Vaříme pro vás s láskou a péčí | restaurace hotel Sněženka\nAť už jste naším hotelovým hostem nebo ne, můžete si přijít vychutnat výborné jídlo do naší restaurace. Jídlo s nádechem Jeseníků, jídlo vařené z kvalitních a většinou lokálních surovin, jídlo připravované našimi kuchaři s péčí a láskou.\nNaši ubytovaní hosté mohou využít ke svému pobytu stravování formou polopenze nebo plné penze. Nebo se nemusejí vázat a do restaurace přijít podle svého přání a chuti a vždy si vybrat něco z našeho stálého menu. V průběhu letní i zimní sezóny připravujeme také denní menu a naši nabídku zpestřujeme speciálními sezónními pokrmy.\nKVALITNÍ, LOKÁLNÍ SUROVINY\nOkolní horská krajina sice není tak úrodná jako jiné oblasti naší republiky, ale o to více zajímavých a kvalitních lokálních surovin nabízí. Pěstitelé, farmáři i výrobci potravin z hor jsou pracovití a poctiví, a to se projevuje i na jejich produktech a našich pokrmech z nich připravených.\nJiž mnoho let spolupracujeme například se společností PRO-BIO, která sídlí jen 6 km od nás ve Starém Městě a která se specializuje na bio potraviny, podporu ekologického zemědělské a zachování tradičních ale často zapomenutých plodin.\nPOCTIVÉ VAŘENÍ S LÁSKOU\nDobrá jídla nevznikají jen díky dobrým surovinám, ale zejména díky lidem, kteří je připravují a díky tomu, jak je připravují. Naši kuchaři jsou zkušení, ale přesto jsou inovativní. Svou práci mají rádi a jejich péče a vaření s láskou je poznat na každém jídle.\nZdravější a chutná jídla připravujeme také díky technologii pomalého vaření v páře s využitím podomácku připravených, vakuově balených porcí masa v domácích marinádách. Díky tomu se kvalita, chuť i vzhled našich ryb a masa dostala na ještě vyšší úroveň. Přijďte ochutnat.\nNaše restaurace je díky používání lokálních a tradičních surovin, spolupráci s regionálními dodavateli a používání tradičních receptů součástí programu Ochutnejte Jeseníky. Přijďte ochutnat třeba naše houbové špaldoto, ze kterého toho Jeseníky, hory a lesy přímo čiší.\nV Česku je pivo národním nápojem ba dokonce národním pokladem, a proto kvalitní točené pivo nesmí chybět ani v naší restauraci. A jelikož v nedalekých Hanušovicích sídlí pivovar HOLBA pyšnící se sloganem „Ryzí pivo z hor“ a mnoha oceněními za chuť a kvalitu piva, byla pro nás volba „co točit“ snadná a jasná.


Zima je zmohla. Na úklid obce ale mají - Břeclavský deník\nZima je zmohla. Na úklid obce ale mají\nBřeclavsko /DISKUTUJTE, FOTOGALERIE/ - Poměrně dlouhá zima s bohatou sněhovou nadílkou dala obcím zabrat. Ze svých rozpočtů musely mnohdy uvolnit i statisíce navíc na úklid silnic a chodníků. S nástupem jara řeší další problém. Kde vzít peníze na odstranění materiálů, které měly zmírnit nepříjemnosti v ulicích? A další nepořádek ukrytý pod sněhem.\nNepořádek na břehu Dyje v Břeclavi. | Foto: DENÍK/Jiří Ševčík\n„Do této chvíle nás stála zima dvě stě tisíc korun. Museli jsme platit brigádníky na odklízení sněhu i firmy s mechanizací. Nemálo peněz nás stál i posypový materiál. Nechci ani vědět, na kolik korun nás přijde jarní úklid,” posteskl si například starosta Vranovic Jan Helikar.\nS nadsázkou dodal, že by nebylo špatné, kdyby si nějaký zájemce vykoupil povalující se písek při okrajích silnic jako zásoby na příští sezonu. Obce totiž budou muset řešit klasickou otázku: Kam s ním? Uskladnit kvanta prachu a kamení nebude jednoduché.\nSpoléhají na občany\nVelkopavlovická radnice spoléhá i na vlastní občany, kteří s jarním úklidem především u svých domů městu výrazně pomůžou.\n„Zimní údržba ulic ve Velkých Pavlovicích byla náročná. S úklidem jsme ale už začali. Z Hantálů jsme si vypůjčili zametací vůz, který odstranil ze silnic ten největší nepořádek,“ potvrdil nástup pracovníků a mechanizace do ulic velkopavlovický místostarosta Zdeněk Karber.\nJak dodal, celkovou částku za letošní zimní údržbu ještě radnice nevyčíslila. „V předcházející zimě jsme fakticky uklízeli sníh asi jen třikrát. Tentokrát to byly dva měsíce,“ poukázal na zjevný fakt, že rozdíl bude asi velký.\nKaždý pátek budou také zaměstnanci služeb města odvážet z předzahrádek ve městě nachystané rostlinné odpady. Řada přijde i na plasty, papír a železo. „Systém udržování pořádku ve Velkých Pavlovicích má svůj pevný řád. A jsem rád, že to funguje,“ neskrýval spokojenost Karber, který se nebojí ani případného víkendového ochlazení s možností dalšího sněhu. Je přesvědčený, že jaro už je přece jen na obzoru.\nPohořelická radnice dala do letošní zimy také několik set tisíc korun. „Samozřejmě jsme spotřebovali víc soli, také jsme nakupovali náhradní díly do starších odklízecích aut. Nejvíce nás ale stálo strojní pročištění koryta místního potoka. Voda v něm normálně nebývá, ale potřebovali jsme odpustit rybník. Nejprve zamrzl a při tání to začalo být dost nepříjemné,“ přiblížil největší zátěže letošní zimy pohořelický starosta Josef Svoboda.\nI tady už ale s prvním úklidem začali. „Pracovníci města už zahájili některé úklidové práce týkající se odstranění prachu a písku z chodníků a silnic. Zatím se tomu věnují dva lidé. Ale chceme přijmout další na pomoc z úřadu práce. Určitě neuklidíme město hned, ale postupně. Je to otázka spíš týdnů,“ odhadoval Svoboda.


Štítky článku: Brexit • demokracie • GB • imigrace • islamizace • multikulti • prezidenti • Rakousko • rozhovor • volby •\nBenjamin Kuras: Kdo chce zemi okupovanou nepřátelskými imigranty z vražedné civilizace, volí „Chamberlaina“ Drahoše. Kdo chce opak, volí hulváta a opilce „Churchilla“ Zemana.\n„Kdo chce nastolit totalitu ‚liberální demokracie‘ ovládanou bruselským diktátem a okupovanou neintegrovatelnými migranty z nepřátelské a vražedné civilizace, bude volit kulantního a nikoho neurážejícího Drahoše. Kdo se chce dál bezpečně poplácávat nedokonalou demokracií, která je však dnes už svobodnější než většina západních zemí (jak zjišťuje každý, kdo žije částečně v obou), bude volit hulváta Zemana. Bude to v menší míře podobná volba jako mezi kulantním a střízlivým Chamberlainem a obhroublým opilcem Churchillem,“ říká spisovatel Benjamin Kuras.\nA teď k té „liberální demokracii“ — a omlouvám se, že na to musím zdlouhavě, aby se nám ujasnilo, co se vlastně děje…\nČeši horující za obranu liberální demokracie zamrzli v 90. letech a nevšimli si, že ona ctěná liberální demokracie se v západní Evropě — ale taky v Kanadě a zčásti i v USA za Obamova prezidentství — mezitím přeměnila v cosi podobného socialismu s lidskou tváří. Rozdíl je v tom, že ten český se pokoušel směřovat od totality k demokracii, zatímco tento směřuje od demokracie k totalitě.\nJe v tom politický záměr, neboť čím víc lidí je závislých na státu, tím víc jich bude volit vlády, které je budou zabezpečovat. To nutí i původně konzervativní (nebo ekonomicky liberální) strany provádět zabezpečovací politiku, až se i ty nominálně pravicové stávají prakticky levicovými. Čili celé politické spektrum se posouvá doleva, a co bylo kdysi obyčejně konzervativní (tedy spoléhající na individuální odpovědnost nezávisející na státě), se označuje za extrémně pravicové. A co bylo tehdy liberálně-demokratické, se dostává do područí extrémní levice, která se na to už půl století připravovala postupným pronikáním do institucí a posilováním takzvaných neziskových či mimovládních organizací (NGO). Dnešní „liberální demokracie“ je tedy politická struktura extrémní levice, vstřebávající i takové jevy, jako je ryze fašistické hnutí Antifa. Nalevo od ní už nic levicovějšího není.\nZestátňování a znadstátňování společnosti se pak nemohou vyhnout ani velké korporace a nezbývá jim než se připojit k zestátňovací a nadstátňovací hře politické a vzniká ekonomicko-politický systém, který bychom mohli nazvat „státní kapitalismus“ nebo „korporační socialismus“, podle toho, z které strany na něj hledíme. Ekonomická moc se přesouvá z rukou přirozeného kapitalismu velkého počtu organicky vznikajících a zanikajících středních a malých podniků (čili střední třídy) do rukou nadnárodních korporací kolaborujících s vládami a nadnárodními strukturami.\nTak se miliardáři jako George Soros nebo Richard Branson (a stovky dalších) stávají kolaboranty nové totality, kombinující to nejhorší z kapitalismu s tím nejhorším ze socialismu (kromě — zatím — věznic a gulagů). A tak se taky díky této kolaboraci levicoví politici jako Blair nebo Clintonovi stávají multimilionáři.\nTak se, paradoxně, konzervativní pravice stává zastáncem nejen oné postupně vyvlastňované, šikanované a chudnoucí střední třídy, ale i těch nejnižších vrstev udržovaných na nejnižší snesitelné ekonomické úrovni kartelizací korporací. A tak se taky, ještě paradoxněji, naivní čeští „liberální demokraté“ bezděky a v hypnóze stávají kolaboranty nového totalitního systému, který sem teče tentokrát ze Západu, jenž už dávno není tím bezpečným a svobodným Západem, do něhož se v roce 1990 doufali vracet.\nPříčinou je sveřepá ignorance, až aktivní odmítání nechat se informovat. A nemylme se, nejde jen o systém, který teprve vzniká. Je už pevně nastolený ve všech západních zemích, s cenzurou, vylučováním ze zaměstnání, trestáním „nekorektních“ názorů a zveřejňování faktů o excesech tohoto systému. Opozice proti němu, nebo jen odbočení od oficiální verze událostí a idejí, je znevažovaná nálepkami jako extremismus, fašismus, nacismus, v nejlepším případě „populismus“.\nZměny, které se projevily ve volbách uplynulého roku (Trump, posílení Geerta Wilderse v Holandsku, AfD v Německu, SPD v Česku, Svobodní v Rakousku) jsou procitnutí a revolta bezmocných — či přinejmenším „zbezmocňovaných“ — proti sílící absolutní moci tohoto totalitního systému.\nPodobně by se mohli informovat třeba o epidemii znásilňování Švédek muslimskými gangy ve Švédsku nebo o dlouhodobém zotročování a znásilňování desetitisíců britských puberťaček pákistánskými gangy. Nebo o desetitisících případů genitálního mrzačení děvčátek v Británii a Německu. O statistikách sympatií mladých evropských muslimů s Islámským státem a zákony šaría. O propočtech průzkumových firem jako Pew Research předpovídajících do roku 2050 dvaceti- až třicetiprocentní islámskou populaci v několika evropských zemích.\nMezitím, navzdory předpovědím, britská ekonomika prospívá a počáteční náraz na libru se uklidnil. Čím dál víc Britů je přesvědčeno, že EU nikdy žádnou oboustranně výhodnou dohodu nenabídne a Británie bude muset odejít bez dohody. Svědčí o tom i to — a k troše optimismu inspiruje — že Mayová ustavila novou funkci ministra pro „brexit bez dohody“. A už se objevují propočty, ujišťující, že na takovém odchodu Británie vydělá a EU prodělá. Kromě prý Londýna, kde si muslimský starosta nechal propočítat, že ztratí 30 000 pracovních míst. No právě, ti kdo je dnes zaplňují, se prostě vrátí domů.\nCo prezidentské volby u nás, na které už jste narazil? Zeman vs. Drahoš. Jiří Drahoš podpořil „Výzvu vědců“, kde se například zmiňuje: „O imigrantech, lidských bytostech, se píše, jako by šlo o škodnou zvěř či parazity valící se do naší vlasti, aby vysávali sociální systém nebo rovnou vraždili a znásilňovali. … Všem, kdo v Evropě hledají útočiště, by mělo být zajištěno bezpečí a důstojné zacházení. … Muslimové jsou házeni do jednoho pytle s teroristy. … V naší zemi je rozdmýchávána a všeobecně tolerována etnická a náboženská nesnášenlivost — dopřáváním sluchu extremistickým hnutím.“ Co si o tom myslíte?\nŘíká 22. 1. 2018 pan Benjamin Kuras pro ParlamentníListy.cz\nAutor článku: Kuras Benjamin | Vydáno: 26. 1. 2018 | Přečteno: 408 × | Prestiž Q1: 6,96\nSouvislé články: :: ↓ ↓ :: Jásat, nebo plakat? Pospíšil. Veš, nebo beránek? Je ČSSD asociální, nebo jen pokrytecká? Důsledky krize, nebo vládnutí? „Sophiina volba“, aneb Miloš, nebo Karel? (I) „Sophiina volba“, aneb Miloš, nebo Karel? (II.) „Eurounijníci“ nebo Evropané? Někdo neříká pravdu: Babiš, nebo Eurostat Je této společnosti prospěšnější živnostník nebo soudruh Mládek? Co je horší, mafie nebo stát? Sůl nad zlato, nebo zlato nad sůl? Ekonomická prosperita nebo osobní svoboda? Zvrácení zákona, nebo neomerkantilismus v Evropě Dotace: Cesta k prosperitě, nebo danajský dar? O vzdělávání v Čechách: krize nebo transformace? Neziskovky: Aktivistka pro starostu nebo nový chodník? Ignorance, lež, nebo psychická porucha? Ať vláda stáhne EET. Nebo je pro kolektivní vinu? Je lepší hospoda bez zákazu — nebo hospoda žádná? Vládnou pro sebe nebo pro národ? Pracují na vnitru hlupáci, nebo grázlové? Přemalovaný kravín, nebo přemalovaná pravda? Robot bere práci. Nebo daruje svobodu? Úvod do liberalismu: Demokracie nebo svoboda? EU nebo Rusko — falešné dilema Můžeme věřit buď logice, nebo Babišovi. Obojí nelze Senzace? Nebo normální praxe? Evropo, prober se, nebo špatně skončíš! „Peníze nebo imigrant!“ aneb obchod s lidmi podle EU Kritizujete vládu nebo veřejnoprávní média? Potom jste extremisti! Bylo to právo, nebo jen krutá a drahá pomsta? Komedie nebo záměr? Evoluce ekonomiky nebo proč se socialisté mýlí Základní příjem, nebo další socialistická absurdita Hillary Clinton: patří do Bílého domu nebo do kriminálu? Zahraniční investice: úspěch nebo fiasko Všechno nebo nic a za každou cenu! Uzbrojení nebo neefektivita? Monetizace státních dluhů: hrozba, nebo příležitost? Integruje Evropa islám nebo islám Evropu? Žijeme v demokracii, nebo státokracii? Když menšina vládne většině. Nebo je to jinak? Buď ohnout hřbet, nebo Czexit Základní vojenská služba pro každého? Ano nebo ne? Fenomén Babiš — naděje, nebo hrozba? MinFin o KH lže, nebo tomu nerozumí Zvrácení zákona, nebo neomerkantilizmus v Evropě Socialisticky živořit, nebo svobodně žít? Jsou pro nás důležité statistiky nebo vydělané peníze? Peníze, nebo imigranti? Za chvíli bude jen to druhé Přejetí, zastřelení, nebo pobodání? Aneb kam letos na dovolenou Turisté, nebo teroristé? Teď, nebo Babiš Teď jde o to nepustit sem přišlíky. Nebo vyhrají dotace, Babiši? Takhle skončíme jako Řecko! (Nebo hůř!) Bude presidentem ČR zbabělec, komunista nebo narcis? Je zdravotní stav politika veřejným nebo soukromým statkem? Mýtus ústavy, nebo jak zajistit spravedlivý právní systém? Odhalování lži: Věda nebo kouzla? Exnout, nebo neexnout? To je to, oč tu běží Referendum, veto nebo fraška? Svoboda, nebo totalita a diktatura? Záchrana demokracie nebo vlastní moci? Dvouleté dítě k mamince, nebo do kolektivního zařízení? Kdo mě chrání? Nebo… jak je to? Tak je to žluté Babišovo peklo, nebo není? Emil Hácha. Hrdina, nebo kolaborant? Jste opravdu kolektivista, nebo individualista? Štvanice na lidi — tak byly, nebo ne? Vyplatí se věřit, nebo nevěřit? Ohrožuje nás Facebook, nebo cenzura? Je lepší soukromý, nebo státní koncentrační tábor? Už rubeme to slavné lithium, nebo ne? Fiskální pakt, nebo dluhová past? Pravda, nebo lež? Máme ještě svobodu projevu nebo už ne? Čeští Jihoafričané, nebo jihoafričtí Češi Co ohrožuje naši civilizaci víc? Fake news nebo pravda? Je horší nemírné pití nebo státní centrální plánování zdraví? Čeká nás volba prezidenta, nebo královny krásy? Dítě nebo pes? EU nebo Evropa? Je normální kojení nebo protestní kojení? Kostely poničené, pokálené nebo podpálené Internet shůry aneb naděje pro svobodu, nebo ne? Klimatická, nebo mentální nouze? Za dvacet let bude Evropu ovládat islám, nebo nový fašismus Buď maturitu tvrdou a pořádnou … nebo žádnou Globální, nebo lokální? Otevřené hranice ano nebo ne? Ne! Gott versus Chramostová. Pohřební nebo politický spor? Augusto Pinochet — zločinec, nebo hrdina? Jan Masaryk buď nebyl zavražděn, nebo se čin stal jinak Babiši – odstup nebo zemři Práskal pan Cyril Höschl nebo ne? Plaťte, nebo tady všichni pochcípáme! Nebezpečím pro lidstvo není spalování uhlí nebo ropy 1/2 Nebezpečím pro lidstvo není spalování uhlí nebo ropy 2/2 Otázka do pranice: president nebo král? (62) Andy, zruš to EET nebo se nauč počitat Posílí 30 miliard z EU české firmy nebo čínské peněženky?


Mike Shinoda míří do Prahy poprvé se sólovým projektem\nMike Shinoda, kytarista, klávesista, zpěvák a klíčová postava kapely Linkin Park, přijede 19. března 2018 do Prahy, aby zde ve Foru Karlín představil svůj sólový projekt a album Post Traumatic. To vzniklo jako reakce na tragické úmrtí Shinodova dlouholetého parťáka, spoluzpěváka z Linkin Park Chestera Benningtona, a představuje velmi osobní a niternou výpověď. Shinoda sám o albu se symptomatickým názvem mluví jako o jistém typu arteterapie, která ale přináší nakonec pozitivní výsledek: „Není to o pádu do smutku a temnoty, ale o cestě z nich ven.” Jeho koncerty mají strhující atmosféru a vedle hlubokých a silných emocionálních momentů jsou plné nakažlivé energie.\nV rozhovoru pro britský Guardian Mike Shinoda řekl: „Nemám rád koncerty, které posluchače deptají a stahují někam dolů, takže takové koncerty také nebudu hrát.” Navíc lze pravděpodobně očekávat i písně z repertoáru Linkin Park i hiphopového projektu Fort Minor. Vzhledem k tomu, že Shinoda je také renomovaným a originálním výtvarníkem, bude stát za to i vizuální složka celého koncertu.\nV závěru rozhovoru pro časopis Headliner v červenci 2018 se Mike Shinoda vyznal z mimořádného vztahu, který jeho i kolegy z Linkin Park váže k Praze. A vzhledem k tomu, že to platí i obráceně (mimochodem dobře organizovaní věrní čeští fanoušci Linkin Park dokonce podpořili hlasováním Mikea Shinodu v rozhodnutí přijet k nám), můžeme očekávat výjimečnou atmosféru a mimořádný zážitek.\nProdej vstupenek zahájen v sítích Ticketmaster a GoOut.\nMichael Kenji Shinoda je umělec takřka renesančního rozměru. Talentovaný výtvarník s americko-japonskými kořeny, který absolvoval prestižní Art Center College of Design v kalifornské Pasadeně, je performerem, grafickým designerem, vizuálním umělcem, filmovým režisérem, ale hlavně skladatelem, producentem, zpěvákem a multiinstrumentalistou, zakladatelem a “mozkem” slavných Linkin Park, kde sdílel pozici spolufrontmana s tragicky zesnulým Chesterem Benningtonem. Linkin Park se pod jeho uměleckým vedením stali nejen nositeli bezpočtu ocenění (včetně dvou Grammy) či řady platinových desek za více než 55 miliónů prodaných desek, ale také nejsledovanější kapelou na Facebooku v historii s 5,5 miliardami zhlédnutí na YouTube.\nV roce 2005 Mike Shinoda vytvořil úspěšný side projekt Fort Minor, v němž akcentoval tvrdší polohy v hip hopovém a rapovém módu.\nTragické úmrtí Chestera Benningtona znamenalo pro všechny členy Linkin Park velký otřes a obrovskou ztrátu osobní i uměleckou. Shinoda našel ze situace východisko ve svém prvním zcela sólovém projektu, který prezentuje na albu se symbolickým názvem Post Traumatic. To si získalo vřelý ohlas u fanoušků i kritiky a za necelých jedenáct měsíců od prvního singlu načetly čítače YouTube u 12 videí z alba více než 37 milionů zhlédnutí. Živá vystoupení Mikea Shinody pak strhávají tisíce fanoušků jak silnými emocemi, tak radostí z energické hudby. V březnu se o tom mohou přesvědčit i čeští fanoušci Linkin Park a jejich zakladatele.\n3.12.2018 17:12:02 Redakce | rubrika - Koncerty


Využijte svých zkušeností s hypotečními úvěry a rozšiřte řady našich hypotečních bankéřů v MONETA Money Bank. Budete cestovat a dělat to co Vás baví a čemu rozumíte. S naší podporou si za Vaši píli odnesete zaslouženou odměnu. Hypotéky u nás umíme.\nVe svěřené oblasti prodávat a sjednávat hypotéky s klienty\nPřipravovat a zpracovávat hypoteční úvěry\nPečovat a podporovat naše klienty\nKomunikovat s úřady a institucemi\nPředchozí zkušenosti s prodejem hypoték\nChutí komunikovat a učit se novému a pracovat na sobě\nSvou samostatností a týmovým duchem


Kraj Ústecký, okres Louny, Pnětluky - Konětopy\nČást obce: Pnětluky\nGPS souřadnice: 50.267459N, 13.729571E\nAdresa URL: www.pnetluky.cz\nČásti obce Pnětluky: Konětopy\nKonětopy je obcí, místní částí nebo osadou spadající pod obec s pověřeným obecním úřadem Pnětluky\nNabízíme Vám tipy kam na výlet v obci Konětopy a jejím okolí.\nVzdálenost meteostanice od obce Konětopy: 11 km\nPoslední data: 18.1.2022 20:41\nVodní nádrž Nechranice je ve vzdušné vzdálenosti 27 km od obce Konětopy?\nAquapark Slaný je ve vzdušné vzdálenosti 24 km od obce Konětopy?\nRotunda sv. Petra a Pavla v Želkovicích je ve vzdušné vzdálenosti 24 km od obce Konětopy?\nSkiareál Pyšná je ve vzdušné vzdálenosti 38 km od obce Konětopy?\nNejbližší obec nad 40 000 obyvatel je Most s 63 740 obyvateli ve vzdušné vzdálenosti 27 km?\nDřevěný chrám sv. mučedníka Valentina v Mostě je ve vzdušné vzdálenosti 29 km od obce Konětopy?


Pomerančovník pravý | JUST Česká republika\nJedná se o strom z čeledi citrusovitých. V 15. století byl do Evropy dovezen portugalskými obchodníky a brzy po objevení Ameriky i tam. Nyní je rozšířen do všech subtropických oblastí, v tropech se mu pro přílišnou vlhkost nedaří. Jde o nejvíce pěstované citrusové ovoce. Tyto stromy se již velmi dlouhou dobu pěstují v oblastech Středozemního moře. Nejenže jejich plody jsou velmi významnou potravinářskou surovinou, ale také jejich květy lze zpracovávat - extrahovat z nich olej, který se využívá hlavně v kosmetice a parfumerii.\nListy mají kopinatý tvar, jsou eliptické, voskově lesklé, hladké a tenké. I přes svou tenkost mají kožovitý charakter.\nPlody jsou bobule ve velikostech 5 až 12 cm, kulovité až oválné. Kůra plodu bývá barvy žluté, oranžové nebo šarlatově červené, je poměrně tenká, přiléhající k dužnině, někdy se obtížně loupe.\nDužina je barvy žluté až oranžové, u některých kultivarů i fialově červené a je šťavnatá, osvěžující sladkokyselé chuti. Semena jsou poměrně velká, ale jsou vypěstěny a existují i bezsemenné odrůdy.\nPlody jsou kvalitním zdrojem vitamínu C a konzumují se čerstvé, kompotují se nebo lisují na osvěžující šťávu. Téměř 90% produkce pomerančů je průmyslově zpracováno. Ze slupek se získává pektin a hlavně esenciální oleje, které slouží k aromatizaci potravin a při výrobě kosmetiky. V menší míře se používají v lékařství k výrobě tinktur.\nKvět se pro jeho vůní a chuť používá jako upravující složka řady čajových směsí. V lidovém lékařství se užívají okvětní plátky svařené se solí k uklidnění nervů, proti astmatu, vysokému tlaku, horečce a zvracení, svařené s cukrem proti nechutenství.\nV našich produktech také najdete další druh pomeranče:\n- Hořký pomeranč - je původní formou a roste divoce v přírodě. Bylo však vyšlechtěno mnoho odrůd, které se pěstují v subtropech v pomerančových hájích, pro svoji bohatou sklizeň. V botanických zahradách, sklenících a oranžériích se pěstují, také jako dekorativní rostliny.


Prezident Václav Klaus: Měl jsem na syny čas a to ovlivnilo… | Kafe.cz\nV exkluzivním předvánočním rozhovoru pro Vlastu hovoří prezident Václav Klaus o uspěchané době, zmateném pojetí školství, falešném boji s autoritami, evropských iluzích, o Vánocích a pokapaném koberci, o vnoučatech a také o tom, jak jeho synové a snachy taxikaří.\nDiskutujte: Jaký si myslíte, že je Václav Klaus manžel, otec a dědeček?\nPane prezidente, máte rodinu, dva syny, vnoučata. Co pro vás znamená rodina?\nMěl jsem to podivné štěstí, že oba naši synové se narodili v té nejhorší době po srpnu roku ´68. Jako osoba nepřizpůsobivá vůči komunismu – dnes se obrat „nepřizpůsobiví občané“ používá jinak – jsem byl exemplárně vyhozen z Československé akademie věd. Veškerá má životní kariéra se ocitla v troskách, dostal jsem podřadné místo v pobočce banky. Zmiňuji to kvůli paradoxu, že v té době se narodili oba naši synové a já jsem nebyl ten totálně prací vytížený tatínek, který přichází z práce v deset v noci a ještě si bere práci domů. Byl jsem v tu chvíli tatínek hledající orientaci v tom, jak dál žít, a tudíž jsem byl daleko více doma. Manželka odvedla ráno děti do jeslí, později do školky nebo do školy a já jsem pro ně odpoledne chodil, nakupoval jsem... To je paradox. To je naprosto šílená a nesmyslná bláznivost komunismu. Měl jsem na syny čas a to ovlivnilo náš vztah. Například letos jeli oba na dovolenou. Jeden vyrazil někam do Itálie autem na lyže a ve svých šestatřiceti letech, když dorazil na místo, mi poslal esemesku „tati jsme v pořádku tady“. Stejně tak druhý, starší syn byl na týden u jakéhosi teplého moře a přišla mi od něj esemeska „tak jsme tady, jedeme z letiště“. To považuji za unikátní. Samy o sobě jsou to možná maličkosti nebo zdánlivé jednotlivosti, ale myslím, že to o něčem vypovídá.\nÚtok proti autoritám\nDnes se hodně mluví o zhoršování vztahů mezi lidmi, a to i v rodinách. Čím je to podle vás způsobeno?\nDnešní doba je uspěchanější. Je však otázkou, jestli si to neděláme náhodou sami, že se neumíme zastavit, a jestli to není naše osobní, individuální vina, při které se nemáme na koho a na co vymlouvat. To za prvé. Za druhé k tomu nepochybně přispívá zmatené pojetí školství, zmatené pojetí falešných, nejrůznějších takzvaných lidských práv, mezi kterými se najednou objevují práva dětí, což je zrůdnost, kterou já si vůbec nedovedu vysvětlit a budu proti tomu bojovat, co mi ještě síly dají. Za třetí je tady celková atmosféra ve společnosti, která je radikálním a razantním útokem vůči autoritám všeho typu. Počínaje autoritami rodičovskými, autoritami učitelskými, autoritami jakéhokoli typu, což se samozřejmě projevuje i v našem veřejném, mediálním prostoru vůči komukoli, mnou počínaje nebo konče. To považuji za obrovský problém, nad kterým si leckdy leckdo povzdychneme. Změna nemůže začít jinde než na individuální rovině, v rodinách, u rodičů, ve školách. Proto také pozorně sleduji postoje a úsilí mého staršího syna, který už řediteluje tři školy, a myslím, že do této oblasti vnáší velmi racionální pohledy. Atmosféra, kterou přiživují média, a já doufám, že ne Vlasta, je taková, že děti jsou pány, ale to je falešný boj s autoritami. Neseme si to s sebou svým způsobem od šedesátých let, což byla prazvláštní, rozporuplná dekáda. Přinesla jistou rozumnou a potřebnou liberalizaci, ale také absolutní boj proti jakékoli autoritě, proti staršímu, proti vzdělanějšímu, proti rozumnějšímu, proti majícímu nějaký post a tak dále.\nNeklademe na děti takové nároky, že už někdy nezvládají vlastní život?\nNemyslím si, že děti nezvládají vlastní život. Je to složitější.\nTo je něco jiného. Když sleduji svých pět vnoučat, tak nemohu říct, že by svůj život nezvládala. Vidím je samozřejmě v chaosu a pohybu, který je daný nejen ambicemi rodičů, ale také třeba jakýmsi samozřejmým přijetím toho, že se jezdí na větší vzdálenosti. My jsme také chodili na nejrůznější kroužky, do sportovních oddílů a já jsem svým způsobem záviděl dětem z menších měst, které to měly všechno více za rohem než já v Praze. Nicméně jsme to ještě zvládali. Dnes vidím, jak jsou ty nebohé děti několikrát týdně štvány na druhý konec Prahy, nepřetržitě posouvány městem. Před pár týdny jsem nalákal oba své syny s rodinami a dětmi do Lán, abych je aspoň o víkendu viděl pohromadě. A zjistil jsem, že oba mí synové fungují jako taxikáři. Během soboty a neděle jedno dítě vezou ráno na turnaj v kopané, druhou vnučku odpoledne na házenkářský turnaj, třetího vnuka na basketbal, další dítě na šachy… Myslel jsem si, že si budu dva dny povídat s vnoučaty a se syny – a oni takhle taxikaří. To je zvláštní ambice a nevím, jestli rozumná. Což vůbec není v rozporu s tím, že si myslím, že děti něco mají dělat. Mají se učit a trénovat to či ono, ale jezdit do čtyřicetikilometrových vzdáleností… no, nevím. V basketbalu jsem to dotáhl do juniorské reprezentace a deset let jsem hrál první československou ligu, ale moje maminka mě nikdy neviděla s basketbalovým míčem na hřišti a tatínek až po mnoha letech. Myšlenka, že by mě někdo vozil na trénink, byla pro mě nepředstavitelná. Ale teď je to samozřejmost, která, nemyslím, že je dobrá.\nMyslíte, že dnešní uspěchaná, rozjetá společnost se ještě může zastavit a pokorně se obrátit ke smysluplnějšímu životu?\nPokora je správné slovo, mám ho rád. Myslím, že dnešní rodiče narazí na nějaké meze. Ale kdy, to nevím. Oni už do toho zapojili i prarodiče, kteří jsou zdravější, než bývali prarodiče v minulosti, takže i prarodiče už velmi často dělají taxikáře. To je začarovaný kruh. Přitom si nemyslím, že nám roste vzdělanější generace. Možná v něčem šikovnější, hbitější, rozhodnější, praktičtější, to asi ano. Chybí tomu však podle mého názoru\nRozhovor: Prezident Václav Klaus\nAndělé mi zachránili dceru\nBohyně podprsenek - Helena Konarovská\nCelebrity - 21. 12. 2011\nNovináři mají oproti ostatním lidem jedno obrovské štěstí: častěji potkávají zajímavé osoby. Nakonec se tím vlastně i živí. To jsme si v redakci…


Darwinův oblouk u Galapág se zřítil do Tichého oceánu\nZhroutil se Darwinův oblouk. (Screenshot / YouTube)\nMilan Kajínek | 20. 5. 2021\nSkalní útvar, kterému se přezdívalo Darwinův oblouk, se nedávno zřítil do vod Tichého oceánu. Ekvádorská vláda uvedla, že důvodem rozpadu je eroze; vliv jiných okolností na rozpad skály, například zemětřesení, nebyl potvrzen. Ze skalního útvaru nyní zbyly pouze sloupy.\nSkalní útvar pohledem z dronu


(z Toulouse do Santiaga de Compostela)\nNa úvod a na vysvětlenou\nMožná jste se někdy taky už potkali s pocitem, že uvnitř vás je něco většího, než jste vy sami. A připadali jste si přitom jako blázen z Dobrého vojáka Švejka, který tvrdil, že uvnitř naší Země je ještě jedna, ale ta je mnohem větší. Zároveň je tenhle pocit tak neodbytný, že se na něj snad až příliš snadno adaptujeme a dáme mu, nebo spíš přijmeme pro něj ze svého okolí, nějaké jméno. Bytí, Jsem Který Jsem, Bůh, Hospodin (zahrnující mile hospodu, hospodáře i hospodyni). Nebo i jméno člověka, o kterém máme zkušenost, zprávu nebo představu, že nás takové jací jsme lidsky přijal a ukázal nám tak nejsnáze vnímatelnou podobu tohoto pocitu, totiž lásku.\nObecným vyjádřením pro toho, s kým je možné navázat úzký vztah, je osoba. A to je podstatné jméno. Řada moudrých ale poukazuje na úskalí, které to přináší. Je v našem uvažování a jazyce. Upozorňují na to, že bychom “Boha” neměli chápat takhle, ale mnohem spíš jako děj, jako sloveso. Chápal jsem snad, co tím chtějí říci, ale pod kůži se mi to ne a ne dostat. Až do chvíle, než jsem si tam dosadil “Cesta”.\nI řekl Hospodin Abramovi: "Vyjdi ze své země, ze svého rodiště a z domu svého otce do země, kterou ti ukážu. ……. Staň se pramenem požehnání!" (Genesis 12:1,2)\nTenhle text, který mě provázel už po řadu let, našel své naplnění v rozhodnutí vydat se na dlouhou pouť. Nabídla se možnost putovat do Santiaga de Compostela a celých pět týdnů dovolené, v práci našetřených z loňska. Nic moc jsem o téhle pouti nevěděl a nevěděl jsem, odkud vyrazit. Objevené postižení mého vnoučka, pro kterého syn prosadil jako druhé křestní jméno Saturnin, si samo určilo počátek putování. Stala se jím bazilika sv. Saturnina v Toulouse, nejstarší románská bazilika a zároveň významné místo na jedné z historických francouzských větví pouti do Compostely. Počet kilometrů, které bude třeba ve vymezeném čase ujít, se tím dostal někam k číslu 1200. Všichni, kdo už nějak do Compostely putovali, mě upozorňovali, že 40km denně je opravdu hodně, ale to jsem si přece nevymyslel já. Já jsem k tomu jen připojil své ano.\nTak jsem si důkladně zabalil batůžek, velice pečlivě zvážil potřebnost každého detailu (dostal jsem se na 7 kg i s vodou), koupil letenku do Toulouse a naplánoval si jen první den.\nTřeba na cestě najdu odpovědi na svý otázky. Nebo třeba tím, že ponesu s sebou starost o ty, co jsou mému srdci nejbližší, nějak přispěju k jejich požehnání. Protože každá živá voda a každá láska potřebuje svůj pramen, potřebuje vyvěrat. A vyvěrat a vycházet, to jsou jasná slovesa.\nJeště bych měl něco dodat pro ty, kdo mě neznají. Jsem volbou křesťan a patřím mezi katolíky, kde zažívám, pro mnohé asi paradoxně, největší vnitřní svobodu. Mám vlastní zkušenost, že formální hranice mezi ateistou a věřícím je často jen v tom, že se dají otázkám, se kterými stále žijeme, jen opačná znaménka. A že podstatnější rozdíl nebo podobnost mezi lidmi tvoří jejich otevřenost, statečnost, pravdivost a milosrdenství, ne sdílené rituály a už vůbec ne definice Neuchopitelného.\nMůj křest v dospělosti ještě za totality, příprava na něj a pak po letech hledání cesty do hloubky sebe sama i prostřednictvím hnutí tzv. chlapů za přispění františkána Richarda Rohra, patří k silným formačním událostem mého života a beru si je s sebou.\nK pouti do Santiaga nepřistupuju jako k něčemu, co má vyřešit nějakou těžkost. Nejdu na pouť v očekávání nějaké odměny. Taky ji neberu jako pokus o sportovní výkon, i když čas který mám k dispozici k překonání určené vzdálenosti, si výkon vyžaduje.\nProstě se stávám vědomě poutníkem a nesu si s sebou jen ty svý vztahy, věci, zvyky a prožívání, které pro svou cestu považuju za důležitý.


Speciální kolekce sloupovitých ovocných keřů za zvýhodněnou cenu. Sloupovitý rybíz - červený a černý a sloupovitý angrešt - červený a žlutý; 4 ks sloupovitých keřů místo 596,- Kč jen 540,- Kč; Ušetříte 56,- Kč.\nDíky této sadě můžete mít rozmanité drobné ovoce čerstvé i v případě, že nemáte větší zahradu. Pěstovat se dají na mnohem menším prostoru nežli klasické ovocné keře, případně je možné je pěstovat ve větších nádobách například na terasách či balkonech.\nPouze malý tvarovací řez prováděný na konci zimy před samotným vyrašením postačí k tomu, abyste se pak mohli těšit z jejich krásy a ještě si pochutnávat na skvělých plodech. Zasaďte je do nádoby o objemu min. 15 litrů a nezapomeňte pravidelně zalévat a hnojit.\nDalší produktSloupovitý angrešt - červený


Werbea (recenze) | ezkusenosti.cz\nHome » Kosmetika » Werbea (recenze)\n1172 Zobrazení 0\nPoužíváte doplňky stravy? Inu, proč ne. Pokud jste aktivní, často venku, s přáteli, nebojíte se vyjít ven větru a dešti nebo máte slabší imunitu, jsou doplňky stravy ideální volbou jak doplnit tělu látky, které postrádá. Mohou to být vitamíny, minerály, nebo například kolagen, který se stará o správnou funkci kloubů a chrupavek. Právě tam často narazíme na svoje limit a se stářím je cítíme čím dál více. A přesně na kolagen se zaměřila značka Werbea, o které jsme si připravili recenzi. Tak se vrhněte do čtení.\nWerbea je především na Slovensku známá značka, u nás si zatím své fanoušky získává. Zaměřuje se hlavně na přípravky z kolagenu jak na běžné denní používání, tak i pro sportovce. Když ale zavítáte na e-shop značky, najdete zde jen deset produktů. Může se to zdát málo, ale nejprve si musíte uvědomit k čemu vlastně sortiment má sloužit. Doplňky stravy od Werbea jsou na specifické potřeby, kdy Vám chybí určitá látka, nebo minerál a vitamín. Hlavní předností Werbea kolagenových produktů je jejich obsah kolagenu, který má velice příznivý efekt už po kratším používání.\nVšechny produkty jsou v prášku a dobře rozpustné ve vodě. Neobsahují zbytečnou chemii a aditiva, které by zničili chuť a cpali do našeho těla nepotřebné umělé látky. Jednoduše se konzumují i připravují, což je obzvláště v dnešní uspěchané době velice příjemná vlastnost.\nHight power amino\nCalcium, Magnezium, Vitamín D3\nMultivitamin Bio zázvor\nCo Vás může odradit je cena, která je opravdu vyšší oproti konkurenci a fakt, že například u vitamínů a minerálů není složení až tak skvělé. Obsaženého magnezia je minimum oproti obyčejnému doplňku stravy, které obsahuje pouze Hořčík. Bohužel jak to už to tak bývá, tady platíte také za značku. Jako hlavního favorita značky bychom označili přípravky s kolagenem, ale u vitamínů a minerálů to tak slavné není.\nA co Vy? Máte zkušenosti se značkou Werbea? Neváhejte a podělte se s námi dole v komentářích.\nTags: E-shopEstetická medicínaFinanceKosmetikakrásaRecenzeZábavazdraví


Huawei: více než 9 z 10 Čechů považuje kybernetickou bezpečnost za důležitou – FeedIT.cz\nPočet útoků v kyberprostoru neustále stoupá, čehož jsou si Češi vědomi. Dle nejnovějšího průzkumu společnosti Huawei, realizovaného prostřednictvím společnosti Ipsos mezi 1 082 dotázanými, považuje 93 % Čechů kybernetickou bezpečnost za důležitou. Více než polovina respondentů považuje chytré telefony, výrobky a služby a síťová zařízení pro operátory od společnosti Huawei za bezpečné.\nDle aktuální studie Huawei považuje kybernetickou bezpečnost pro Česko za důležitou 93 % Čechů. Pouze procento Čechů se pak domnívá, že to pro ČR není téma. „Česko však téma kyberbezpečnosti stále podceňuje, což dokládají útoky na nemocnici v Benešově nebo na OKD. Incident v Benešově jasně ukázal, jak dokáží kybernetické hrozby na několik týdnů ovlivnit tisíce lidí,“ říká Pavel Košek, odborník na kybernetickou bezpečnost ze společnosti Huawei. Firmy by rovněž měly na kyberbezpečnost vynakládat více výdajů. Poradenská společnost Gartner tvrdí, že pouze 5,7 % z celkových IT výdajů bylo vynaložena na IT bezpečnost.\nS kybernetickou bezpečností souvisí i bezpečnost koncových zařízení. Více než polovina respondentů uvedla, že chytré telefony společnosti Huawei jsou dostatečné bezpečné. Průzkum zároveň ukazuje, že více než 57 % respondentů si myslí, že výrobky a služby Huawei jsou bezpečné. Síťová zařízení Huawei používaná mobilními operátory považuje za bezpečná 56 % dotázaných. „Oceňujeme, že spotřebitelé našim produktům a službám důvěřují. Naše zařízení nikdy nebyla součástí žádného vážného bezpečnostního incidentu. I při nejpřísnější kontrole ze strany regulátorů a našich zákazníků nebyly nikdy předloženy žádné důkazy o tom, že naše zařízení představují bezpečnostní riziko,“ komentuje Pavel Košek.\nHuawei je aktuálně lídrem v budování sítí 5G ve světě. Minulý týden na tiskové konferenci v Londýně uvedla, že uzavřela 91 komerčních smluv na sítě 5G, více než polovinu z toho v Evropě. „Huawei se stává synonymem 5G, což jasně dokládá náš průzkum. Celkem 74 procent Čechů si s technologiemi sítí páté generace asociuje právě Huawei. Sítě 5G budou za pár let všudypřítomné. Setkáme se s nimi například ve zdravotnictví, tzv. chytrých městech, řízení dopravy nebo průmyslu,“ dodává Pavel Košek.\nPředchozí příspěvekZyxel vstupuje do elitního klubu držitelů ocenění ICSA Labs za 20 let úspěchů v testech\nNásledující příspěvekVMware posiluje manažerský tým v regionu EMEA


Stavební veletrh startuje již ve středu - ESTAV.cz\nVstupenku koupíte výhodněji online - již za 100 Kč, od 15 hodiny bude navíc vstup na veletrh zcela zdarma.\nKupte výhodně vstupenku online\nDoprovodný program nabídne zajímavá témata nebo studentské soutěže\nKaždý den veletrhu se zaměří na jedno téma – středa 27. 2. bude věnována hospodaření s vodou, čtvrtek požární ochraně, pátek bezbariérovému bydlení a sobota zdravému bydlení.\nA právě zdravé bydlení je velkým tématem, kterému je věnován celý blok přednášek a svoje speciální systémy představí i samotní vystavovatelé. Pavilon Z nabídne studentské mistrovství ČR odborných dovedností stavebních řemesel nebo soutěž Učeň instalatér.\nStavba Instalace - TZB Okna Jak si postavit rodinný dům Dveře Dřevostavby Ploché střechy Vytápění domu a zdroje tepla Větrání domů a bytů Příprava teplé vody Příprava staveb na zimu Šikmé střechy\n30. 1. 2019 Veletrhy Brno, a.s.\nNovinky, nové trendy i poradenství ke všemu, co souvisí se stavbou a vybavením domu či bytu přinese od 27. února do 2. března 2019 na brněnském výstavišti Stavební veletrh. Otevřeno bude denně od 9 do 18 hodin, v sobotu do 17 hodin. Vstupenku si v online předprodeji zájemci zakoupí již za 100 Kč, navíc od 15 hodiny…


Den ve znamení placatých hubiček\nPrvní co musím pořadatelům akce pochválit bylo místo konání. Den placaté zábavy se konal u restaurace Sokolovna v Měšících, která nabízela výborné zázemí a především velkou travnatou plochu, kde se během dne odehrával bohatý program. Celkem se sešlo odhadem 200 psích nadšenců a chrochtání placatých hubiček bylo slyšet na každém kroku.\nNa místě se vybíralo vstupné, které se po akci rozdělilo pro dva spolky a to OZ Frbul a Kočičí štěstí, které také měli na akci stánky. Dále probíhal charitativní bazárek a tombola ve kterých se díky návštěvníkům povedlo vybrat krásných 41 070,- za což jim patří veeeeeeeeeelikáááááánskééééééé díky.\nBěhem dne probíhalo několik soutěží, které všem vykouzlili úsměvy na rtech a řídily se heslem: není důležité vyhrát, ale zasmát se! Placaté hubičky tak čekala například ulička plná pamlsků a hraček, kterou museli proběhnout na čas a odolat nástrahám. To se povedlo jen málo komu a většina hned zabořila čumáky do trávy a začali se cpát piškoty.\nDále pejsky čekala soutěž v agility, které někteří viděli poprvé v životě, někteří jen dělali, že je nikdy neviděli aby z páníčků dostali co nejvíce pamlsků. Byli ovšem i tací chlupáči, co dráhu proběhli bez mrknutí oka a byla jsem až překvapená, jak takové placaté hubičky dokáží být šikulové.\nPerličkou v programu pak byl tanec se psem či ,, maškarní ,, kdy už nás boleli břicha, jak jsme se za ně smíchy popadali.\nDíky sponzorům čekali na soutěžící bohaté ceny a za to patří poděkování firmám: Pučálka s.r.o., 3Dvykrajovatka.cz ,Legendárky, Prababička Fanynka , Plechové dózy Kerásek a Energyvet.cz.\nNa dni placaté zábavy nechyběla ani osvěta a tak jsem měla tu čest představit projekt PŘIDEJ PAC PROTI MNOŽÍRNÁM, ve které jsem se věnovala problematice překupníků psů a tomu jak důležité jsou v boji proti množírnám média. Také jsme si s dětmi zahráli oblíbenou hru HLEDÁNÍ ZTRACENÉHO PEJSKA, ve které jsme si ukázali, jak moc je důležité aby měl pejsek na obojku telefonní číslo a měl registrovaný čip.\nMusím uznat, že na akci panovala naprosto báječná atmosféra a přálo nám i počasí. Sluníčko svítilo a jediné na co si musím postěžovat, bylo chladno. Ale jak se říká, není špatného počasí, ale oblečení a pejskům naopak naprosto vyhovovalo, že nebylo vedro, které špatné tyto rasy snáší a já se nakonec zahřála grogem.\nChtěl bych za pořadatele poděkovat všem, kteří se účastnili našeho placatého dne. Pevně věřím, že byl zábavný jak pro vás, tak i pro vaše čtyřnohé přátelé. Díky patří vám všem , kteří přinášeli věci k prodeji do našeho charitativního bazárku , který tím byl pestrý a velmi bohatý.\nVelice si vážím podpory obce Měšice, která poskytla na tuto akci kulturní grant a dostalo se nám z jejich strany maximální podpory. V neposlední řadě děkuji restaurace Sokolovna, která se starala o naše hladová bříška a o žízeň.\nNa závěr také velice děkujeme všem pomocníkům, kteří se starali o zábavu, bez nich by to nešlo. sdělil organizátor akce Tomáš Kreml


KONKURENCE | rosechampionship\nCO JE ČINÍ TUTO SOUTĚŽ VYJÍMEČNOU\nSoutěž je zaměřena konkrétně na výrobce růžových vín. Tato exkluzivita umožní porotě soustředit se na jedinečné kvality vín, které mohly být přehlíženy v těch soutěžích vín, které se v této kategorii nespecializují. Toto nám také umožní pečlivě sdružovat vína s ohledem na jejich suchost, odrůdy hroznů, vinobraní, dozrávání v sudech / fermentaci nebo záměrné rozhodnutí vinařů (např. plnění do lahví bez filtrace).\nSoutěž má nový přístup k hodnocení vín, aby se předešlo nedostatkům mnoha soudobých vinařských soutěží. Namísto shrnutí bodů udělených na základě parametrických analýz budou mít porotci čas na diskusi o individualitě a stylu každého posuzovaného vína. Členové poroty byli vybráni z nejznámějších odborníků růžového vína (včetně Masters of Wine) reprezentující různé země vinařského světa.\nZbývající láhve po skončení soutěže budou sloužit k propagaci růžových vín na polském trhu během podzimu ENOEXPO v Krakově, největším vinařském veletrhu v Polsku. 50 nejlepších vín soutěže bude vystaveno ve speciálním samoobslužném stánku IRC bez dodatečných poplatků výrobcům. Deset nejlepších vín bude během výstavy prezentováno na speciální mistrovské třídě.\nStupně hodnocení jsou následující:\nGrand Gold Medal (>93 p.)\nGold Medal (89-92 p.)\nSilver Medal (86-88 p.)\nBronze Medal (84-85 p.)\nVedle standardních ocenění medailí bude udělena speciální cena "Best Value" za nejvýhodnější produkty za rozumnou cenu.\nKrátce, ale velmi sladce! Přibližně 180 vzorků z mnoha zemí, některé fascinující a jiné neobvyklé. Je to určitě poprvé, kdy jsem ochutnal směs Petit Verdot a Pinot Noir! Tato ochutnávka byla podle mého názoru skvělou iniciativou, která se musí a určitě bude v budoucnu opakovat.\nCount John Umberto Salvi MW\nMísto & data\nSoutěž se každoročně koná v dubnu v malebném\nzámku Sierakow z 19. století nedaleko krásného středověkého města Krakov v jižním Polsku.\nVydání 2020 běží od 1. do 4. dubna.\nUzávěrka přihlášek: 14. února 2020\nSoutěž byla koncipována a organizována časopisem "Czas Wina", největším polským vinářským časopisem, založeným v roce 2004, s oběhem 8000 výtisků. Každý rok časopis uděluje titul "Osoba roku" významné osobnosti vinařského světa. V roce 2018 získal titul Marchese Piero Antinori. Mezi bývalé držitele titulu patří takové významné osobnosti jako: Warren Winiarski, Jancis Robinson MW, Antonio Rios de Amorim, Victor Schoenfeld, Hugh Johnson, Patricia Atkinson, Michel Rolland, Jaro Agopian, Agusti Torello Mata.\nMichał Bardel PhDr je šéfredaktorem časopisu „Czas Wina“. Je také vedoucím postgraduálního studijního programu o víně na univerzitě Collegium Civitas ve Varšavě, ambasador VDP, mezinárodní porotce, novinář a spisovatel. Vydal několik knih o víně, včetně: „Zbrodnia i Wina“, která získala cenu za nejlepší polskou knihu o víně (Gourmand Cook Book Awards 2015).


Vydáno dne 11. 03. 2009 (2927 přečtení)\nLadislav Šaloun, který stále ještě působil jako umělecký poradce městské rady, se snažil umělecký význam pomníku obhájit. Když ale primátor Otakar Klapka, jehož později Němci za spolupráci s českým odbojem popravili, Šalounův posudek reprodukoval, u Pfitznera nepochodil. Věc nesnese odkladu a třetí říše potřebuje kovy pro své válečné cíle. Vždyť sám Vůdce dal ze své kanceláře odstranit všechny kovové předměty. Pfitzner stál zkrátka na svém a nadřízené německé úřady mu daly přirozeně za pravdu.\nNa příkaz okupantů sochu sňali a možná na místě rozřezali autogenem pracovníci technické služby magistrátu v noci z 26. na 27.7.1940 a odvezli ji do sběrny kovů a podstavec byl též zbourán.\nNyní v místech je národní hřbitov z roku 1945.\n/Josef Pfitzner byl po válce za své činy proti českému národu po zásluze odsouzen k trestu smrti/.\nPak se věci hnuly z moci úřední do celého Protektorátu Čechy – Morava. Zájemcům mohu přiložit koncept ujednání a poté Výnos předsednictva ministerské rady. Bylo zničeno mnoho uměleckých památek, z nichž mnoho navždy.


Knihy o umění, architektuře, malování a tvoření E-knihy | Knihy Grada\nE-knihy Výtvarné techniky, umění\nKnihy o umění, architektuře, malování a tvoření E-knihy\nDoporučujeme z kategorie Výtvarné techniky, umění\n404 Kč -15 %\n299 Kč -47 %\nSkládání čajových sáčků\n360 Kč -15 %\nBrožek Petr, Syka Jan\n89 Kč -55 %\nVondrušková Alena, Samohýlová Alena\n199 Kč -40 %\nSestavte si rodokmen\nDruhá šance pro košile\n29 - 42 z 190 knih\nRozšiřte si obzory a probuďte své kreativní já. V naší nabídce najdete knihy o umění, architektuře, designu, malování i nejrůznějším tvoření. Objevíte v nich spoustu inspirace a příjemně si odpočinete. Vždyť podle studie ze Sussex University můžete čtením snížit stres až o 68 %. Přidejte k tomu ještě kreativní tvoření a recept na pohodový večer je zaručený!


Ekologická likvidace voz - Ekologická likvidace vozidel zdarma, autovraků. | Katalog odkazů\nEkologická likvidace voz\nKlíčová slova: Ekologická likvidace vozidel zdarma, autovraků.\nPopis: Ekologická likvidace vozidel zdarma, autovraků. Odtahová služba pro vozy určené k likvidaci. Protokol o likvidaci, který obdržíte při přijetí vozu k likvidaci slouží jako důležitý dokument potřebný k trvalému vyžezení vozidla na dopravním inspektorátě (registr vozidel) a také pro pojišťovnu.\nEkologická likvidace vozidel zdarma – Chcete se zbavit svého auta, nevíte jak, proto je tady pro Vás ekologická likvidace vozidel zdarma. U nás dostanete za váš vrak ještě 500Kč a odvoz zdarma, rozebereme Vaše auto dle platných podmínek EU.


Přechod na DVB-T2 čeká nyní na jihu Čech programy České televize\nFinální DVB-T vysílání České televize v multiplexu 21 bylo spuštěno už v ranních hodinách 20. února, diváci tak mohou již mít naladěno anebo, pokud ještě naladěno nemají, to mohou udělat okamžitě. Stávající DVB-T vysílání České televize z Kletě a Mařského vrchu bude vypnuto už 19.3.\nDiváci, kteří již dnes přijímají programy České televize v HD kvalitě, jsou již na DVB-T2 připraveni. Diváci, kteří dosud přechod na nový standard televizního vysílání neřešili, budou potřebovat televizor nebo set top box, který umí toto vysílání přijmout. Jejich seznam najdou na webu www.dvbt2overeno.cz, kde jsou i veškeré další informace. Set top boxy pro příjem DVB-T2 vysílání se nyní dají pořídit i pod 500 Kč.\nNa přechod musí být připraveny společné televizní antény na domech, které upraví odborná servisní firma. Pokud společná televizní anténa umožňuje příjem současných DVB-T sítí a přechodové DVB-T2 sítě ve které vysílají všechny nejsledovanější komerční TV stanice, je STA připravena pro příjem nových finálních sítí DVB-T2 a není tak potřeba ji upravovat. I jejich seznam je k nalezení na www.dvbt2overeno.cz.\nPřechodem na DVB-T2 získají diváci všechny nejsledovanější TV programy zdarma a řadu z nich v HD kvalitě. Prostřednictvím DVB-T2 a HbbTV (červeného tlačítka), kterým je vybavena naprostá většina všech televizorů, diváci získají přístup k IPTV službám televizních stanic.\nPřechod na DVB-T2 pokračuje podle schváleného harmonogramu. Poslední DVB-T vysílače budou vypnuty do konce června 2020, kdy bude televizní pásmo 700 MHz uvolněno pro nové mobilní sítě 5G.\nPlatformu pozemního vysílání využívá pro příjem televize v Česku 60 % domácností. Většina diváků (90 %) již potřebné informace o změnách v televizním vysílání má. Pro příjem DVB-T2 je nutné, aby diváci měli set top box nebo televizor, který nový signál umí přijmout. V případě diváků v bytových domech, kteří pro příjem televizního vysílání využívají tzv. společné antény, je nutné rovněž provést úpravy v anténní soustavě. Tyto úpravy může zajistit specializovaná servisní firma.\nPozemní televizní vysílání pokrývá svým signálem více než 99 % domácností v ČR a pozemní televize je pro diváky jedinou bezplatnou platformou. Přechodem na DVB-T2 si tak domácnosti zajistí pokračování bezplatného příjmu všech nejsledovanějších televizních programů. Řada programů je navíc dostupná v HD kvalitě.\nVe finálních DVB-T2 sítích budou vysílány tyto komerční televizní stanice:\nBarrandov TV, Barrandov Kino, Barrandov Krimi, Noe TV, Nova, Nova CINEMA, Óčko, Óčko STAR, Prima, Prima COOL, Prima LOVE, Prima ZOOM, Prima MAX, Prima KRIMI, CNN Prima News, Prima +1, Seznam TV, Šlágr TV, Šlágr 2, a Radio Proglas.


HTML Návod - HTML Tagy\nHome >> HTML návod >> HTML Tagy\nV této lekci se seznámíme s pojmy jako jsou "tag", "atribut" nebo "element". Naučíme se také základní pravidla psaní HTML.\nJazyk HTML je charakterizován množinou značek (tagů) a jejich atributů. Mezi tagy se uzavírají části textu a tím se určuje význam (sémantika) obsaženého textu. Názvy jednotlivých tagů se uzavírají mezi úhlové závorky (například:
).\nJak psát úhlové závorky?\nČasto se setkávám s tím, že lidé nevědí, jak uhlové závorky psát. Někteří je zase píší zbytečně složitě a to tak, že přepínají mezi českou a anglickou klávesnící. To je však zcela zbytečné. Úhlové závorky se píší totiž velmi jednoduše: pomocí kombinace pravý Alt + 2 klávesy přímo nad ním - jedna pro levou a druhá pro pravou.\nTagy jsou obvykle párové. To znamená, že mají otevírací tag a také uzavírací tag. Uzavírací tag je téměř shodný se značkou otevírací, jen má před názvem lomítko (/). Zde je příklad párového tagu:\nNěkteré značky jsou však nepárové – nemají žádný obsah a nepoužívají uzavírací značku. Příklad pro vykreslení vodorovné čáry:\nTagy mohou obsahovat také atributy. Ty popisují jejich vlastnosti nebo nesou jinou informaci. Tyto atributy se zapisují do otevíracího tagu. Příkladem je odkaz (tag ), jehož atribut href určuje kam se uživatel po kliknutí na odkaz dostane (v tomto příkladu na stránku http://www.google.cz):\ntext odkazu\nČást dokumentu tvořená otevírací značkou, nějakým obsahem a odpovídající ukončovací značkou tvoří tzv. element (prvek) dokumentu. Následující obrázek by to měl objasnit:\nPravidla psaní HTML\nTak jako každý jazyk i HTML má svá pravidla a ty je velmi důležité dodržovat.\nMalými nebo velkými písmeny?\nPřestože většina prohlížečů zobrazí Váš kód správně bez ohledu na to jestli jej píšete malými nebo velkými písmeny, je lepší psát kódy malými písmeny.\nHTML element může obsahovat další vnořené elementy. Žadné se však nesmí křížit. Zde je ukázka velmi časté chyby:\n
HTML elemnty se nesmí křížit!
\nZde je naopak spravný postup:\n
HTML elemnty se nesmí křížit!
\nDokument v jazyce HTML má předepsanou strukturu:\nDeklarace DTD – HTML tag <!doctype> deklaruje typ HTML dokumentu. Tato deklarace musí být uvedena v dokumentu jako první. Píše se tedy ještě před tag . Dekarace informuje prohlížeč o tom, jaká verze HTML nebo XHTML je pro dokument použita.\nKořenový element – element  reprezentuje celý dokument.\nHlavička elementu – hlavička  obsahuje metadata, která se vztahují k celému dokumentu. Definují např. název dokumentu, jazyk, znakovou sadu, kódování, klíčová slova, popis, použitý styl zobrazení atd.\nTělo dokumentu – vyznačuje se párovým tagem  obsahuje informace, které budou zobrazeny v prohlížeči.\nPříklad zdrojového kódu:\nZde je příklad zdrojového kódu:\n
Toto je moje první webová stránka
\nZDE si můžete zobrazit náhled příkladu.


Hrad Bečov stojí vysoko nad hlubokým údolím, lemovaným z obou stran vysokými lesnatými kopci, z nichž západní patří k Slavkovskému lesu a východní přecházejí k Tepelské vrchovině. Na dně údolí i po obou horských stráních se rozkládá město Bečov nad Teplou. Hrad obtéká ze dvou stran řeka Teplá, na třetí jej od okolního prostoru odděluje Dolský, dříve Hluboký potok. Snadnější přístup od města byl chráněn hlubokým, ve skále vylámaným příkopem.\nBečovský hrad vznikl nad osadou Bečovem jako léno Koruny české na začátku 14. století. Chránil důležitou křižovatku zemských cest, z nichž jedna spojovala loketský hrad s Plzní (přes Toužim) a druhá Teplou s Královskou cestou ve středním Poohří s tržišti a cly v Sedlci, Ostrově a Radošově. I v Bečově snad bylo původně celní místo. Řadu kolonizačních středisek zde založili páni z Oseka, kteří se tu objevili ve 12. století a kolonizovali Doupovské hory a jejichž majetek sahal až hluboko na Loketsko: byly to četné vsi, města Ostrov, Žlutice, Bochov a hrady Andělská Hora, Bečov, Perštejn v Poohří a Boršengryn u Kynžvartu. Hrad Bečov byl střediskem panství, k němuž náležela největší část Slavkovského lesa, kde se odedávna těžilo stříbro, cín a jiné kovy. Připomíná se poprvé v r. 1314 jako sídlo Boreše z Oseka a Rýzmburka. Právě se zvýšeným dolováním cínu a jím vyvolanou další kolonizací souviselo založení Horního Slavkova (po r. 1335) a na Bečově pravděpodobně zřízení staré hradní kaple. V r. 1399 vydali Rýzmburkové (původně páni z Oseka) první privilegia pro město Bečov, které vzniklo pod hradem na místě staré slovanské osady, poněmčené nejspíše ve 13. století. Podobně jako privilegia ostatních zdejších měst se i tato týkala hlavně hor a dolování.\nZ tohoto období se zachoval - asi jako nejstarší část hradu - spodek okrouhlé hradní věže, postavené na skále při jeho jižním okraji za ohybem staré hradební zdi. Větší část se zachovala i z velké východní čtyřpatrové čtyřhranné obytné věže. Na východě se k ní připojovala mohutná zeď předhradí a na západě hradba, tvořící dnes vypouklé čelo obytného jádra. Uvnitř věže je řada místností a komor, vytápěných kdysi kamny a krby, z nichž procházel kouř do vysokých komínů na střeše. Do věže se vcházelo dvěma portály,jedním z ochozu na hradbě a druhým z hradního nádvoří. Oba byly zazděny při stavbě hradní kaple. Vedle toho sloužila původně k ochraně cesty z podhradí na horní hrad. Ve spodní části věže byl kolem r. 1400 postavena obdélná gotická hradní kaple Navštívení Panny Marie s dvakrát do kříže zaklenutým stropem. Na modrém poli klenby jsou znaky čtyř evangelistů, Slunce, Měsíc a hvězdy, na jednom svorníku je rýzmburský znak (hrábě), na druhém čtyřlistý ornament. V rozích jsou větvičky s lupeny, na stěnách fresky, představující tři krále, Zvěstování Panny Marie a sv. Kryštofa.\nR. 1407 prodali Rýzmburkové své bečovské panství spolu s řadou jiných statků v této oblasti Oldřichu z Házmburka, který je už v r. 1411 postoupil míšeňskému purkrabímu Jindřichu Staršímu z Plavna, který patřil k úhlavním nepřátelům krále Václava IV. a později i hursitů. V r. 1424 zastavil Jindřich z Plavna Bečov Erkingerovi ze Seinsheimu, předkovi Schwarzemberků. Ale mezi oběma vznikly brzo v souvislosti s bojem s husity velké spory a drobná válka. Seinsheim dostal Bečov jako pevný opěrný bod proti husitům a měl zde držet velkou posádku. Přesto však hrad dobyl a vyplenil r. 1430 husitský hejman Jakoubek z Vřesovic, ale neponechal si jej. Bečov pak asi husitům příliš nepřekážel, protože ještě v témže roce ovládli celý kraj s výjimkou izolovaného hradu Lokte. R. 1437 prodal Seinsheim Bečov svému zeti Matěji Šlikovi z Holíče za 2500 kop grošů. Ten jej znovu postoupil pánům z Plavna, kteří zde vládli až téměř do konce 15. století.\nV r. 1495 koupili bečovské panství Pluhové z Rabštejna, kkteří je drželi až do r. 1547. Bylo to období velké slávy, moci a bohatství Pluhů - kolem r. 1540 jim slavkovské cínové doly vynesly asi 30 000 kop grošů - i měšťanů Honího Slvakova a ostatních horních měst zdejší oblasti. Ve Slavkově si Pluhové zřídili městskou rezidenci a občas tam pobývali. Jejich hlavním sídlem, o které i nadále pečovali, však zůstal bečovský hrad jako důležitá pevnost, z níž se dalo bezpečně ovládat a bránit celé velké bečovské panství.\nProti podnikli Pluhové v l. 1502 - 1547 rozsáhlou přestavbu bečovského hradu a v této podobě se zachoval v hlavních rysech dodnes. Vznikla především druhá (západní) velká věžovitá obytná hradní budova, větší nežli stará (východní) budova z doby rýzmburské. Mezi oběma objekty bylo vybudováno nižší spojovací křídlo s valeně zaklenutým sklepem, vytesaným zčásti ve skále, přízemím a patrem. Z přízemí vedly spojovací chodby a schody do obou hlavních budov hradu a z předhradí nevelkým portálkem úzké, ve skále vylámané schodiště. Prostory v horních patrech obou obytných věží byly spojeny pozdně gotickými portály a osvětleny arkýřovými okny. Po r. 1530 byly podniknuty menší, neukončené pokusy o omývání gotických maleb ve staré hradní kapli, protože odporovaly evangelickému ritu, avšak část maleb přece jen zůstala. Do kaple byly vybourány nové vstupní otvory ze sousedního spojovacího křídla. Z této doby pochází i gotický portál kaple s pluhovským erbem (radlicí). Přitéto velké přestavbě byl také postaven v jihovýchodní části vedle staré okrouhlé věže malý obdílný renesanční palác, pod nímž jsou prostorné staré sklepy.\nVýznamnou úlohu sehrál Bečov a jeho okolí za šmalkaldské války (1546 - 1547). Jeho tehdejší držitel, Kašpar Pluh z Rabštejna, stál v čele stavovského povstání proti Ferdinandu I., protože se obával o své velké zisky z cínových dolů na Slavkovsku, na které si činil nárok - podobně jako všude jinde (v západních Čechách v Krušných horách) - na základě královského cínového monopolu - Ferdinand I. Z podobných důvodů patřili k vedení odboje i Šlikové, kteří měli obavy o své stříbrné doly v Krušných horách. Česká stavovská hotovost z r. 1547 se měla shromáždit v okolí Bečova nad Teplou pod vedením Kašpara Pluha, aby zabránila vpádu císařského vojska do Čech, ale nesešla se ani zdaleka v úplnosti. Po porážce německých evangelíků v bitvě u Mühlberka v dubnu 1547 byl Kašpar Pluh z Rabštejna odsouzen k smrti a konfiskaci majetku a zachránil se tím, že uprchl do Míšně, kde zůstal a do smrti Ferdinanda I. (1546) a nástupu jeho syna Maxmiliána II. Potom se vrátil do Čech, žil ve Falknově (dnes Sokolově), kde v r. 1585 zemřel, a byl pohřeben v Bečově nad Teplou. Jeho zkonfiskované bečovské panství zastavil Ferdinand I. nejprve Jindřichu IV. z Plavna a po jeho smrti (1554) je zabral sám. R. 1558 je znovu zastavil, tentokrát Jindřichu Šlikovi z Holíče za 10 000 tolarů. V r. 1537 je císař Maxmilián II. zastavil bečovské obci (za 20 000 tolarů). Protože se však Bečovští vysokou zástavní sumou vyčerpali, zastavil Rudolf II. už v r. 1577 panství Šebestiánu Šlikovi z Holíče, majiteli falknovského (sokolovského) panství, jehož rod se (narozdíl od loketských Šliků) povstání nezúčastnil. Největší část Slavkovského lesa s nejbohatšími dolyl na cín v zemi si však král ponechal jako "císařský a královský montánní les a erár" , z čehož vznikl i pozdější zeměpisný název této oblasti - Císařský let. Rozkvět zdejších horních měst a osad pokračoval i v první době královské vlády (1547 - 1623). Horní Slavkov se stal v r. 1597 královským horním městem a r. 1615 dokonce i majitelem celého bečovského panství a zástavním držitelem Karlových Varů (za dluhy Rudolfa II.). Cínové doly zůstaly i zde nadále v královských rukou vzhledem k rostoucí důležitosti tohoto kovu v různých výrobních odvětvích a k značnému zisku z toho plynoucímu.\nCelému tomuto slavnému období učinila konec třicetiletá válka. Bečov byl jedním z hradů, kde se - podobně jako v Lokti - v l. 1620 - 1621 dlouho držela stavovská (mansfeldská) posádka. Další průběh války zde znamenal - jako všude jinde - plenění, loupení a pálení, a hlavně odchod zkušených, většinou evangelických horních podnikatelů a horníků do Saska a s tím spojený hluboký úpadek dolování. Bečovské panství bylo slavkovským měšťanům za jejich účast na stavovském povstání z l. 1618 - 1620 zkonfiskováno a r. 11624 prodáno císařskému sekretáři Gerhardu Questenberkovi za 60 000 kop grošů. V r. 1648 přepadl Bečov švédský generál Königsmark, který hrad dobyl a posádku zajal. Hrad byl těžce poškozen, takže jej Balbín a Neckovský nazývali "pustým zámkem". Později byly škody zčásti odstraněny, ale hlavním panským sídlem se už Bečov nikdy nestal a sloužil jako hospodářské skladiště. Čelní okrouhlá věž v předhradí Bečova byla sice v pozdním středověku zesílena v mohutný rondel s ochozem na konzolích, ale v r. 1623 musela být její větší, horní část pro zchátralost zbourána, takže se dnes zachoval pouze její spodek. V r. 1656 vypracoval vojenský velitel hradu, Jan Lacron, rozsáhlý plán nového opevnění, z něhož byla vybudována jen velká (Lacronova) bašta nad příkopem.\nTěžký útlak, vykořisťování a spory královské vrchnosti s horníky vedly v r. 1680 k povstání na Bečovsku a Slavkovsku, které bylo krutě potlačeno.\nQuestenberkové vymřeli v r. 1752 a bečovské panství získal v tomto roce Dominik Ondřej z Kounic a z Questenberka. V témže roce se Marie Terezie vzdala všech korunních práv na Bečov, který se tím stal dědičným panstvím. Tento rod, jenž i zde zakládal na dosud nedosídlené horské a lesní půdě nové osady, připomínají Kounice, dnešní předměstí Horního Slavkova, a Nové Kounice u Javorné na Bečovsku.\nV 18. století došlo k dalšímu odbourání popraskaného zdiva čelní okrouhlé věž na předhradí, takže z ní zbylo už jen 6 m vysoké torzo s gotickým soklem a kounicků-questenberským znakem. K posledním velkým stavebním úpravám bečovského hradu došlo v l. 1861 - 1865 podle projektu architektů J. Zítka a J. Mockera. Naštěstí se přitom neuskutečnila úplná romantická přestavba starého hradu, která by zničila právě to, co je na něm nejcennější - jeho původní středověký ráz.\n22.1. 2003 - Hrady, zámky a Tvrze v Čechách na Moravě a ve Slezsku, Západní Čechy


Sv. Maxmilián Proti špatnému tisku 4/2009\nProti špatnému tisku\nJezuita P. Abel, nazývaný apoštolem Vídně, popisuje zhoubný dopad špatného tisku na klasickém příkladě. Jednou byl zavolán k nemocnému. Když umírající spatřil kněze, ukázal mu celý stoh novin naskládaných v rohu pokoje a vyprávěl následující příběh: „Podívejte, otče, tohle je největší nepřítel mého života. Byl jsem synem zbožných rodičů, kteří mě dobře vychovali, natolik, že jsem ještě během univerzitních let býval dobrým katolíkem. Když jsem se stal lékařem, považoval jsem za vhodné předplatit si takzvaný tisk pro inteligenci, jmenovitě jedny z židovských novin. Prvních čtrnáct týdnů mě popouzely neustálé výpady onoho deníku proti mé víře, potom jsem se však stal lhostejným, a během jednoho roku jsem zanechal veškeré náboženské praxe a stal se nevěřícím, až do této chvíle, kdy mi Boží milost zpět mou víru navrací.“ Nejinak působí tisk na lid.\nOprávněně si stěžuje lidový spisovatel Wetzel: „Pohleďte na dnešní svět, jak se za poslední desetiletí změnil! Kdo seje bezbožnost mezi lidem? Kdo mu bere naději na nebe a zavinil, že lid v pozemských slastech a potěšeních hledá své štěstí? Kdo utlumil svědomí v srdcích? [...] To vše je dílem Církvi nepřátelského tisku. Ve velkých evropských městech celé zástupy přeplacených pisálků vylévají každodenně žluč na vše katolické. Stovky novin opakují to samé, a tak se jed den za dnem cpe do sta tisíců rodin a otravuje miliony duší. Tak pracuje obrovská mašinérie denního tisku, která stojí ve službách bezbožnosti a špatných mravů.“\nAni Lassalle, byť byl sám socialistou, hledě na nesmírné množství zla páchaného tiskem se nemůže zdržet jeho odsouzení: „V jeho prolhanosti, podlosti a nemorálnosti jej snad převyšuje jen jeho vlastní hloupost. Nedojde-li v našem tisku ke změně, a bude-li i po dalších padesát let takto šílet, pak dojde k naprosté otravě ducha lidí. – To je největší zločin, jaký znám.“\nJe čas, a to nejvyšší čas, aby došlo ke změně.\nPrvním krokem k ní je naprostý bojkot špatného tisku; a následovně podpora dobrého.\nV dané souvislosti jsou bolestná Wetzlova slova: „Bezbožný tisk by nikdy nedošel takového rozvoje, kdyby miliony katolíků nepodporovaly Církvi nepřátelské a tzv. nezávislé časopisy a deníky, ať již předplatným, či spoluprací.“ A otec Kolb na V. rakouském sjezdu katolíků volí dokonce ještě ostřejší slova: „Co říci o národě, který platí za své vlastní ponižování? Nenalézám pro to slov! A tato hanba padá na katolíky, neustále urážené tisíci deníků. Tyto nestoudně posměvačné noviny se tisknou pro nás, katolíky! Nejsou však zasílány anonymně po způsobu hanopisů, ale my sami si je objednáváme a za ně platíme. Lze snad být slepým vůči tak vážnému nebezpečí? A tato naše zaslepenost se stává přímo zločinem, neboť nejenže proti zmíněnému nebezpečí nebrojíme, nýbrž přechováváním a četbou špatného tisku za urážky a výsměch víře platíme! Na nás katolících se vskutku naplňují slova prorokova: ‚Po stěně hmatáme tak jako slepci, tápáme tak jako bez očí, jak za šera v poledne vrávoráme přes živé jako přes mrtvé‘ [Iz 59, 10].“\nBiskup Zwerger k tomu říká: „Kdo dává peníze na špatný tisk, ten vede válku proti Církvi a nemůže se nazývat skutečným katolíkem.“ Mohučský biskup Ketteler jde ještě dál a praví, že kdo je vůči tisku lhostejný, ten nemá právo nazývat se věrným synem Církve.\nKardinál Nagl napsal roku 1911: „Povinností každého katolíka je vystupovat na obranu katolického tisku a podporovat jej modlitbou, slovem a činem.“\nZaragozský arcibiskup na kongresu katolických novinářů v roce 1910 neváhal prohlásit: „Je hodně bohatých katolíků, kteří své bohatství používají na to, aby podpořili nové kostely a kláštery nebo je zkrášlili obrazy svatých. To je bezesporu skvělá věc! Ale, bohužel, jedna nešťastná nehoda to může všechno zničit, zatímco plody dobrých novin jsou přímo nezničitelné. Nebylo by snad lepší zakládat velké deníky pro dobro lidu? Noviny jsou v dnešní době rychlopalným dělem. Bůh tak chce!“\nNejinak se na věc dívají papežové.\nJiž Pius IX. říkal: „Je svatou povinností každého katolíka podporovat tisk a šířit jej mezi lidem. Dobrý tisk je nejužitečnějším dílem, kterým se získávají zásluhy.“\nLev XIII. praví: „Špatný tisk přivedl do záhuby křesťanskou společnost, je tedy nutné postavit proti němu tisk dobrý. Katolíci by neměli ustávat v práci pro svůj tisk, pamatujíce, že dobrý tisk je neustávající misií.“ A v proslovu ke katolickým novinářům 21. února 1879 uvedl: „Jsme přesvědčeni, že naše doba vyžaduje právě těchto prostředků [katolické noviny a časopisy] a rozhodných obránců. [...] Převratníci usilovali o to, aby mezi lid rozšířili celou řadu deníků, jejichž hlavním cílem bylo útočit na pravdy víry, nahradit Církev a zasít do duší zhoubné názory. [...] Poněvadž vydavatelská činnost je v dnešní době považována za hlavní prostředek zmíněného plánu, proto je také hlavní povinností katolických novinářů onen prostředek, používaný nepřáteli ke zhoubě společnosti a Církve, přeměnit na spásný prostředek pro lid a využít k obraně Církve.“\nSvatý otec Pius X. napsal v roce 1905 mexickým biskupům: „Co se týče deníků a novin, chtěl bych konečně všechny střízlivě uvažující přesvědčit, že je nutné veškerými silami usilovat o to, aby katolíci četli pouze skutečně katolické časopisy a deníky. To je dle mého mínění v dnešní době nejdůležitější věc.“\nA v roce 1908 se při audienci duchovních vyjádřil dokonce ještě silněji: „Ani lid, ani duchovní si neuvědomují význam tisku. Říkají, že dříve tisku nebylo, a nechápou, že se doba změnila. [...] Nadarmo budete stavět kostely, udílet duchovní cvičení, zakládat školy, všechna vaše práce a vaše snažení přijdou vniveč, nebudete-li schopni vládnout zbraní vhodnou k útoku i obraně – věrným a ryzím katolickým tiskem.“\nArcibiskup z Pisy dodává: „Vy kážete v neděli, a noviny káží každý den, každou hodinu. Vy promlouváte k věřícím v kostele, a noviny jsou za nimi až do bytu. Vy mluvíte půl hodiny, nebo hodinu, a noviny nepřestávají mluvit nikdy.“\nCo se týče katolického tisku u nás, máme mnoho nedostatků. Existují sice také některá silnější centra [...], ale převážně máme co do činění s roztříštěným, byť někdy velmi velkým, úsilím jednotlivců.\nStále nám chybí společná shoda na této práci a vzájemná pomoc. Společnost ji stále dostatečně nedoceňuje, aby se katolický tisk mohl postavit na pevné nohy. Nepřátelé Církve mají miliony a miliardy dolarů a dělník na poli katolického tisku nemůže napnout více sil, aby svou práci zdokonaloval a rozšířil, neboť musí zkrátka bojovat o holé přežití své vydavatelské činnosti. Máme rovněž málo dostatečně zkušených laiků, kteří by mohli na onom poli pracovat perem, a proto jsou u nás plody katolického tisku stále velmi, velmi skromné. Vychovat laické spolupracovníky a zajistit vydavatelství hmotné prostředky, to je asi nejpalčivějším problémem tiskové akce.\nTaké kolportáž není valná. Málo je totiž takových, kteří by za svou povinnost považovali šíření dobrého tisku. [...] Dej Bože, aby všude vznikaly skupiny, jejichž cílem bude šířit dobrý tisk, nechť se obnoví tvář země [Žalm 103, 30].\nTi, kterým Pán Bůh alespoň trochu nadělil bystrost pera a nadání v jakékoliv oblasti novinařiny, nechť společně používají těchto Božích darů k tvorbě co nejlepšího tisku. A to se netýká pouze laiků. Ať se katolíkům dostane dobré duchovní stravy.\nRukopis sv. Maxmiliána M. Kolbeho pravděpodobně z počátku roku 1919 (tiskem nevyšlo). Zkráceno.\nPřeložil a poznámkami opatřil Adam Podborský.\n P. Heinrich Josef Maria Abel SJ (15. 12. 1843 – 23. 11. 1926) – německý kazatel, který ve velké míře přispěl k obrodě duchovního života ve Vídni, pořádal exercicie, organizoval zbožná bratrstva a poutě. Na náboženské obnově spolupracoval s vídeňským starostou Karlem Luegerem.\n P. Franz Xaver Wetzel (1849 – 1903) – ve své době populární švýcarský lidový spisovatel, dlouholetý děkan a městský farář v Altstätten v kantonu St. Gallen.\n Ferdinand Lassalle (13. 4. 1825 – 31. 8. 1864) – židovský politik a spisovatel narozený ve Vratislavi, je považován za jednoho z tvůrců sociálnědemokratického politického směru.\n P. Viktor Kolb SJ (13. 2. 1856 – 2. 11. 1928) – jezuitský lidový misionář narozený v Potůčkách, německy Breitenbach, v Krušných horách. Jeho slavný projev z roku 1905 na V. rakouském katolickém sjezdu (Österreichischer Katholikentag) byl podnětem ke vzniku rakouského spolku Piusverein zur Förderung der katholischen Presse, jehož hlavním cílem byla podpora katolického tisku a boj proti židovskému liberálnímu tisku.\n Mons. Johann Baptist Zwerger (23. 6. 1824 – 14. 8. 1893) – biskup rakouského Seckau, jeden z koncilních otců I. vatikánského koncilu.\n Mons. Franz Xaver Nagl (26. 11. 1855 – 4. 2. 1913) – vídeňský arcibiskup, kaplan u císařského dvora a profesor semináře Sankt Pölten.\n Míněn Mons. Juan Soldevilla y Romero (29. 10. 1843 – 4. 6. 1923) – arcibiskup Zaragozy a kardinál, královský kazatel a rytíř královského řádu Isabely Katolické; ve věku 79 let byl zavražděn anarchistickou skupinou Los Solidarios.\n Mons. Pietro Maffi (12. 10. 1858 – 17. 3. 1931) – kardinál a pisánský arcibiskup, v kněžských letech působil jako papežský komoří.


Sčítače cyklistů v Praze hlásí největší nárůst od roku 2011 - Prahou na kole\nOpakovaně se dozvídáme, že letošní sezóna přinesla enormní nárůst intenzity jízdy na kole v Praze. Dosavadní odhady z jara i podzimu se pohybovaly mezi 1,5 až dvojnásobkem. Prahou na kole využívá už od roku 2012 metodu, která bere v potaz výpadky sčítačů i postupnou změnu jejich rozmístění. Jak tedy skutečně vypadá cyklistický provoz na sčítačích poté, co se data zpracují?\nVýsledek není tak bombastický. Přesto máme v roce 2020 na sčítačích Unicam potvrzený v sezóně 2020 celkový nárůst intenzit cyklodopravy o 32 %, stejně jako v doposud nejúspěšnějším roce 2011.\nPoznámka ke zpracování\nPředložená analýza vychází ze 22 sčítačů provozovaných firmou Unicam, jejichž denní data dlouhodobě zpracováváme. Další sčítače (v počtu cca deseti), které v Praze letech 2019-20 sčítače Unicam částečně nahradily, jsou přístupné přes městskou datovou platformu Golemio, a to buď ve formě zjednodušených výstupů přes grafické rozhraní, nebo v podobě dat přes veřejně použitelné rozhraní. Skripty na zpracování dat z Golemia připravují pro AutoMat dobrovolníci a ještě nejsou funkční; proto byla pro analýzu sezóny 2020 využita pouze data ze „starých“ sčítačů.\nData ze sčítačů dlouhodobě trpí jak výpadky (ty činí dlouhodobě asi 10 %), tak falešnými detekcemi, kdy se u některých sčítačů objevují v dlouhých obdobích nesmyslně vysoké výsledky. Taková období byla z výpočtu vyřazena, byť pravděpodobně ne všechna (to ani není možné).\nCelkový nárůst intenzity cyklistické dopravy v indexu Prahou na kole se počítá následovně: Nejprve se na každém sčítači určuje tzv. sezónní průměr – tedy průměrná hodnota na sčítači pro období duben až listopad, z jejíhož výpočtu jsou pochopitelně vyřazeny dny, kdy sčítač neměřil, a dále dny, kdy pravděpodobně neměřil celý den, měl výpadek v jenom směru, či naopak naměřil hodnoty nesmyslně vysoké. Sezónní průměry se sečtou a pro každé dva následující roky se vypočte meziroční změna. Do tohoto výpočtu vstupují jen sčítače, které měřily v obou navazujících letech, a u kterých nebyly ani v jednom roce extrémní problémy s daty. Výsledná meziroční změna je tak maximálně spolehlivá. Dlouhodobý index intenzity cyklistické dopravy se pak počítá kumulativně z meziročních nárůstů od roku 2010.\nIndex PNK hlásí +32 %\nVůči roku 2019 vyšel ze sčítačů meziroční nárůst 32 %. To je nejlepší výsledek od roku 2010. Dlouhodobý index PNK2010 je aktuálně na hodnotě 175, tedy odhaduje intenzitu cyklistické dopravy na hlavních celoměstských trasách na 175 % hodnoty z roku 2010. Index je o 11 bodů výše než v doposud nejlepším roce 2014.\nCo se děje na jednotlivých místech\nDenní průjezdy na sčítačích se v sezóně pohybují od méně než 200 cyklistů (Pelléova) po více než 1500 (Povltavská v Troji).\nTradiční „tisícové“ sčítače (tedy takové, kde je denní průjezd z celé sezóny vyšší než tisíc cyklistů), bývaly do roku 2014 Modřany, Troja, Císařský ostrov a Podolské nábřeží. Za posledních pět let se tato skupinka rozšířila o Rohanské nábřeží, které postupně dotáhlo nábřeží Podolské, Barrandovský most, Lahovice a Vysočany. Císařská louka trpěla dlouhodobě absencí Trojské lávky, pohled do intenzit od října 2020 ale naznačuje, že v sezóně 2021 se mezi tisícové sčítače nepochybně vrátí.\nMeziroční nárůsty na jednotlivých sčítačích se pohybují kolem 30 %. Výrazně vyšší nárůsty hlásí Povltavská v Troji a to ještě před otevřením lávky, dále Letňany, Vršovická, Lahovice a Vysočany. Výrazně menší nárůsty hlásí Nuselský most, Podbabská, Podolské nábřeží a Radotín.\nNemíním se pouštět do příliš odvážných interpretací vztažených k jednotlivým lokalitám, také vzhledem k přetrvávající chybovosti řady sčítačů. Na severovýchodě Prahy vznikalo v poslední době nejvíce nové cyklistické infrastruktury, což teoreticky mohlo ovlivnit sčítač v Letňanech či Vysočanech. Plošný nárůst odpovídá zvýšení intenzity cyklodopravy rekreační i dopravní – alespoň v některých segmentech Prahy. Pro pokles v hlavním dopravním prostoru Podolského nábřeží nenacházím jiný důvod než problém s daty.\nJistou představu o tom, kde cyklodoprava střednědobě roste, a kde příliš ne, dávají průměrné meziroční nárůsty v posledních pěti letech:\nNe všechny sčítače v tomto grafu měří dodnes, a ne všechna meziroční nárůsty jsou za všechna léta od roku 2015. Dlouhodobý nárůst ale potvrzuje severovýchod Prahy, a hlavní cyklostezky. Oblasti, kde cyklistická infrastruktura chybí, nebo je bídná, spíše stagnují. Stejně jako úseky, kde je v sezóně rekreační kapacita již vyčerpána.\nDlouhodobě sledujeme také poklesy intenzity cyklodopravy v zimním období (prosinec až březen). Cyklistický provoz v zimě dlouhodobě klesá na zhruba 30 % sezónních hodnot, tedy o cca 70 %. V zimě 2019-2020 byl zaznamenán pokles pouze o 63 %, zima byla mírnější a intenzita jízdy na kole se tak již blížila ke dvěma pětinám sezónních hodnot.\nZ poměru letních a zimních intenzit lze snadno vysledovat vztah k tomu, zda je sčítač v oblasti z hlediska cyklistiky spíše dopravní či rekreační, a také vzhledem k zimní údržbě – či spíše její absenci. Ryze dopravní sčítače v centru města tam, kde jsou navazující cesty udržované, v zimě snadno překračují hodnotu 40 % letní intenzity. Rekreační sčítač u neudržovaných stezek v Troji zaznamená v zimě oproti sezóně provoz jen pětinový.\nJe zřejmé, že i na neudržovaných stezkách se v zimě jezdí, pokud to klimatické podmínky dovolí a sníh (buď ještě, nebo už) neleží. Není pochyb, že zimní údržba vybraných cyklostezek by ke zvýšení intenzity cyklodopravy v zimě výrazně přispěla.\nProč jen o třetinu?\nZbývá si položit otázku, proč ze sčítačů vyšel v roce 2020 nárůst pouze 32 %, zatímco hrubší analýzy a tiskové výstupy města uváděly dvoj- až trojnásobnou hodnotu. Nutno podotknout, že naše odhady ze sčítačů byly vždy střízlivější.\nČást odpovědi leží nepochybně v odlišnostech použité metodiky. Zde došlo ke třem jevům, které nárůst intenzity mohly nadsadit. Tím prvním jevem je výrazné zlepšení kvality dat v roce 2020. U sčítačů Camea poklesla chybovost (chybějící data nebo vyloučená měření) z 13 % na 8 %. Zanedbání chybějících dat tak mohlo v meziročním srovnání vést k chybám v řádu 5 %.\nDruhým problémem – a nepochybně závažnějším – bylo, že porovnávaly-li se hrubé součty průjezdů mezi rokem 2020 a 2019 (či lety předchozími), byly do součtu 2020 započteny i nové sčítače, které v roce 2019 ještě neměřily. Ačkoliv některé sčítače ukončily činnost, počet sčítačů se v roce 2020 zvýšil oproti roku 2019 o čtyři, navíc instalovaných ve frekventovanějších lokalitách. To mohlo vést chybě v řádu 10-20 %, možná i více.\nBohužel, veřejně dostupné výstupy z Golemia nedovolují na uživatelské úrovni snadno odfiltrovat ze srovnání stanice, které v některém roce chybí, a prakticky všechny výstupy „vyklikané“ z této platformy tak patrně byly zatíženy touto chybou. Ostatně, i já jsem se této chyby při zjednodušené interpretaci v diskusi k jarnímu článku dopustil.\nTřetím faktorem je výběr měsíců, ze kterých se jiné výstupy odvíjejí. Odhady, uvádějící až dvoutřetinový nárůst intenzit cyklodopravy, vycházely z období lockdownu, tedy buď z jara nebo podzimu. Naše analýza zpracovává celou sezónu, od počátku dubna do konce října.\nI náš postup má ale nedostatky. Aktuálně vůbec nepoužíváme nové sčítače, a to i přesto, že některé z nich (například Smetanovo nábřeží) začaly měřit už v roce 2019. Přitom tyto nové sčítače jsou umístěny v lokalitách, které by měly lépe postihnout nárůst jízdy na kole na kratší vzdálenosti, zejména v centru (Kampa, Hybernská, apod.). Je tak možné, že náš výsledek je naopak o několik procent podhodnocen.\nStačí sčítače na to, co chceme vědět?\nZávěr předchozí kapitoly poukazuje na faktor, který se při hodnocení nárůstů cyklodopravy ze sčítačů nutně dostává do popředí. Je to otázka, nakolik se způsob cestování na kole časem mění tak, že jej sčítače již nemohou plně postihnout.\nHistoricky se v Praze jezdí buď na výlety dlouhé několik desítek kilometrů, nebo z okraje města do zaměstnání v centru, tedy na relativně dlouhé vzdálenosti. Tento vzor chování se ale postupně mění se zlepšováním podmínek ve vnitřním městě a rozvojem bikesharingu. Kola jsou užívána stále více na kratší cesty v délce několika málo kilometrů. Roste tak podíl cest, které sčítače (i přes snahu umístit je ve strategických místech) prostě nezaznamenají.\nVývoj intenzit na sčítačích – a to včetně našeho indexu PNK2010, který zpracovává data ze sčítačů z užívaných postupů nejkorektněji – tak nemusí dobře odrážet vývoj cyklistického modal share v posledních několika letech. Ten se změnou cyklistického chování pravděpodobně narůstá rychleji, aktuálně ale nejsou k dispozici data, která by to potvrdila.\nParadoxně tak odhady, které byly ze sčítačů provedeny na jaře a na podzim, a které uvádějí výraznější nárůst cyklodopravy než naše analýza, mohou být k realitě blíž než by vyplývalo z toho, co jsem pro Prahou na kole aktuálně spočítal.\nJistotou ovšem zůstává, že ať sčítače změnu cyklistického chování postihují či nikoliv, sezóna 2020 byla v Praze z hlediska cyklistické dopravy historicky nejsilnější.\nzveřejněno: 14. 12. 2020, v rubrice Analýzy\nTomáš 14.12.2020 - 11:34 napsal:\nJe někde mapa všech sčítačů v Praze? Docela by mě zajímalo, zda přes nějaký pravidelně jezdím, podle mě totiž ne.\nMartin Šnobr 14.12.2020 - 12:27 napsal:\n@Tomáš na městském webu Golemio: https://golemio.cz/cs/node/22\nTaké kolem žádného při 95 % mých cest neprojíždím.\nTomáš 14.12.2020 - 13:06 napsal:\nTak u mě to podle mě tak 10-20 % cest zachytí. Což teda je dost málo, no:-). Zajímalo by mě jak je to v tomhle ohledu s počítáním aut – ta po těch halvních asi jezdí procentuálně víc…\nDavid 14.12.2020 - 13:39 napsal:\nTomáš: No, z pohledu sčítání aut je síť skutečně hustší. V Praze sleduje intenzitu provozu motorových vozidel TSK na tzv. sledovaných komunikacích. Podrobnosti jsou tady:\nPak jsou ještě pravidelná profilová sčítání dopravy. Asi víc se dá zjistit z pravidelné ročenky dopravy, zveřejňované zde:\nPak umí data vytáhnout třeba už i téměř každá světelně řízená křižovatka. Tato data se běžně nezveřejňují, ale dá se k nim doptat.\nPavel Mašek 14.12.2020 - 14:13 napsal:\n1) Jednou jsem koukal na data Golemio a starý a stále funkční web sčítačů a čísla se lišila, má někdo znalosti, jak odkud se co sosá?\n2) Mě by celkem zajímalo umístění smyčky (vím, kde v zemi leží, ale přesně její prostor sběru neznám) na pražském Chodově (lávka přes D1), protože z mého pozorování je číslo kolem 300-350 denně málo. Hodně narostly i koloběžky, které by to mělo sbírat, jezdí zde invalidní vozíky, kočárky, které teoreticky by měly být zaznamenány také (kočárky asi méně, jsou hodně již plastové). Pár dní dozadu jsem byl na lávce a pozoroval ucpanou dálnici a promořovací rampu (čti nájezd z D1 do obchoďáku) a během několik minut kolem mě projelo přes dvacet cyklistů. Mít tak čas a sedět tam celý den a fakt to pak porovnat.\nDavid 14.12.2020 - 14:23 napsal:\nPavel Mašek: Jak se to lišilo? Byly jiné celkové součty, nebo jednotlivé sčítače? U těch celkových součtů by to možná vysvětlit šlo, protože se přidaly nové lokality, některé sčítače se přemístily a některé jsou mobilní (a přidaly se)…\nZbyněk 14.12.2020 - 15:27 napsal:\nPM: Indukční smyčka nebere hliník a nerez. Všechny kočárky, které jsme v rodině protočili, byly z hliníku. Z čeho jsou koloběžky nevím.\nPavel Mašek 14.12.2020 - 15:49 napsal:\n– děkuji za upřesnění kočárku, IS nebere ani karbon například, nicméně řeším teď s Eltodem nové fotodetekce, tak možná budou mít cyklisté na nějakých křižovatkách opět lepší průjezd\n– lišila se čísla na stejném sčítači.\nLukáš M 15.12.2020 - 08:32 napsal:\nVidím tam minimálně korelaci poklesu intenzity cyklodopravy a času, kdy je roční pražská tramvajenky za 3650,-\n@Zbyněk elektro asi ze slitin železa i hliníku. Klasické jsou z oceli anebo z hliníku\nJan Fiala 15.12.2020 - 09:32 napsal:\nIndukční smyčka nebere také skupinku cyklistů, nerozezná ji od auta.\nBrahma 15.12.2020 - 10:15 napsal:\nProč by indukční smyčka neměla detekovat hliník a nerez, když to jsou vodivé kovy? Magnetická indukce a magnetismus není totéž.\nKdyby to nedetekovalo hliník, tak je to v současnosti pro detekci cyklistů nepoužitelné. Těch ocelových Favoritů už mnoho nejezdí.\nAno karbonový rám to asi nedetekuje, poněvadž je patrně málo vodivý.\nVratislav Filler 15.12.2020 - 11:19 napsal:\nPavel Mašek: Camea data posílaná na web nijak nečistí. Golemio o od nich přebírá a ve své prezentaci má nějaký preprocessing na odstranění výpadků a jejich případný dopočet.\nMM 15.12.2020 - 11:33 napsal:\nAsi su blbej a/nebo s tím moc neumím, ale moc se mi v těch datech vyznat nedaří. Zejména by mne zajímalo porovnání pracovních dní a víkendů, popřípadě ve všední dny ráno+dop a odpoledne. Oboje z důvodu odlišení primárně dopravní cyklistiky od cyklistiky rekreační.\nŽe přibývá i té dopravní je dle mých zkušeností z provozu nepochybné. Ale je otázka jak moc se na tom nárůstu podílí právě ta rekreační. V Polaď Prahu byla nějaké tabulka, kde bylo jasně vidět, že ta nej čísla jsou o víkendech na tradičních profláklých úsecích typu cyklostezek podél Vltavy. Letos tomu rozhodně nebude jinak, zejména když uvážíme, co všechno je zavřené/nesmí se. Ono je to jasně pozorovatelné nejen na cyklistech, ale i na běžcích, kterých je letos výrazně více než v jiných letech.\nVratislav Filler 15.12.2020 - 11:46 napsal:\nMM: Vzhledem k limitům práce s daty tak, jak s nimi aktuálně nakládáme (zpracováváme jen denní data a všední dny a víkendy nerozlišujeme), jsem se o oddělení dopravního a rekre režimu dříve pokoušel zvláštním posouzením sčítačů v rekre a dopravních lokalitách, moc to ale nefungovalo. Připravujeme nové zpracování, které by mělo být schopné dopravu a rekre rozlišit líp.\nPavel Mašek 15.12.2020 - 11:50 napsal:\n– tak jsem koukal do mejlu a Eltodo mi napsalo, že smyčka bere železo. Nicméně podle článků výrobců a dalších, co jsem teď četl (např. http://www.svsmp.cz/svetelna-signalizace/vozidlove-detektory-typy-rozdeleni-funkce.aspx) by měla detekovat jakýkoliv magnetický kov a záleží na nastavení citlivosti.\n– nerez není magnetický, takže z toho, co jsem četl, by ho to nemělo detekovat.\n– děkuji za info, pak vše v pořádku :-)\n– já si myslím, že Praha (potažmo celá ČR), trpí tím, že sčítačů je málo, ruční sčítání, jako se dříve dělalo na křižovatkách (nejlepší brigády), vymizelo skoro zcela a „nikdo“ nepracuje s jinými daty, například s aplikacemi v mobilním telefonu, cyklokompjůtrech. Stačí se podívat na celkem zajímavá data ze Stravy, je jasně vidět, že cyklistů jezdí obrovské množství, ale mimo sčítače, jsou místa, kde projede daleko více cyklistů, než má sčítač v Podolí. Už jsou naštěstí náznaky, že i s těmito daty, i například od Rekol, města začínají pracovat a podle toho tvořit infrastrukturu. Podle prezentace v Campu okolí Dvoreckého mostu bude opravdu reflektovat potřeby každého – chodci, pomalý cyklista i super rychlý cyklista závoďák má mít speciélní pruh oddělení tam, což je supr, že si na tom dali záležet. Otázka je, kolik lidí bude hrát hru Zaber pruh.\nDavid 15.12.2020 - 12:03 napsal:\nMyslím že je celkem jedno jestli to bere či nebere hliník (je to vodič, mělo by ho to brát). Obě uživatelská rozhraní vychází ze stejných dat. Takže to je jen o tom, nakolik s nimi pracovali. Kdysi mi člověk z OICT říkal, že tam je více možných druhů chyb. Některé nulové hodnoty že vznikají proto, že sčítač skutečně nesčítá, jiné proto, že svá data pouze neodešle tak jak má (chyba spojení), ale jsou zaznamenaná a dají se zpětně vyvolat a doplnit. Pokud je to pravda, mohlo by to být z části vysvětlení.\nJak jsem se díval, tak sčítače jsou na obou stránkách všechny a rozdíly se najít dají.\nKdysi jsem měřil (ručně) sčítač na Hlubočepské. Zatím co v jednom směru bral cca. 95 % cyklistů, ve druhém jich bral jen asi 70 %. Takže tak. Nic lepšího asi ale v Praze není…\nj-z 16.12.2020 - 09:14 napsal:\nJe bohužel nutné upozornit na fakt, že nárůsty CD jsou stále spíše lineární, což při nízké výchozí hodnotě modalshare (< 1 %) nepřináší požadované výsledky (naplňování koncepcí).


Kamenné umyvadla – originální doplněk\nUmyvadlo je jeden z nejvyhledávanějších předmětů v domě. Každý se potřebujeme osprchovat, vyčistit zuby, umýt si ruce, a to několikrát během dne. A pokud vám nad umyvadlem stále visí zrcadlo a pod ním jsou regály pro kosmetické a hygienické výrobky, máte k dispozici výborné místo, jak se o sebe postarat. V současné době zažívají boom přírodní umyvadla, neboť jsou velmi hezké, pevné a trvanlivé. Některé typy se snadno přenáší, nepraskají a nejdou na nich vidět ani škrábance. Správný výběr umyvadla je důležitý, neboť jeho design ovlivňuje celkové vnímání koupelny.\nLuxusní umyvadla z přírodního kamene\nUmyvadla z přírodního kamene jsou jedinečné, ale přesto máte na výběr z mnoha dalších materiálů. Moderní umyvadla jsou často vyrobeny z porcelánu nebo levnější varianta - kameniny, ale na trhu existují i jiné modely. Porcelán je drahý odolný materiál, velmi snadno se udržuje. Kovové umyvadla jsou odolné, trvanlivé, nepraskají, ale nejsou příliš estetické, špatně zapadají do interiéru moderní koupelny. Skleněné umyvadla jsou vzácné, tyto modely vypadají hezky, elegantně a originálně. Nevýhodou této varianty je vysoká cena, křehkost struktury a složitost péče. Dřevěné umyvadla jsou stylové a elegantní, přímo luxusní, pěkně se vyjímají v prostorné koupelně v klasickém stylu. Nevýhoda – složitá údržba. Kamenné umyvadlo vypadá krásně a harmonicky. Umyvadlo z přírodního kamene je drahé, ale vždy máte doma originální jedinečný kousek, který už nikdo jiný vlastnit nebude.\nKamenné umyvadlo na t-zbozi.cz za super ceny\nMáte kamenné umyvadlo ve svém hledáčku? Poradíme vám, kde nabízejí umyvadla z přírodního kamene ve velkém výběru. Vždy se vám vyplatí navštívit internetový obchod t-zbozi.cz. Do dvou pracovních dnů máte svou objednávku doma.


Tablety a čtečky 292\nOchranné fólie a skla 292\nTelefony, hodinky a navigace 1081\nChytré hodinky a příslušenství 63\nPříslušenství pro chytré hodinky 63\nPříslušenství k mobilům 1014\nOchrana displeje 1014\nScreenshield XIAOMI RedMi Note 7 Global folie na displej\nKvalitní fólie Screenshield představuje skvělý nástroj pro dlouhodobé zachování displeje Vašeho telefonu XIAOMI RedMi Note 7 Global v perfektní kondici. Zajistí dokonalou ochranu před odřením jakéhokoliv charakteru. Přitom je průhledná a zakryje již existující drobné škrábance. Díky její extrémní od\nScreenshield HUAWEI P30 Lite folie na displej\nKvalitní fólie Screenshield představuje skvělý nástroj pro dlouhodobé zachování displeje Vašeho telefonu HUAWEI P30 Lite v perfektní kondici. Zajistí dokonalou ochranu před odřením jakéhokoliv charakteru. Přitom je průhledná a zakryje již existující drobné škrábance. Díky její extrémní odolnosti si\nKvalitní fólie představuje skvělý nástroj pro dlouhodobé zachování displeje Vašich hodinek APPLE Watch Series 5 (44 mm) v perfektní kondici. Zajistí dokonalou ochranu před odřením jakéhokoliv charakteru. Přitom je průhledná a zakryje již existující drobné škrábance. Díky její extrémní odolnosti si


Malta se vrací k národnímu kolu – EuroContest.cz\nMaltská televize potvrdila, že se vrací k národnímu kolu Malta Eurovision Song Contest.\nMalta se rozhodla vrátit k národnímu kolu Eurovize. V posledních letech malý ostrovní stát reprezentoval vítěz tamní verze soutěže X factor, ale diváci chtěli obnovit tradiční festival.\nV současné době je stále možné přihlašovat své písničky do národního kola MESC. Podrobnosti budeme i nadále sledovat.\nV roce 2021 reprezentovala maltu zpěvačka Destiny s písní Je Me Casse.\nEurovision song contest 2022, Malta\nPrevSTARŠÍČeská televize zveřejnila podrobnosti národního kola\nNOVĚJŠÍČT obdržela přes 150 písní. Štěstí zkouší Mikolas i Miss PettyNext


Záhadná nemoc fotbalisty Balotelliho: Neumí parkovat! | Ahaonline.cz\nAhaonline.cz >Sport >Záhadná nemoc fotbalisty Balotelliho: Neumí parkovat!\nZáhadná nemoc fotbalisty Balotelliho: Neumí parkovat!\nDalší pokuta. U Balotelliho auta se už činí policista. (ara)\n27. dubna 2011 • 12:00\nOdtahovce zaplatil už přes čtvrt milionu.\nJeho luxusní maseratti je na odtahovém parkovišti jako doma. Potížista fotbalistů Manchester City Mario Balotelli (20) si svoji káru musel odtamtud vyzvednout už posedmadvacáté! Na pokutách za to vyplatil 11 000 liber (asi 273 000 Kč)!\nKde auto nechá, s tím si tedy rozhodně hlavu neláme. „Jezdí svým drahým maseratti ze svého luxusního bytu do blízké restaurace. Svůj vůz vždy nechá zaparkovaný na dvojité žluté čáře,“ uvedl zaměstnanec klubu.\nBalotelli je v City od loňského léta. I tady na pokutách za své excesy zaplatil už 300 000 liber (asi 8,25 mil. korun). Třeba házel šipky po hráči juniorského týmu City. Jindy byl zase k smíchu, když se nemohl obléct do trička a vysvobodil jej až člen realizačního týmu.\nZačalo se proto spekulovat, že Balotelli trpí bipolární poruchou. Ta se projevuje nadměrnými změnami nálad a někdy omezuje schopnost celkového »přirozeného« fungování.\nLucie Bílá , lenošení, , maseratti, 10.10.2016\nShakira: Neplakej...Tak prožívala ﬁnále Španělského poháru\nVeganský horor: 19měsíční dítě nemělo zuby a vážilo 5 kilo.…\nVálka kolotočářů vygradovala hromadnou rvačkou: Policie obvinila čtyři... Veganský horor: 19měsíční dítě nemělo zuby a vážilo 5 kilo. Rodiče byl... Babiš odeslal Zemanovi návrh na jmenování Zaorálka ministrem kultury\nKrajíček se s Třincem chystá na CHL. Snad nám zůstane sehranost, doufá Svačina obvinil manažera Vítkovic ze lži. Byla to chyba, omlouval se Bolest olympijského šampiona: Rakovina mu vzala milovaného syna (†7)\nDáša ze seriálu Most! žije dál: Stárková vystupuje v travesti show! Vražda na Táborsku: Mladík zabil chataře kvůli nakradeným věcem Češi i další Evropané se kvůli brexitu do Británie nehrnou. Kdo za ně ...\nAž sto tisíc ročně pro koloniál. Ministerstvo chce udržet naživu vesni... Babiš zaslal na Pražský hrad návrh na jmenování Zaorálka do čela minis... Život v Británii láká Východoevropany stále méně, utrpět může stavebni...\nCuketová polévka se salámem Jednoduchá jídla našich babiček: Pečený květák Jednoduchá jídla našich babiček: Krůtí špízy\nWALLSTAV-CZ, s.r.o. - 25852973 Mitrovická 485, Ostrava Družstvo pro správu patrových garáží na Tománkově ulici v Přerově - 25...