kterých žilo 13 450 obyvatel. Město mělo 165 hydrantů, rozvodné potrubí mělo průměr 300 – 50mm, délka vodovodní sítě byla 19 610m. Roční výkon vodáren užitkového vodovodu byl 540 000m3.\nV roce 1930 byla v Hradci Králové vybudována filtrační stanice orlické vody se čtyřmi filtry DABEG v přístavbě labské elektrárny u jez Hučák a byla doplněna roku 1933 dalším, pátým filtrem a novou infiltrační studnou u Moravského mostu, jejíž počáteční výkon byl 80m3/hod. U Moravského mostu byla zřízena čerpací stanice a odtud voda vedena do úpravny u labské elektrárny. V této úpravně byl též zřízen vodojem o obsahu 320m3.\nPodstatná změna v systému královéhradeckého vodovodu se stala v roce 1959. Pro krytí zvýšené spotřeby vody byly studovány téměř od druhé světové války dva vodárenské zdroje, a to zdroj Lítá u Českého Meziříčí, kde byla prokázána vydatnost zdroje až 150 l/s, a voda získaná úpravou z Orlice. Pro tehdejší velké potíže při využití vodárenského zdroje Litá byl nakonec realizován projekt úpravny vody z Orlice. Národní podnik Ingstav v roce 1964 předal úpravnu orlické vody do provozu. Tato úpravna leží na břehu Orlice nedaleko národního podniku Tesla. Její plánovaná vydatnost až 240 l/s byla v souladu s narůstající spotřebou vody několikrát zvyšována.\nV předstihu před uvedením orlické úpravny do provozu byly v roce 1962 postaveny dva podzemní vodojemy na Novém Hradci Králové, každý o kapacitě 10.000 m3, městská vodovodní síť byla značně rozšířena. Pro rozvod vody z novohradeckých vodojemů byl zřízen okružní systém hlavního přivaděče, který sleduje silniční okruh kolem světa.\nTím, že byla postavena orlická vodárna, mohla být roku 1964 zrušena labská vodárna na užitkovou vodu nacházející se v budově elektrárny u jezu Hučák, orlická provizorní vodárna a zdroj vody Třebeš napájející ze studní věžový vodojem na Novém Hradci Králové. Tento vodojem se od té doby plní potrubím z čerpací stanice nacházející se u podzemních vodojemů na Novém Hradci Králové. Zaniká tak dvojakost městského vodovodu a všechna rozváděná voda je pitná. Zdroj pramenité pitné vody v Plotištích nad Labem byl zachován.\nSpotřeba vody ve městě však zakrátko přerostla vydatnost tehdejších vodárenských zdrojů, a proto se započalo v roce 1971 se stavbou vodovodu z Lité Českého Meziříči. Tento zdroj pitné vody se v současné době dokončuje. Na vodovod z Li é jsou napojeny kromě Hradce Králové také další obce, ležící při trase hlavního přivaděče, který je veden od Lité k Třebechovicím pod Orebem a odtud do Hradce Králové a je dlouhý 25km. Stavbu provádí Ingstav Hradec Králové a technologická zařízení dodává Sigma Hranice. Postupným zapojováním pramenišť se dosáhlo vydatnosti tohoto zdroje v roce 1975-76 90l/s, v roce 1977 270l/s a v roce 1978 až 400l/s. Celkové náklady na zřízení vodovodu z Lité byly 160 mil.Kčs.\nStále vzrůstající spotřeba pitné vody si vyžaduje získání dalšího zdroje pitné vody. Pro Hradec Králové a Pardubice a mnoho dalších obcí východočeského kraje jím bude přehrada Pěčín na Zdobnici, jejíž výstavba se připravuje.\nMěstská kanalizace a čistírna odpadních vod\nO kanalizační síti města Hradce Králové do roku 1763, kdy se začala budovat pevnost, nejsou žádné zprávy. Jak je známo z jiných měst, naši předci si s odvedením splašků mnoho starosti, nedělali. Výstavba pevnosti byla radikálním zásahem, do zástavby města. Z původní plochy, kterou město zaujímalo, se zmenšil Hradec Králové na 320ha a obytné budovy byly zachovány pouze v historickém jádru na návrší nad soutokem řek Labe a Orlice. Kanalizace, pokud byla vůbec vybudována, byla nesourodá a vedla nejkratší cestou do pevnostního příkopu.\nPři boření hradecké pevnosti byly jednotlivé dosud vybudované stoky podchyceny okružním kanalizačním sběračem „Meziříčí“, uloženým okolo starého města v hradebním příkopu před jeho zasypáním. Tento sběrač vyhovoval nové městské zástavbě až do začátku 20.století.\nTeprve po zbourání hradeb se začala výstavba rozšiřovat ve směru Pospíšilovy třídy, dnešní Leninovy třídy a dnešní Dukelské třídy a v prostoru mezi těmito hlavními ulicemi. Tím byl dán směr hlavních stok, které zde byly vybudovány. Stoková síť z pravého břehu Labe byla vyústěna pod dnešním Hučavým jezem, stoková síť z prostoru mezi řekami byla vyústěna, v Jiráskových sadech u Zimního stadionu. Nová regulace Labe a Orlice si vyžádala úpravy těchto stokových sítí.\nStoková si t města se v létech mezi oběma válkami rozrůstala zcela živelně bez návaznosti na budoucí možné oblasti výstavby města. Teprve v naši socialistické společnosti v letech 1955 – 1957 byla zpracována koncepční studie kanalizační sítě Hradce Králové. Celé město bylo rozděleno na čtyři oblasti, které měly být samostatně odkanalizovány. Jednak to byla oblast na pravém břehu Labe o ploše 763ha, oblast mezi Labem a Orlicí (517ha), oblast na levém břehu Orlice (412ha) a oblast Roudničky (121ha), celkem 1813ha.\nČtyři navržené kanalizační sběrače byly rozvětveny celkem do dvanácti hlavních stok. Část této stokové sítě byla vybudována v 60.letech a ukončena přečerpací stanicí "U rybáren". Jak vznikala během doby nová sídliště Slezská předměstí sever a jih, Labská kotlina II, Malšovice a Věkoše, byla tato sídliště připojována na kanalizační sběrače, které dnes již kapacitě nestačí. Některé neuskutečněné kmenové stoky jsou dnes dodatečně budovány – např. z Kuklen a z Plotišť nad Labem.\nNejvětší změnu v původní koncepci kanalizační sítě si vyžádalo budování sídliště Moravské předměstí, s jehož tak obrovským rozsahem se nepočítalo.\nCo bylo v prvé polovině 20.století v kanalizační síti města zanedbáno, musí se v současné době velmi namáhavě dohánět.\nPo prvé světové válce, kdy pokračoval bouřlivý vývoj města Hradce Králové a přilehlých obcí, se poprvé začalo uvažovat o čistírně odpadních vod pro město.\nPrvní projekt čistírny odpadních vod pro město zpracoval v letech 1924 – 1925 Ing.Dr. J.Bureš z Prahy. Řešení však mělo mnohé nedostatky. Čistírna pro Hradec Králové a pro Pražské předměstí byla řešena zvlášť.\nDalší projekt čistírny byl vypracován až po druhé světové válce Ing. Bayerlem z Plzně a Ing. Kafkou z Prahy. Umístili čistírnu do prostoru Rybáren k dnešní čerpací stanici odpadních vod.\nV letech 1949-1950 měl být vypracován generel města se studií čistírny odpadních vod na Stavoprojektu v Trutnově. Po shromáždění podkladů ke zpracování všky byly práce zastaveny a částečně obnoveny až v roce 1956, kdy Vodoprojekt Trutnov navrhl samostatnou čistírnu pro Masokombinát Březhrad a Stavoprojekt Hradec Králové čistírnu pro nemocnici. V srpnu 1957 byla však schválena koncepce jediné čistírny odpadních vod pro město, Masokombinát i nemocnici. V tomtéž roce vypracoval Stavoprojekt Hradec Králové studii odvodnění města a městské kanalizační čistírny. Přes rozhodnutí z roku 1957 o vytvoření společné čistírny odpadních vod zpracovává v roce 1958 Potravinoprojekt Praha studii čistírny pro Masokombinát Březhrad, která byla později realizována.\nOd roku 1958 řeší veškerou problematiku týkající se odkanalizování města Hradce Králové a jeho čistírny Hydroprojekt Trutnov.\nV roce 1961 zpracovává nejdříve studii městské kanalizační sítě vyústěné do Labe ve dvou alternativách – gravitační a s přečerpáním. Alternativa s přečerpáním se ukázala nakonec jako nejvýhodnější.\nV roce 1963 byl schválen Východočeským krajským národním výborem investiční záměr, na základě kterého byl v roce 1965 dopracován prováděcí projekt první etapy hlavní kostry městské kanalizační sítě a přečerpací stanice u Rybáren, která byla v letech 1966-1969 realizována Ingstavem Hradec Králové.\nNa tuto prvou etapu měla navazovat další etapa výstavby kanalizační sítě a výstavba kanalizační čistírny. V roce 1968 však došlo k revizi územního plánu města Hradce Králové, při které došlo k závažným změnám v názorech na využití ploch na jižním okraji města. Proto bylo rozhodnuto o využití stávající čistírny Masokombinátu Březhrad u Rybáren pouze pro nemocnici. Společnou čistírnu pro město, průmyslové závody a Masokombinát Březhrad bylo rozhodnuto vybudovat o 400m jižněji od Rybáren.\nV roce 1974 vypracoval Hydroprojekt studii umístění kanalizační čistírny a přečerpacích stanic stokové sítě v sedmi alternativách, z nichž byla provedena alternativa s umístěním čistírny na levém břehu Labe.\nV roce 1975 se ustálil názor na umístění čistírny v prostoru „Pod zámečkem“ při cestě do Vysoké nad Labem a přečerpací stanice v prostoru u Rybáren. Zpracování kalů z čistírny se nejdříve řešilo pomocí odstředivek, později v roce 1978 vypouštěním na odkaliště elektrárny Opatovice v Bukovině.\nV roce 1981 se znovu přemísťuje čistírna odpadních vod jižním směrem pod obec Vysoká nad Labem\nV současné době se připravuje výstavby čistírny v lokalitě „Pod zámečkem“.\nPři vzrůstajících požadavcích na zlepšení životního prostředí a tím i na čistotu vod lze jen doufat, že městská kanalizační čistírna bude vybudována v nejbližší době.


V Hanoji je právě 1:20 h.\nVideo: Cách sử dụng tài khoản internet - Jak ovládat internetbanking\n01.07.2017 Video - Hội nhập\nDo našich integračních videí pro vietnamské mluvčí jsme přidali další užitečné video. (...)\nVýukové video - U zubaře\n15.03.2017 Výuková videa\nV posledních z řady videí k výuce češtiny pro cizince se podíváme k zubaři. Videa ukáží, jak se k lékaři objednat a popsat mu, co vás bolí. Opět nabízejí jazykovou úroveň A1 i A2. (...)\nVýukové video - V lékárně\n12.03.2017 Výuková videa\nDalší z řady videí k výuce češtiny pro cizince představují situaci v lékárně, kde si chce cizinka vyzvednout léky na předpis (A1) a koupit lék bez předpisu (A2). (...)\nVýukové video - Jak si vyměnit směnu\n09.03.2017 Výuková videa\nDalším z výukových videí češtiny pro cizince je praktická ukázka komunikace s kolegou v práci za účelem výměny směny. (...)\nVýukové video - Styk s úřady\n06.03.2017 Výuková videa\nNásledující výuková videa jazykové úrovně A1 a A2 ukazují komunikaci na úřadě a návod, jak vyplnit formulář. Autorem videí je Národní ústav pro vzdělání. (...)


Zahraniční tisk o údajném dopingovém skandálu českých desetibojařů | iROZHLAS - spolehlivé zprávy\n8:35 13. srpna 2005 Sdílet na Facebooku Sdílet na Twitteru Sdílet na LinkedIn Tisknout Kopírovat url adresu Zkrácená adresa\nAtletický svět žije údajným dopingovým skandálem českých desetibojařů Romana Šebrleho a Tomáše Dvořáka. Jejich jména už jsou sice prakticky očištěna. Mezinárodní atletická federace včera oznámila, že jejich prohřešek není možné považovat za dopingový případ a celou věc odložila.\nPřesto se dopingový stín z jejich jmen jen velice těžko smaže. Podle slovenského listu Pravda celá aféra vypukla proto, že finští pořadatelé toužili po senzaci. Poté, co informace o údajném dopování zveřejnil finský list Helsingin Sanomat, se kolem českých desetibojařů rozpoutalo hotové mediální peklo.\nNovináři z celého světa se snažili zachytit každé slovo, kolem atletů se tlačily televizní štáby a překladatelé. A ačkoliv už jsou z podezření z dopingu očištěni, aféra, která se kolem nich rozpoutala, je velice poškodila. Média ráda zveřejní informace o dopingovém skandálu a už nerada vysvětlují, že se spletla, konstatuje slovenský list Pravda.\nNázor slovenského listu nepřímo dokazuje finský deník Helsingin Sanomat, který celou aféru rozpoutal. Zprávy o tom, že mezinárodní atletická federace případ odložila, a tedy že Šebrle s Dvořákem jsou mimo dopingové podezření, zveřejnil tento finský list v rubrice "Doping".\nDnešní britské noviny přinášejí na titulních stránkách podrobné referáty o stávce bagážistů britských aerolinií na letišti Heathrow, která znemožnila sedmdesáti tisícům cestujících odlet. Řada listů, mezi nimi i Daily Telegraph otiskuje na tento námět také redakční článek. Deníkem listoval spolupracovník Radiožurnálu ve Spojeném království Milan Kocourek.\nM. Kocourek cituje z Daily Telegraph\nCeny ropy dále stoupají a ekonomové spekulují o možných důsledcích tohoto trendu. Stejnou otázku si klade také britský týdeník The Economist.\nZa posledních 18 měsíců vystoupaly ceny ropy postupně ze čtyřiceti dolarů za barel na dnešních pětašedesát dolarů. Jak dlouho mohou spotřebitelé platit stále vyšší cenu, aniž by museli omezit své další výdaje, ptá se list. Zatím se stoupající ceny na chování konzumentů ani vlád příliš neprojevily. Spotřeba neklesá a země ji zatím příliš neomezují. Naopak, například spotřeba Číny neustále roste. Analytici předpokládají, že až ceny překročí hranici sedmdesáti dolarů za barel, bude muset trh začít reagovat. Nakonec tedy může trh dokončit to, co se ekologům zatím nepodařilo - začne plně využívat alternativní zdroje energie, soudí britský The Economist.\nVe Spojených státech byly zveřejněny tisíce stran dokumentů, které přibližují tragédii jedenáctého září 2001. Jedná se o přepisy nahrávek rozhovorů mezi hasiči a záchranáři, kteří se podíleli na záchranných pracích ve zřícených mrakodrapech. Bylo zveřejněno celkem 15 hodin rádiových přenosů a více než 12 tisíc stran přepsaných ústních rozhovorů hasičů, kteří se na záchranné akci podíleli, informuje deník USA Today. Celá záchranná akce ušetřila mnoho lidských životů, zároveň však pod troskami dvojčat zahynulo 343 hasičů, pokračuje list.\nZveřejněné dokumenty ale ukazují, že tito lidé možná zemřeli zbytečně. Městský záchranný systém totiž měl vážné trhliny. Nouzové vysílačky nefungovaly tak, jak měly. Policie s hasiči vzájemně nespolupracovala a celá záchranná akce probíhala ve velkém chaosu, dodává USA Today.\nMoskva se pro polské občany stává nebezpečným místem, píše ruský list Pravda. Záhadný gang totiž útočí na Poláky. V neděli byl v Moskvě napaden spolupracovník velvyslanectví Andrzej Uriadko. Ve středu neznámé osoby zbily druhého tajemníka polského velvyslanectví Marka Rzeszuta a ve čtvrtek byl napaden zpravodaj polského listu Rzeczpospolita Pawel Reszka. Útočníci ještě nebyli dopadeni a v Polsku sílí názor, že útoky jsou politicky motivovány. Důvody pro tuto domněnku by tady byly, pokračuje list.\nPolsko podporovalo oranžovou revoluci na Ukrajině a snaží se také hrát aktivní roli ve východní Evropě. To z Varšavy dělá politického nepřítele Ruska. Útoky také mohou být odpovědí na incident z července, kdy polští skinheadi ve Varšavě napadli a okradli děti ruských diplomatů, poznamenává ruská Pravda.\nZatímco ruská administrativa stále váhá s oficiální omluvou za útoky, ruská veřejnost je přesvědčená, že by se Moskva měla Varšavě omluvit. V průzkumu rádia Echo Moskvy se 61 procent posluchačů vyjádřilo pro omluvu, dodává k tomu deník Moscow Times.\nJiří Hošek, Milan Kocourek, Zuzana Boleslavová Sdílet na Facebooku Sdílet na Twitteru Sdílet na LinkedIn Tisknout Kopírovat url adresu Zkrácená adresa


Počet teroristických útoků v EU loni vzrostl téměř o polovinu - EchoPrime.cz\nStáty Evropské unie loni čelily 205 teroristickým útokům, ať už dokonaným, nedokončeným nebo zmařeným. Oproti roku 2016 počet těchto případů vzrostl o 45 procent. Při útocích zemřelo 68 lidí, dalších 844 utrpělo zranění. Většinu obětí - celkem 62 - mají na svědomí islámští radikálové. Vyplývá to ze zprávy, kterou dnes zveřejnil Europol.\nPočet obětí v Evropě v roce 2017 poklesl, o rok dříve za sebou teroristé zanechali 142 mrtvých. Europol ale upozornil, že útoky džihádistů se více než zdvojnásobily a je velmi pravděpodobné, že jejich akce budou pokračovat.\n"Data uvedená ve zprávě nejsou pouhými statistikami. Nikdy nesmíme zapomenout, že za každým číslem se skrývá nevinná oběť. Je proto samozřejmé, že podporování členských států v boji proti terorismu zůstane pro Europol vrcholnou prioritou. Pro boj s terorismem je nezbytná výměna informací a přesné údaje," uvedla nová šéfka Europolu Catherine De Bolleová.\nZmíněných 205 útoků se odehrálo nebo se mělo odehrát v devíti členských státech EU. Nejvíce jich řešila Británie (107), následovala Francie (54), Španělsko (16), Itálie (14) a Řecko (osm). Se dvěma útoky se musely zabývat Belgie a Německou, jedním útokem Finové a Švédi.\nPočet útoků islámských radikálů vzrostl z předloňských 13 na 33, přičemž zcela dokonáno bylo deset z nich. Nedokončeno zůstalo 12 a 11 policie zmařila předem, zejména ve Francii a Británii. Z 62 obětí džihádistů jich nejvíce zemřelo v Británii (35) a ve Španělsku (16).\nEuropol shrnul, že u útoků džihádistů lze vysledovat tři trendy. Radikálové si za svůj cíl vybírají běžné lidi, aby co nejvíce otřásli city veřejnosti. Případně útočí na symboly státní autority, tedy na policisty nebo vojáky. Třetí tendencí jsou destrukce symbolů západního životního stylu, příkladem je loňský bombový útok při koncertu americké zpěvačky Ariany Grande v Manchesteru.\nZpráva rovněž podotýká, že s nárůstem počtu džihádistických útoků jde ruku v ruce to, že příprava a provedení těchto činů nyní bývají méně sofistikované. Mohou spočívat pouze v tom, že si radikál pronajme auto nebo vezme do ruky nůž. Nejnovější útoky spáchali v první řadě lidé, kteří se radikalizovali doma, tedy bez toho, že by se v zahraničí přidali k některé z teroristických skupin. Část pachatelů sice byla v hledáčku policie, avšak nikoliv kvůli možné teroristické hrozbě.\nV souvislosti s terorismem bylo loni v EU zatčeno 975 lidí, z toho 705 kvůli podezření, že se zapojili do džihádistických teroristických aktivit. Údajné džihádisty nebo jejich pomocníky zadrželo celkem 18 členských států unie, nejvíce zatčení - 373 - provedla francouzská policie.


Klec pro králíky | iFauna.cz\njonas.max.kucera110 (další inzeráty od tohoto uživatele)\nKoupím Koupím tetovací kleště\nProdám Samici na pripuštěnì\nProdám samici vhodnou již k připuštění,stáří cca šest měsíců.Je to kříženka činčily velké a franc.berana.Ockovana.\nProdám Malého berana (MaB) - Prodám nekastrovaného samce , věk 1 rok. Vhodný na mazlika ale možné i do chovu, záleží jaké máte chovatelské záměri. Více info do meilu.\nZobrazit více inzerátů (1525)


Hra Illusion Blaze (pro DOS) | MilujemeHry.cz\nHra Illusion Blaze (pro DOS)\nO hře Illusion Blaze\nProhlížíte si herní profil Illusion Blaze pro platformu DOS.\nNa této stránce najdete přehledně základní informace o hře Illusion Blaze. Přihlášení uživatelé si mohou hru navíc přidat do své herní knihovny a označit, zda hru hrají nebo zda ji dokončili.\nTo však není vše, co tady pro hru Illusion Blaze najdete. Pokud ji ještě nemáte a chcete si ujasnit, zda je to něco pro vás, mohou vám pomoci v rozhodování obrázky ke hře, videa ke hře a především taky hodnocení a recenze Illusion Blaze. Pokud si nejste jistí, zda se vám podaří tuto hru spustit, podívejte se na hardwarové nároky a systémové požadavky hry.\nJestli už titul Illusion Blaze máte, možná se vám budou hodit tipy a návody pro hraní. A pokud byste byli už úplně v úzkých, můžete si pomoct podvůdkem v podobě cheatů. A nebo možná bude stačit, když se hru naučíte perfektně ovládat, v tom vám pomůže sekce klávesové zkratky a ovládání.\nMožná jste sem přišli něco stáhnout? Pak se vám budou hodit downloady pro hru Illusion Blaze.\nNebo snad chcete vědět každičký detail o hře Illusion Blaze? V tom případě se podívejte do rubriky zajímavosti, kam se dostanou informace ze zákulisí i věci, kterých si třeba ve hře na první pohled vůbec nevšimnete.\nV každém případě si tuhle herní stránku o Illusion Blaze vychutnejte! A když budete chtít, nezapomeňte, že můžete jako přihlášení uživatelé sami přidat své poznatky, komentáře, obrázky, videa nebo cokoliv jiného z toho, co tady najdete.


Levné lety z Taškentu do České republiky - KAYAK\nNajděte levné lety z Taškentu do České republiky\nTAS — Česká republika\nHledáte levnou letenku? 25 % našich uživatelů našlo letenky z Taškentu do České republiky za následující ceny, nebo dokonce ještě méně: Jednosměrná letenka do Prahy za 9 333 Kč, zpáteční za 19 339 Kč\nJak KAYAK dokáže najít tak nízké ceny letů z Taškentu do České republiky?\nKAYAK je vyhledávač pro cestovatele. To znamená, že prohledáváme web, abychom pro naše uživatele našli ty nejlepší ceny. Zpracováváme více než 2 miliardy vyhledávání letů ročně a jsme tedy schopni zobrazit širokou škálu cen a možností letů z Taškentu do České republiky.\nJak mi funkce Cenová předpověď KAYAK může pomoct vybrat ten správný čas, kdy si koupit letenku z Taškentu do České republiky?\nCenová předpověď KAYAK používá předchozí data s cílem určit, zda je pravděpodobné, že se cena letu z Taškentu do České republiky v následujících 7 dnech změní. Uživatelé tak mají lepší představu o tom, zda je lepší s rezervací počkat, nebo rezervaci provést ihned.\nJak je užitečná funkce KAYAK Mix pro let z Taškentu do České republiky?\nKAYAK Mix vám umožní kombinovat různé jednosměrné letenky, díky kterým oproti tradiční zpáteční letence ušetříte. Můžete tak letět z Taškentu do České republiky s jednou leteckou společností a zpět s jinou leteckou společností.\nCo je to funkce „flexibilní termín“ KAYAK a proč by mě s ohledem na let z Taškentu do České republiky měla zajímat?\nTermín cesty není pokaždé fixní. Pokud termín vaší cesty není zcela pevně daný, díky funkci flexibilní termín uvidíte všechny dostupné možnosti letů z Taškentu do České republiky až tři dny před/po preferovaném termínu. Můžete si tak vybrat let, který vám nejlépe vyhovuje.\nBezpečnostní opatření leteckých společností nabízejících lety z Taškentu\nLetecké společnosti nabízející lety z Taškentu zavedly dodatečná bezpečnostní opatření a upravily své podmínky, aby lépe splňovaly potřeby cestujících. Podmínky se pro každou leteckou společnost liší.\nKaždodenní čištění a instalace palubních HEPA filtrů pro lety z Taškentu\nV letadle jsou povinné roušky. Roušky budou pro lety z Taškentu cestujícím poskytnuty.\nProstřední sedadla nejsou pro lety z Taškentu k dispozici.\nTestování na protilátky a testování na příznaky pro lety z Taškentu\nBez poplatku za změny. Vyhledat flexibilní letenky z Taškentu\nLetenky Taškent – Česká republika\nČeská republika - Taškent\nVyhledávejte lety do destinace Česká republika na stránkách KAYAK. Najděte levné letenky (Taškent) do destinace Česká republika. KAYAK vyhledává na stovkách stránek pro cestovatele a pomůže vám najít levnou letenku a zarezervovat let, který vám nejlépe vyhovuje. Se stránkami KAYAK také můžete porovnávat ceny last minute letenek kamkoliv v destinaci Česká republika, z letiště Taškent.


talent | Prima Style\nVIDEO: Nervózní pianista šokoval nejen porotu! Tohle nikdo nečekal\nTohle vystoupení bylo velkým překvapením!\nVIDEO: Je tohle nejšílenější soutěžící nového Talentu? Fakír si málem probodl oči mečem, když mu…\nPředstavení tohoto odvážlivce otřáslo celou porotou. Co všechno si pro ně připravil?\nVIDEO: Je jí teprve 14 let. Co však předvádí na pódiu, je neuvěřitelné\nTato čtrnáctiletá dívenka pěkně rozvířila vody amerického Talentu. Celou porotu doslova šokovala svým ohebným tělem. Pomocí svých nohou dokáže totiž jíst jablko nebo střílet lukem! A co je...\nVIDEO: Muž dokáže z obrázku poznat, jakou máte osobnost! Podívejte se, jak nachytal porotu v soutěži...\nAmerickému Talentu pěkně zamotal hlavu tento kouzelník, který se porotě i divákům rozhodl předvést, jak dokáže předvídat budoucnost. Až tohle uvidíte, oněmíte úžasem!\nVIDEO: 90letá striptérka dostala v Talentu za svůj výkon zlatý bzučák. Co na pódiu předvedla?\nTak tohle Talent ještě nezažil. Na pódium přišla energická stařenka, která přítomné ohromila sdělením, že je jí už neuvěřitelných 90 let. Nebylo to však nic s porovnáním s tím, co přišlo potom. Za...\nVIDEO: Na pódium přišla s ukulele v ruce. To, co nenápadná holčička předvedla, všem vyrazilo dech\nUž když přišla tato dívka v americkém Talentu na pódium, všechny zaujala svou přirozenou krásou. Nikdo však nečekal, jaký výkon předvede. Za doprovodu ukulele zazpívala svou vlastní písničku.\nVIDEO: Nenápadná třináctiletá dívenka uchvátila americký Talent. Až to uvidíte, pochopíte proč\nV USA právě probíhá další ročník velmi úspěšného Talentu. Tentokrát se v něm objevila 13letá nesmělá dívka. Ta svým výkonem porotu totálně odrovnala. Co myslíte, zazněl zlatý bzučák?\nVIDEO: Na pódium přišel s páskou přes pusu. Jeho vystoupení ale všechny ohromilo!\nAmerický Talent zažil obrovské překvapení v podobě tohoto mladíka, který na pódium přišel s páskou přes ústa. Protože nemluvil, nikdo nevěděl, co je od něho očekávat. To, co předvedl, však všechny...\nVIDEO: Dojemné! Nenápadná 14letá dívka svým zpěvem rozbrečela diváky, porotu i moderátory\nBritský Talent překvapila tato 14letá dívenka. Ve chvíli, kdy začala zpívat, všichni oněměli. Svým procítěným projevem dokázala nakonec rozplakat mnoho diváků, dámy z poroty i moderátory, kteří...\nVIDEO: Na pódium napochodovalo 100 lidí! Jejich vystoupení vás nabije energií\nPorota britského Talentu nemohla uvěřit svým očím, když na pódium přišel ohromný gospelový soubor. Z jejich energií nabitého vystoupení vám půjde mráz po zádech. Ocenila to porota zlatým bzučákem?


Slavia dobyla Vajgar a míří do NBL! | NBL.BASKETBALL\nSlavia dobyla Vajgar a míří do NBL!\nECHO ZÁPASU 2 BARÁŽE Power forward Karel Aušprunk byl Slavií angažován až začátkem března. A byť už pár kvalitních výkonů v jejích barvách za dva odsloužené měsíce stihl podat, v prvním barážovém duelu na domácí půdě odehrál jen tři nevýznamné minuty.\nDnes ale u Vajgaru dokonale zaskočil domácí GBA, když byl v rozhodné druhé půli jedním z klíčových mužů sešívaných a 13 body a 11 doskoky, z nichž 8 ulovil v útoku, mocně posunul Pražany k vítězství 64-78, jež tým po domácí porážce 74-78 vystřelilo k vysněnému cíli - postupu z první ligy do Kooperativa NBL.\nDokonalý "double" tak zažil křídelník vítězů Radek Pumprla, který se v noci na dnešek stal otcem a nebude tak vědět, co dřív slavit.\nNaopak pro bankéře po ročním působení v nejvyšší soutěži, kam se celek probil po tříleté pauze, následuje trudný návrat do první ligy. Po sezoně s pouhými sedmi výhrami v dlouhodobé části.\nVe druhém duelu baráže, hrané na součet skore, přitom Jihočeši více než poločas mohli za mírného vedení doufat v dobrý konec. Do první čtvrtiny vlétli minitrhákem 11-2, řízeným osmi body křídla Victora, který už do půle zařídil 20 z 34 bodů týmu. Hosté se vzpamatovali až po pěti minutách, kdy snížili na 11-4, a i pomocí bodů a útočných doskoků Aušprunka otočili až na 16-18. Pak už ale opět úřadoval Victor, který sedmi body v řadě posunul domácí na 26-21. Slavia ale opět dorovnala a GBA až v poslední minutě poločasu získala vedení 34-29. A se 4 body náskoku z prvního utkání tak už vedla vlastně o devět.\nHosté, kteří měli do půle 13 útočných doskoků a také o 13 střel víc, ale srážela je 28procentní úspěšnost z pole, se ovšem od stavu 41-36 do soka zakousli a zpod koše se probili do vedení 42-47. Domácí postupně začali ztrácet půdu pod nohama a jejich trojky míjely cíl, přičemž v Praze velmi potentní DuBose tentokrát do půle ani neskóroval a vidět byl 13 body až po změně stran. Zůstal však až příliš osamocen.\nSlavia se dál tlačila pod koš a 7:30 do konce vedla už 47-58, což reálně znamenalo náskok 7 bodů a stále i šanci pro GBA. DuBose s Welschem ještě domácí nablížili 100 sekund před koncem na 60-67, ale vzápětí udeřil dvěma slepenými trojkami slávistický Novotný a tím už definitivně zlomil odpor bankéřů.\nSlavii sytili vedle Aušprunka a Novotného (13) i Nehyba (12), Bradley (10+7 asistencí) a Pavel Pumprla (10). Hosté byli lepší zpod koše (24-36), v produkci laviček (12-35), z druhých šancí (9-15) a také ve ztrátách (13-6). V dresu domácích (bez Dorna, Stegbauera) byli výrazní jen Victor (23+9 doskoků) a DuBose.\nVojtěch Novák (power forward GBA Fio banka J. Hradec): „Začali jsme skvěle, jak jsme chtěli, ale Slavia se vrátila do hry díky útočným doskokům. Náš útok přestal vypadat tak, jak jsme si řekli, a bylo to trápení. Slavia předvedla skvělý výkon, dobře se na nás připravila a zaslouženě vyhrála.”\nJimmy Rhoades (asistent GBA Fio banka J. Hradec): „Slavia dnes velmi dobře střílela. Musím smeknout před Karlem Aušprunkem, který dnes skvěle doskakoval. Minulý zápas moc nehrál a dnes pro soupeře odehrál velké minuty. Jeho zkušení hráči se v dnešním zápase předvedli ve skvělém světle, naší mladíci mohli předvést lepší výkon.”\nRadek Pumprla (křídlo SK Slavia Praha): „Zápas se mi hodnotí velmi dobře a nejen kvůli výsledku - v noci se mi narodil syn, takže pro mě naprosto parádní výkon. Zdravím ženu do porodnice! Byl to zápas nahoru dolů, ze začátku na nás Jindřichův Hradec nastoupil, my jsme se z toho potřebovali trochu oklepat. Potom se síly dorovnaly a myslím si, že na konci rozhodly naše zkušenosti. Hradec se snažil hrát 1 na 1, my jsme se s tím vyrovnali a nakonec jsme zvítězili.”\nPavel Beneš (kouč SK Slavia Praha): „Bylo to nervózní utkání z obou stran, protože šlo o hodně. 4 body rozdílu z prvního utkání nebylo tak moc a nám paradoxně pomohl velmi dobrý nástup domácích, kteří brzy vedli 11-2. V té chvíli si pravděpodobně mysleli, že mají zápas v kapse a přestali bojovat tak, jak bojovali u nás. To byla voda na náš mlýn a my jsme se dostali do hry. V druhém poločase jsme byli lepším týmem a po zásluze jsme vyhráli.”


26.631.337 od 6.2.2004\nStrana 19 / 40, články 181 - 190 / 395\n15.10.2014 Pozdrav z Úpice\n15.10.2014 Sobota v Zichovci\n14.10.2014 Z výstavy hub v Plzni\n10.10.2014 Z výstavy hub 2014 v Hořovicích\n8.10.2014 Z výstavy hub 2014 ve Hvožďanech\n7.10.2014 Z výstavy hub 2014 v Čelákovicích\n7.10.2014 Z výstavy hub 2014 v Mariánských Lázních\n3.10.2014 Z výstavy hub 2014 v Salaši\n3.10.2014 Z výstavy hub 2014 v Blovicích\n1.10.2014 Z výstavy hub 2014 ve Francově Lhotě.\nPozdrav z Úpice\nZ příspěvků zaslaných do redakce myko.cz, 15.10.2014\nÚčastníci zamykání lesa s MK Úpice v sobotu 11. 10. 2014\nSobota v Zichovci\n...posielam zopár fotiek z „Houbařské soboty“ v Zichovci.\nAkcia dopadla nad očakávanie a k spokojnosti všetkých zúčastnených.\nZ výstavy hub v Plzni\nMykologický klub Plzeň, 14.10.2014\nVe dnech 6. - 8.10. uspořádal MK Plzeň tradiční výstavu hub která i letos byla hojně navštívená a to jak školními dětmi, tak i širokou veřejností. V průběhu výstavy bylo vystaveno 320 druhů hub převážně z okolí Plzně. Mezi exponáty se dali najít např. pavučinec fialový, šťavnatka holubinková, krásnoporka hřebenitá, lošák jelení a také lysohlávka kopinatá. Během celé výstavy fungovala i mykologická poradna ve které přátelé Svatopluk Holec a Jaroslav Vondrovský velice ochotně a fundovaně radili návštěvníkům. Za MK Plzeň sepsal Petr Černý.\nZ výstavy hub 2014 v Hořovicích\nZ příspěvků zaslaných do redakce myko.cz, 10.10.2014\npořadatelský tým výstavy\nfoto: R. Hanzlík\nV sobotu 4. října proběhla v Hořovicích velmi úspěšná výstava hub s 240 vystavenými druhy hub.\nKonala se, jako tradičně, v rámci zdejšího Cibulového jarmarku. Některé druhy jsme vystavovali prvně, jiné nebyly vystavovány několik posledních roků.\nVelký podiv a poučení způsobil hřib satan, o němž se mnozí přítomní návštěvníci vyjadřovali, že jej ještě nikdy neviděli.\nPoděkování patří všem členům kroužku a také přátelům z Prahy a Nezvěstic, kteří nezištně pomohli se sběrem hub i jejich instalací. Během výstavy jsme přivítali několik houbařských návštěv a v rámci houbařské osvěty zodpověděli spousty zvídavých dotazů.\nZájemci si odváželi naložené houby, recepty na jejich přípravu, nebo pohlednice s houbami. V kronice máme četné pochvalné zápisy.\nNaštěstí houby kolem nás rostly v dostatečném množství. Kdybychom výstavu připravovali o týden později, tak bychom tolik hub na vystavování neměli.\nZ výstavy hub 2014 ve Hvožďanech\nAleš Vít, 8.10.2014\nryzec ďubkovaný – Lactarius scrobiculatus\nHouby v okolí Hvožďan stále utěšeně rostou.\nČlenové spolku Beneše z Blíživy a jejich příznivci donesli z lesů Podtřemšínska na výstavu více než 150 pěkných a vesměs zdravých a čerstvých druhů hub.\nMezi exponáty zaujal např. méně známý ryzec ďubkovaný.\nVýstavu navštívilo mnoho místních i přespolních houbařů a milovníků houbaření.\nV nedělní podvečer výstavu doplnilo povídání s promítáním o houbách v lese a v kuchyni.\nAkce s podporou vedení města se líbila a byla zajímavým regionálním, osvětovým počinem.\nZ výstavy hub 2014 v Čelákovicích\nZ příspěvků zaslaných do redakce myko.cz, 7.10.2014\nz průběhu výstavy\nNa 54. výstavě hub v Čelákovicích pořadatelé shromáždili 212 druhů hub.\nZ těch u nás vzácnějších druhů byly k vidění např. holubinka olšová, pavučinec fialový, čirůvka zelánka, závojenka olovová, muchomůrka šiškovitá, korálovec jedlový, ryzec lilákový aj.\nVýstava byla doplněna expozicí jiřinek od Jany Čermákové z Čečelic, ukázkou minerálů ze sbírky J. Strnada, zdařilými exsikáty hub od M. Horákové, p. doplňky firmy Glucamedic, zajímavým proskleným včelím úlem a ukázkami ze starších i současných čísel Časopisu českých houbařů - Mykologického sborníku.\nVýchovně zapůsobila „sbírka předmětů nepatřících do přírody“, spolu s prosbou lesa, líbila se rovněž minisoutěž ve znalosti hub .\nMotto výstavy „Chraňte naše lesy“ bylo předmětem mnoha diskusí . Bylo vidět , že stav okolní přírody není návštěvníkům lhostejný.\nA nakonec několik údajů: účast 585 školních dětí, 141 dětí v doprovodu rodičů a 296 dospěláků.\nZa SH Čelákovice\nZ výstavy hub 2014 v Mariánských Lázních\nkvíz pro začínající houbaře\nčást pořadatelského týmu výstavy\nVýstava hub Mykologického klubu Slavkovský les v sídle správy\nCHKO Slavkovský les, Mariánské Lázně, 27. 9. – 28. 9. 2014\nPřičiněním našich členů a díky pomoci přátel z celé republiky\nbylo vystavováno na správě CHKO Slavkovský les skoro 400 druhů hub. Ty mělo po dobu výstavy příležitost shlédnout na 1000 návštěvníků.\nChtěl bych zvláště zdůraznit pomoc naší čestné členky Kateřiny Pauzarové, která přijela opět po roce z Jihlavy a výrazně pomohla. Svým dílem přispěl i čestný člen Svatopluk Holec, který za kamarády přijel z Plzně. Uznání si zaslouží také naši členové Pavel Syřiště a Vlasta Tůma, kteří již tradičně na úkor své dovolené jezdili po republice, aby zajistili houby, které u nás na západě nerostou.\nNávštěvníci z Čech i ze zahraničí obdivovali mnohé zajímavé druhy, například korálovec bukový, trsnatec lupenitý, houžovec hlemýžďovitý a lišku Friesovu.\nPoprvé v historii našich výstav byl k vidění vzácný kukmák cizopasný, parazitující na strmělce mlžence.\nNechyběly ani jedovaté houby jako muchomůrka zelená, porfýrová, tygrovaná a přivezená, vzácnější hlíva olivová.\nČlenové klubu vysvětlovali možné záměny za jiné druhy.\nSoučástí výstavy byla ochutnávka houbových specialit, výrobků našich členů, například houbový salát, pečenáče, karbanátky, houby naložené v sladkokyselém nálevu a nově i houbová nádivka. K dispozici byly recepty na tyto speciality.\nS výstavou nepřímo pomohli také naši příznivci, například Marie Lokingová, vedoucí útulku na Hraničné, nám letos v červnu dovezla 8kg vážící sírovec žlutooranžový. Pečenáče z něho připravené zachutnaly právě na naší výstavě.\nNově bylo možno, pomocí binokulárních mikroskopů, zapůjčených v Ekocentru Cheb, sledovat detaily hub, což výstavu oživilo o další zajímavý prvek.\nZ podnětu našich členů Petra Randise a Stanislava Nováka byl připraven houbařský kvíz pro děti. V rámci osvěty to bylo velmi cenné.\nDvoudenní výstavu hub s ochutnávkou účastníci pochvalně hodnotili i formou zápisů do knihy návštěv. Slunečné podzimní počasí podpořilo dobrou náladu, účastníci výstavy byli nadšeni, což bylo naším cílem.\nDěkujeme tímto správě CHKO v Mariánských Lázních, která nám umožnila vystavovat v jejich atraktivních prostorách.\nZ výstavy hub 2014 v Salaši\nZ příspěvků zaslaných do redakce myko.cz, 3.10.2014\nZ výstavy hub 2014 v Blovicích\nz instalace výstavy, vlevo V. Červený, předseda MK, vpravo M. Staněk\nLetošní výstava hub MK v Blovicích proběhla za spolupráce vedení města opět v sídle Městského úřadu.\nPro milovníky hub a houbaření bylo vystaveno více než 160 druhů hub z blovických lesů.\nVýstavu navštívilo více jak 500 spokojených zájemců.\nZa MK Blovice\nZ výstavy hub 2014 ve Francově Lhotě.\nZ příspěvků zaslaných do redakce myko.cz, 1.10.2014\nV neděli 14. 9. a v pondělí 15. 9. 2014 uspořádal „Spolek hřibařů“ Francova Lhota již\n11. ročník výstavy hub. Akce se konala již tradičně v pohostinství „ u Ptáčků“.\nK vidění zde bylo na 210 druhů hub z lesů Francovy Lhoty, Valašské Senice a okolí. Z Hostýnských vrchů tu byla kuřátka finská. K dalším zajímavým exponátům dále patřily: bedlovnice zlatá, ryzec lososový a r. křídlatovýtrusý, krásnoporka kozí noha, kotrč Němcův, křemenáč krvavý, lopatička kyjovitá, čirůvka ropuší, voskovka Reidova i další druhy.\nHouby určovali a popisovali – člen MS ze Vsetína Josef Hrnčiřík a člen MK Přerov Jiří Polčák z Lipníku nad Bečvou. Výstava byla obohacena barevnými fotografiemi hub Jiřího Polčáka a Yvony Janotové. Své autorské snímky předvedl i náš člen Stanislav Filák.\nPrvní den výstavy, i přes nepřízeň počasí, si našlo cestu na výstavu asi 450 příchozích z Francovy Lhoty a širšího okolí, například ze Vsetína, Zlína, Otrokovic, ale také ze Slovenska. V pondělí pak shlédlo výstavu ještě dalších 55 návštěvníků a také 7 tříd zdejší ZŠ se svými učiteli.\nVšichni, kdo výstavu navštívili, vyslovili pochvalu našemu spolku za zdařilou podívanou. Další akce, kterou náš spolek připravuje, bude 10. ročník „Lhotského kyseláče“. Proběhne v měsíci únoru příštího roku.


CzechAirliners.net - McDonnell Douglas MD-12\nSuperjumbo – pod tímto pojmem si dnes každý vybaví dvoupatrový Airbus A380. Ovšem první myšlenka superjumba, čili obřího dopravního letadla s dvěma palubami po celé délce trupu, se zrodila v hlavách konstruktérů americké firmy McDonnell Douglas. Na začátku devadesátých let minulého století zahájili konstruktéři McDonnellu Douglas studijní práce na typu označeném MD-12X. Měl to být třímotorový letoun, vlastně víceméně o 10,4 metru prodloužená verze již vyráběného MD-11, která by zvýšila jeho kapacitu z 250 na 375 míst v kabině ve třech cestovních třídách – první, obchodní a ekonomické. Vedení McDonnelu Douglas schválilo zahájení vývoje MD-12X v říjnu 1991. Rovněž byl zahájen průzkum u leteckých společností, zdali by jim nový letoun vyhovoval.\nPo roce průzkumů se ukázalo, že představy výrobce se značně odlišují od představ zákazníků. Upravený projekt MD-12 uveřejnil výrobce v červnu 1992. Jednalo se čtyřmotorový obří letoun pro dlouhé tratě řadící se do kategorie tzv. megalinerů. V typickém uspořádání ve třech třídách měl pojmout 430 cestujících (průměrná kapacita dnes provozovaných Airbusů A380 je 491 sedadel), pokud by byl vybaven pouze sedadly ekonomické třídy, vešlo by se do něj 515 cestujících. Oproti modelu MD-11 měl trup delší pouze o 2,24 metru, takže nemělo být obtížné odbavit letoun na většině světových letišť.\nPočítalo se již také s audiovizuálním zábavným systémem (tzv. IFE – In Flight Entertaiment), paluba měla být vybavena rovněž barem a dokonce fitness studiem. Dolet MD-12 měl být 14 816 km (dolet Airbusu A380 je 14 800 km), letoun byl tedy určen pro dálkové linky jako Los Angeles – Bangkok nebo New York - Taipei. Jako pohonné jednotky mohly být použity 3 typy motorů – americké General Electric CF-6-80C, Pratt and Whitney PW 4462 nebo Rolls Royce Trent 764 v rozmezí tahů 260-285 kN. Uvedení MD-12 na trh se předpokládalo v roce 1997, marketingový průzkum předpokládal prodej 2000 letadel do roku 2005 (to bylo velmi odvážné, Airbusů A380 bylo za 14 let objednáno jen 317). McDonnell Douglas zahájil v roce 1993 masivní reklamní kampaň, avšak neúspěšnou. Nedostavily se žádné objednávky a navíc projekt opustila firma Taiwan Aerospace, s jejíž finanční účastí americký výrobce počítal. McDonnel Douglas se pak začal potýkat s finančními potížemi a roce 1995 byl projekt MD-12 zrušen.\nTakto měl vypadat MD-12 v barvách potencionálního zákazníka - švýcarského Swissairu (ilustrace: © http://500knots.com/tr/)\nPředpokládané technické údaje MD-12:\nRozpětí 64,90 m\nDélka 63,40 m\nVýška 22,60 m\nMaximální vzletová hmotnost 430 466 kg\nDolet 14 816 km


Bývalý šéf vězeňské služby nemusí vracet generálskou šavli, rozhodl soud - iDNES.cz\n4. ledna 2018 17:45, aktualizováno 17:45\nBývalý generální ředitel Vězeňské služby Pavel Ondrášek musel kvůli darovanému kordu k okresnímu soudu pro Brno-venkov. | foto: Marie Stránská, MAFRA\nRozsudek není pravomocný, strany se proti němu mohou odvolat. Ondrášek se dostal do čela Vězeňské služby poté, kdy exministryně spravedlnosti Helena Válková (za ANO) odvolala jeho předchůdce Petra Dohnala pro ztrátu důvěry a kvůli údajným problémům v hospodaření. Dohnal označil své odvolání za nezákonné a úspěšně se proti němu bránil u soudu.\nMinisterstvo po rozsudku zahájilo přezkumné řízení o Ondráškově jmenování a jmenování zrušilo. Nový ministr spravedlnosti Robert Pelikán (ANO) vrátil do funkce Dohnala.\n„Žalobu jsem od začátku považoval za hloupou a absurdní, hodně vypovídá o současném vedení Vězeňské služby,“ uvedl Ondrášek po vyhlášení rozsudku.\nVězeňská služba se žalobou domáhala vrácení darované šavle, podle jejího právního zástupce jde o dlouhodobý majetek v evidenci služby. Uvedl, že žalovanému nebyla udělena kázeňská odměna, tudíž šavle nemohla přejít do jeho vlastnictví.\nOndráškův právní zástupce naopak řekl, že palaš je individualizovaný vyrytým jménem a jeho klient jej převzal jako symbolický dar k jeho povýšení do hodnosti generála. Jako důkaz uvedl i vyjádření bývalé ministryně Válkové.\nExministryně zmínila, že je nelogické, aby byla Ondráškovi šavle odebírána, protože její nabytí je spojováno s generálskou hodností a její odebrání s degradací. „Byla by to urážka celého generálského stavu,“ uvedla ve vyjádření Válková.\nTémata: Vězeňská služba, Pavel Ondrášek, Helena Válková, Petr Dohnal, Robert Pelikán, Plná moc\nStarostové hlasitě varují před novelou zákona o střetu zájmů. Do jejich čela se postavil první muž Kyjova František...


Přemíra tuků ve stravě poškozuje paměť - Novinky.cz\nNovinky.czŽenaZdravíPřemíra tuků ve stravě poškozuje paměť\nVýstavu s gratulací jubilantovi Petru Hájkovi uvedl předseda KPU ing.Jiří Hartman a moderátor večera Miroslav Němec. Foto: Stanislava Dvořáková\nPřemíra tuků ve stravě poškozuje paměť\n2. 11. 2004, 14:05 – SAN DIEGO\nVysoká konzumace potravin bohatých na tuky narušuje proces myšlení, především pak paměť a schopnost učení. Prokazují to alespoň pokusy s krysami a myšmi, jež souběžně proběhly na několika vědeckých pracovištích.\nHlodavci, kteří dostávali tučnou stravu, se daleko obtížněji orientovali v labyrintu a hledali z něho cestu ven, než kontrolní skupina, jež byla živena běžným způsobem. Potřebovali také daleko delší dobu k tomu, aby znovu správně vyřešili úlohu, s níž už se dříve setkali a dokázali si s ní poradit.\nPři jednom z experimentů si například museli vzpomenout, kde se ve vodní nádrži nachází ostrůvek, na němž mohou spočinout suchou tlapkou. Po osmitýdenním krmení potravou bohatou na tuky a cholesterol se při pátrání po něm dopouštěli podstatně většího množství chyb než jejich druzi, kteří nebyli nuceni k obžerství.\nDbáte na správnou životosprávu?\nVědci z lékařské univerzity v Jižní Karolíně a v Missouri, kteří se závěry svého bádání vystoupili v San Diegu na výročním setkání Neurologické společnosti, upozorňují, že k obdobným pochodům dochází i v lidském organismu.\nNadmíra tuků může podle nich neblaze ovlivnit i mentální schopnosti člověka. Vědci ovšem zdůrazňují, že tyto poznatky nelze mechanicky přenášet z jednoho živočišného druhu na jiný, ale je třeba se jimi specificky zabývat.\nNa vzniku infarktu se nejvíce podílejí tuky a cigarety\nPrakticky všechna rizika, která vedou k infarktu, lze předvídat a přitom je lhostejné, zda člověk žije v bohaté nebo chudé zemi. Tím nejhorším, co se nejvíce...\nRyby v jídelníčku těhotných žen ovlivňují váhu plodu\nRybí maso má pozoruhodnou vlastnost. Pokud ho totiž žena během svého těhotenství pojídá, dokáže taková strava podporovat růst plodu. Nastávající maminka,...\nLidé během zimy obvykle přiberou pár kilo navíc. To je mnohdy donutí k tomu, aby svůj jídelníček upravili. Začít je možné třeba odlehčovacím dnem,...


Hotely Saint-Bonnet-de-Mure | Ubytování Lyon, Francie\nhotelyhotely Evropahotely Franciehotely Rhone-Alpeshotely Rhonehotely Lyonhotely Saint-Bonnet-de-Mure\nSaint-Bonnet-de-Mure: hotely – rezervujte si hotel ve městě Saint-Bonnet-de-Mure\nHotely Saint-Bonnet-de-Mure: rezervace ubytování\nRezervujte si hotel Saint-Bonnet-de-Mure on-line a ušetřete peníze\nHotely Saint-Bonnet-de-Mure: garance nejnižší ceny, žádné rezervační poplatky\nMaplandia.cz ve spolupráci s Booking.com nabízí velmi výhodné ceny za ubytování ve všech typech hotelů ve městě Saint-Bonnet-de-Mure, od prostých rodinných pensionů po nejluxusnější hotely. Společnost Booking.com byla založena roku 1996 a již dlouho si v Evropě drží první místo mezi agenturami pro on-line rezervaci hotelů. Na této stránce uvádíme přehled hotelů ve městě Saint-Bonnet-de-Mure.\nVýběr ubytování ve městě Saint-Bonnet-de-Mure Vám usnadní podrobné informace včetně fotografií a nestranného hodnocení předchozích hostů hotelu. Recenze hotelů Saint-Bonnet-de-Mure – viz záložka "Hodnocení hostů" prezentace jednotlivých hotelů. Pro usnadnění nalezení ubytování odpovídajícího Vašim představám jsme připravili samostaté stránky jak pro luxusní hotely (čtyř- a pětihvězdičkové hotely), tak pro levné hotely ve městě Saint-Bonnet-de-Mure. Pamatujte si: na Maplandia.cz je společností Booking.com garantována nejnižší možná cena. Kvalita popisu některých hotelů v českém jazyce nemusí odpovídat standardům Maplandia.cz. Děkujeme za pochopení.\nPoloha města Saint-Bonnet-de-Mure\n– viz mapa Saint-Bonnet-de-Mure »\nSaint-Bonnet-de-Mure leží v oblasti Lyon, Rhone, Rhone-Alpes, Francie.\nHotely Saint-Bonnet-de-Mure – seznam hotelů (volitelné kritérium řazení)\nNásleduje stručný seznam všech hotelů ve městě Saint-Bonnet-de-Mure. Hotely Saint-Bonnet-de-Mure jsou seřazeny podle třídy: luxusní hotely ve městě Saint-Bonnet-de-Mure jsou uvedeny dříve. Pomocí ovládací lišty můžete změnit kritérium řazení: kliknutím zvolíte rozhodující vlastnost. Směr řazení se přepíná kliknutím na první tlačítko (úplně vlevo) lišty.\nSestavili jsme samostatné oddíly pro Saint-Bonnet-de-Mure luxusní hotely and Saint-Bonnet-de-Mure levné hotely.\nSaint-Bonnet-de-Mure: přehled všech hotelů\nSe nachází 10 km od St Exupery Airport, a 25 km od Lyon, tento hotel nabízí hostům všechny výhody města, kromě těch na venkově. Počet pokojů: 42.\nHotely v okolí města Saint-Bonnet-de-Mure\n(Saint-Laurent-de-Mure, vzdálen přibližně 1.2 km)\n(Saint-Laurent-de-Mure, vzdálen přibližně 2.5 km)


Robbie Williams se vrací k Take That – Novinky.cz\nZpěvák Robbie Williams se vrací k Take That, původně chlapecké kapele, která ho v 90. letech vynesla na výsluní. Ve čtvrtek to uvedla britská stanice SkyNews.\nčtvrtek 15. července 2010, 17:19 - Londýn\nPodle televize Williams se svými bývalými spoluhráči nahrál nové album skupiny, které by mělo vyjít v listopadu. S Garym Barlowem, Howardem Donaldem, Jasonem Orangem a Mark Owenem chystá i turné, jehož první část by měla trvat rok.\n„Ty zvěsti jsou pravda. Původní sestava Take That napsala a nahrála nové album, které vyjde závěrem roku... Je to poprvé od zveřejnění hitového alba Nobody Else z roku 1995, co členové nahráli společné album,“ uvedla kapela v prohlášení.\nSám Williams k tomu řekl: „Až trapně mě vzrušuje, když se nás pět ocitne v jednom pokoji. Je to jako návrat domů.“ Mark Owen přisvědčil s tím, že je potěšením zase trávit čas s Robbiem. „Ve fotbale jsem ale pořád lepší,“ dodal žertem.\nKromě nové kolekce s Take That vydává Williams v říjnu též výběr svých největších hitů. Na albu bude bonus v podobě duetu s Garym Barlowem.\nBritský chlapecký boyband Take That byl vytvořen v roce 1989. Jeho ústřední postavou byl jakožto autor vlastních písní Garry Barlow, nikoliv Robbie Williams.\nAčkoliv si předchozí singly vedly v hitparádách dobře, skutečný úspěch se dostavil teprve v roce 1993, kdy se album Everything Changes dostal do čela britského žebříčku. Stejně tak si o dva roky později vedlo i album Nobody Else. Skupina bodovala s množstvím hitů od coververze Relight My Fire přes vlastní Pray či Babe až k nejúspěšnějšímu Back for Good.\nRobbie Williams kapelu opustil v roce 1995 a zahájil úspěšnou sólovou kariéru. Take That oznámili konec činnosti počátkem následujícího roku. Čtveřice zbylých členů se však znovu dala dohromady v roce 2005. Od té doby se několikrát spekulovalo též o Williamsově návratu.


Pavlína v Itálii: Divadelní hra o divných lidech\nNěkteří lidé jsou divní. A ti bohatí mají často sklon k tomu být ještě divnější. Nedávno jsem četla o tom, jak se ze společnosti vytrácí řád, disciplína, hodnoty.. člověk tak nabyl pocitu, že si může dělat, co se mu zlíbí. A navíc, nikdo mu nic nemůže.\nTřeba taková morálka, slušné chování.. to je v dnešní době dost rarita, potkat někoho doopravdy zásadového. A proč mluvím o těch bohatých?\nPeníze kazí lidi. Samozřejmě výjimka potvrzuje pravidlo, ale žel "zpravidla" mají bohatí lidé (takoví, kteří to navíc rádi ukazují a dokazují veřejnosti, tedy dalším lidem) takový nějaký utkvělý pocit, že si mohou koupit úplně vše, ba co dokonce že si mohou dělat, co se jim zamane, protože oni na to mají a komu by se taky museli zpovídat. Tak nevím, jak si to v sobě porovnají.. svědomí asi už dávno poslali do háje nebo udusali hluboko pod povrch nánosu sladké Mamonovy iluze?\nAle pojďme k příběhu..\nJsou Velikonoce. Celá ubytovací struktura je na čtyři dny zarezervována dvěma americkými rodinami, které si navíc vyžádaly i polopenzi. V neděli a v pondělí je všude zavřeno, takže přípravy vrcholí, dům praská ve švech díky nakoupenému jídlu a pití na čtyři typické toskánské megavečeře (o pěti chodech!) pro devět lidí.\nPřijíždí dvě nablýskaná auta. Vystupují obě rodiny. Dáma prohlásí, že se domnívala, že tu bude obyvák s pohovkou, aby měla kde relaxovat. V ostatních B&B to prý vždycky měli. Mírně zhoustne nálada, žel, to tu nemáme a ani jsme to nikdy netvrdili. Jeden pár odjíždí nakoupit víno.\nJsem nemocná, intenzivně se potím v posteli, usínám. Venku lítají a řvou americké děti. Hrají si na schovávanou.\nCristiana mrzí ona nespokojená poznámka, přestože dobře ví, že nebyla na místě - o obývacím pokoji při rezervaci nepadlo ani slovo. Pozoruje hosty zpoza balkónových dveří. Vzpomíná si, že jim slíbil večeři s vínem Chianti, ale zapomnělo se koupit. Sedá do auta a vyráží do obchodu je pořídit, aby nebyl jediný důvod k nespokojenosti ze strany hostů. Venku je ticho.\nVrací se za deset minut. Obě auta jsou pryč, pokoje otevřené, prázdné, bez jediného kufru.\nNelíbilo se jim tu. Neměli ani tolik odvahy nám to říct do očí. Sebrali se a odjeli. Z auta zavolali Cristianovi, že se rozmysleli a nezůstanou. Pod záminkou nákupu vína objeli pár dalších, dražších míst (nejspíš i s obývákem) a domluvili si to tam, kde měli volno.\nPřed námi pět "prázdných" dní. V domě jídla jak pro regiment.\nNespočetněkrát odmítnuté rezervace. Všechny další B&B jsou přeplněny. Velikonoce jsou jedním z mála období, kdy turismus ještě kvete.\nMy máme mlhavou vidinu částečného pokrytí nákladů (ušlý zisk se tomu říká?) - vše závisí na náladě oněch bohatých Američanů. Zaplatí nebo nezaplatí?\nDáváme last minute nabídku na internet, jdeme hluboce pod cenu toho, co byhom mohli za toto období chtít. Stejně nikdo nepřijede.\nNálada pod bodem mrazu v celém domě, deziluze, rozčarování.\nLidé jsou prostě divní.\nP.S.: I přes mou nemoc jedeme večer na koncert. Cris potřebuje přijít na jiné myšlenky. Co bych pro něj neudělala; doufám, že to vydržím.\nŠtítky: Itálie, koncert, morálka, nálada, nemoc, peníze, ubytování


Skotská galerie získala obraz české malířky Toyen. Kvůli brexitu o něj málem přišla | info.cz\nAutor: ekb - 18. ledna 2017 • 19:14Info.cz\nDíla české surrealistické malířky Marie Čermínové, uměleckým jménem Toyen, učarovala celé řadě sběratelů i galerií po celém světě. Její obraz z roku 1936 Poselství lesa si budou moci fanoušci umění tento týden poprvé prohlédnout ve skotské Národní galerii moderního umění. Výsledek britského referenda o vystoupení z EU přitom odkoupení velkolepého obrazu málem zhatil.\nPo ohlášení výsledku britského referenda zaznamenala libra prudké oslabení vůči americkému dolaru a cena malby odhadovaná na 500 tisíc liber (víc než 15 milionů korun) okamžitě vystřelila o 40 tisíc liber nahoru. Nákup velkolepého obrazu tak byl najednou v ohrožení.\nŠťastné zakončení příběhu nakonec zajistila nezávislá britská organizace Art Fund, která galerii na nákup poskytla finanční příspěvek ve výši 150 tisíc liber. Galerie v Edinburghu díky tomu mohla poklad českého surrealismu z meziválečného období odkoupit. Návštěvníci ho budou moci obdivovat už tento týden.\nSkotská národní galerie už dnes vlastní celou řadu uměleckých děl z dob surrealismu. „Poselství lesa, nejslavnější dílo Toyen, nám vyplní mezeru a skvěle doplní naši sbírku,“ říká ředitel Národní galerie moderního umění Simon Groom s tím, že ve sbírce edinburské galerie dodnes surrealistické dílo od českého umělce chybělo. Poselství lesa bude zároveň vůbec první dílo od Toyen ve Velké Británii.\n„V jiné veřejné sbírce ve Velké Británii žádné obrazy od Toyen nebo jiného českého surrealisty nejsou, takže jsme velmi rádi, že můžeme podpořit takto významnou koupi,“ uvádí ředitel organizace Art Fund Stephen Deuchar.\nPoselství lesa bylo součástí rozsáhlé sbírky amerických soukromých sběratelů Roye a Mary Cullenových, kteří patří mezi skutečné fajnšmekry děl českých avantgardních umělců. Jejich bezkonkurenční sbírka čítala například také malby Františka Kupky, Jindřicha Štýrského nebo Karla Teigeho. Po smrti Roye Cullena v roce 2014 však byla část sbírky rozprodána.\nUmělec zbožňuje svého psa. Spolu s křížencem baví internet dokonale sladěným oblečením\nObraz poselství lesa byl nabídnut k dražbě už před dvěma lety, svého kupce si ale nenašel. Tehdy znalci odhadovali jeho cenu dokonce až na jeden milion liber. Astronomickou částku však žádný sběratel nebyl ochoten zaplatit, a nejdražším dílem malířky Toyen tak zůstal obraz Spící, který se v roce 2009 prodal za 20 milionů korun.\nMarie Čermínová se narodila v roce 1902 v Praze, část života však strávila v Paříži. V roce 1923 si změnila jméno na Toyen. Známá byla také pro svůj krátký sestřih vlasů a pánské oblečení.


Politizující impotenti | Názory | Lidovky.cz\n10. září 2008 7:47 Lidovky.cz > Zprávy > Názory\nZdeněk Škromach | foto: Alžběta Jungrová, Lidové noviny\nMám pocit, že tento případ vypustilo nynější vedení ministerstva účelově před volbami. Toto jsou slova Zdeňka Škromacha, kterému se nelíbí, že policie vyšetřuje čachry se státními nemovitostmi na ministerstvu práce, a to z doby, kdy zde šéfoval.\nPan Škromach v tom není sám, poukaz na skutečnost, že je před volbami, používají politici často a rádi, bez ohledu na stranickou příslušnost. Jako by tahle věta měla nějakou relevanci.\nPřed volbami je takříkajíc pořád, vyjma zhruba dvou měsíců bezprostředně následujících po těch posledních - to se usazuje prach. Na tuhle otřepanou formulku by měl každý odpovídat slovy no a co? Ono se před volbami smí krást, podvádět či lhát? Žádná předvolební imunita neexistuje, to se jen politikům nechce odpovídat na nepříjemné otázky.\nPodobnou, ale ještě hloupější výmluvou si pomáhá předseda poslaneckého klubu ODS Tluchoř, jenž -místo aby vysvětlil svou SMS zprávu poslanci Moravovi - tvrdí, že žertoval. Jako že si dělal z kolegy legraci tím, že jej pobízel k nákupu kompromitujících materiálů? No, to musí být ODS ve sněmovně opravdu parta drsňáků. Na včerejší schůzi mohl alespoň kolegům poslancům objasnit, zda si dělá legraci z voličů, nebo spíš z nich.\nTo těm špičkovým politikům, kteří nás z billboardů ujišťují, jak to s námi myslí dobře, nestojíme ani za trochu té duševní námahy?\nJan Volte Pravý Blok Petra Cibulky = ODVOLATELNOST politiků!!!!! Volte Pravý Blok... 18:29 12.9.2008\nkefaso sdělení.. ano a dle sdělení mluvčí ministerstva zdravotnictví situace došla tak... 10:54 11.9.2008\nben Lidé prosím Vás...... nevolte už ty voly! 13:41 10.9.2008\nzil Re: Lidé prosím Vás...... zůstává ale otázka, koho tedy volit v této naší... 14:22 10.9.2008\nAzazel :/ ODS je po krk v *** ale v lidových novinách jeden štvavý článek proti ČSSD... 13:13 10.9.2008