Kombo Orange Glenn Hughes Signature Crush Bass 50 | frontman.cz\nLeon - Ne, 26.09.2021 - 00:01\nFirma Orange Amplification uvedla na trh limitovanou edici basového komba Glenn Hughes Signature Crush Bass 50, inspirovaného tónem vlajkových zesilovačů Orange 4 Stroke a OB1. Podobně jako standardní verze Crush 50 Bass kombinuje podpisový model některé z nejcharakterističtějších zvukových prvků obou předloh a nabízí plně analogovou signálovou cestu.\nGlenn Hughes, člen Rock and Rollové síně slávy, je ambasadorem značky Orange již více než deset let. Dlouhá léta byl baskytaristou a zpěvákem britské hardrockové ikony Deep Purple, jejíž název se otiskl i v designu aparátu, který dostal vinylový potah v tmavě fialovém odstínu a příslušnost ke speciální sérii vyjadřuje také stříbrný elipsovitý emblém na horní straně komba.\nNástrojový vstup disponuje spínačem Pad (-6 dB) optimalizujícím obvod pro použití s pasivními či aktivními basami, preampová sekce je osazena aktivními třípásmovými korekcemi s parametrickými středy (300 Hz – 2.7 kHz) a vzájemně propojenými ovladači gainu a funkce Blend, umožňujícími snadné nastavení široké palety zvuků ve stylu „bi-amped“ s bohatými harmonickými složkami přidávanými k basovému fundamentu.\nIntegrována je chromatická ladička, minijacková zdířka Aux In, sluchátkový konektor s emulací kabinetu, bufferovaná efektová smyčka a výstup pro footswitch přepínající parametr Blend. Aparát o výkonu 50W RMS má uzavřenou konstrukci, projekci nízkých frekvencí posiluje zadní kruhový bassreflex a do čelní ozvučnice je instalován jeden dvanáctipalcový reproduktor.\nOficiální česká cena limitované série komba Orange Glenn Hughes Signature Crush Bass 50 o rozměrech 485 x 430 x 275 mm a hmotnosti 14.45 kg se pohybuje okolo 7900 Kč. Určitou míru flexibility, kterou ocení muzikanti často cestující mimo hranice kontinentální Evropy, navyšuje přepínatelné síťové napájení v rozmezí 100 až 240 V 50/60 Hz.\nTagy Orange Orange Glenn Hughes Signature Crush Bass 50\nPřepínače EHX Cntl Knob a Orange FS1 Mini


V Bruselu si zvedli platy, čeští europoslanci budou brát 190 tisíc - iDNES.cz\n16. ledna 2009 4:13, aktualizováno 4:13\nEuroposlanec Jan Březina se o peníze nestará. Důležité pro něj jsou politické úkoly. | foto: MF DNES\nAž dosud brali zástupci jednotlivých členských zemí v Evropském parlamentu různé platy. Zatímco Lotyši či Bulhaři dostávali mzdu ve výši zhruba tisíc euro (v přepočtu na koruny podle současného kurzu zhruba 27 tisíc), jejich italští kolegové dostávali výplatní pásku s dvanáctinásobkem (324 tisíc).\nKaždý národní parlament si totiž politiky platil podle svých možností. Čeští europoslanci patří v tomto modelu spíše k té chudší části, alespoň ve srovnání se svými západními kolegy - dosud berou základní plat kolem tří tisíc euro (asi 80 tisíc).\nTo se politikům nelíbilo. "Platy se různily a přitom spotřební koš byl pro všechny stejný. Ubytování si v Bruselu musí platit ten jako ten, takže určité sjednocení to vyžadovalo," řekl iDNES.cz český europoslanec za KSČM Jiří Maštálka.\nProto Evropský parlament navrhl mzdy poslanců sjednotit. "O tom kroku bylo rozhodnuto loni a důvod byl ten, že poslanci byli jediní, kteří nebyli placeni stejně. Přitom ať si vezmete evropské komisaře, soudce, asistenty či jakékoli zaměstnance evropských institucí, všichni mají stejné platy. Toto byl poslední krok, o který Evropský parlament usiloval," obhajoval pro iDNES.cz sjednocení platů europoslanec za ČSSD Libor Rouček.\nJednotný plat je nesmysl, říkají někteří\nNe všichni čeští zástupci ale sjednocení platů podporují. Proti byli například někteří občanští demokraté či nezávislá poslankyně Jana Bobošíková.\n"Považuji to za chybné, nemělo k tomu dojít," řekl iDNES.cz europoslanec za ODS Ivo Strejček. Zákon nepodpořil, myslí si totiž, že plat vyplácený národním parlamentem byl dosud alespoň posledním pojítkem, které některé europoslance s jejich zemí spojovalo, aby se cítili k vlastnímu parlamentu vázáni. "Teď už budou jen evropskými poslanci," řekl. Navíc by měl plat odpovídat hospodářským poměrům dané země.\n"Zuřivě jsem hlasovala proti tomu. Není přece možné, aby všichni poslanci měli stejný plat, stejně jako nemají stejný plat evropští lékaři či evropští učitelé," řekla iDNES.cz poslankyně Bobošíková.\nNávrh ale nakonec prošel, a tak počínaje novým funkčním obdobím (tedy po červnových evropských volbách) budou všichni europoslanci ze všech zemí Unie brát stejný plat. I Čechy pak bude vyplácet Brusel. "Od evropských voleb je už parlament platit nebude," potvrdil iDNES.cz mluvčí českého parlamentu Roman Žamboch.\nNěkteří si tak pohorší, jiní polepší. Částky se totiž zprůměrovaly a europoslanec tak nyní dostane základní mzdu 7 000 euro. K tomu mu zůstávají náhrady, které měl už nyní.\nZatímco italští europoslanci přijdou o pět tisíc eur (pokud se jejich národní parlament nerozhodne částku do původní výše doplácet), Slovinci, Bulhaři či Slováci se mohou těšit na tučnou výplatnici. Stejně tak čeští europoslanci budou brát více než dvojnásobek současného platu. Podle nových pravidel si tak přijdou zhruba na 190 tisíc.\nVšichni oslovení přitom téměř shodně tvrdí, že o změně příliš nevědí a že je ani moc nezajímá. Některé dotaz dokonce nejprve rozzlobil. "To je taková pitomost," reagoval lidovecký poslanec Jan Březina. "Musím říci, že ani nevím, kolik to bude. Jen vím, že parlamentem to proběhlo. Ale pro mne je to asi 27. nebo 28. důvod, proč zvažuji kandidaturu do Evropského parlamentu," dodal. Navíc prý usiluje o post předsedy KDU-ČSL, a pokud by uspěl, klidně se křesla europoslance vzdá.\nPlatit bude Evropa, daně půjdou domů\nJiné informace zaskočila. "Neříkejte? To jsem překvapená," tvrdila europoslankyně Hybášková. Pak ale zalovila v paměti a připomněla, že jde o složitou otázku, kde hrají roli i daně. Podle ní české zákonodárství nepamatovalo na vznik europoslanců, a tak jsou nyní vedeni jako zaměstnanci českého parlamentu. "Je to strukturální nesmysl," řekla iDNES.cz.\nHybášková chápe, že se dvojnásobný plat europoslanců nebude českým poslancům a senátorům líbit. "Ale když nás zaplatí z evropských peněz a zdaní nás v českých podmínkách, tak příjem českého rozpočtu bude vyšší," vyjmenovává alespoň jedno pozitivum. Státní kasa tak nepřijde zkrátka.\nPřed závistí varuje i její kolega Maštálka. "Jen aby to nerozpoutalo, jak je v Čechách zvykem, závist," říká. Upozorňuje ale, že málokdo si uvědomuje, co vše musí poslanec v zahraničí platit - kromě bydlení v Česku si totiž musí platit například i byt v Bruselu.\nEuroposlanec Duchoň ale upozorňuje, že platy se nemusí změnit hned po eurovolbách. "Je tam možnost odkladu, takže je věc národního parlamentu, jak se k tomu postaví. Není to na sto procent, že by měli všichni od června novou taxu," řekl Duchoň iDNES.cz.\nAnketa mezi europoslanci\n"Já ten systém dlouhodobě odmítám a hlasoval jsem proti tomu. Každý poslanec má být placen svou zemí. Ty země jsou rozdílné, tak i platy by měly být rozdílné."\n"Já už nebudu znovu kandidovat, ale domnívám se, že to není zrovna šťastné řešení. Výše platu by měla reflektovat HDP v různých státech. Ale na druhou stranu se zase dostáváme k problému, že za stejnou práci by měla být stejná odměna, což dnes neplatí."\nJana Bobošíková (nez.)\n"Já jsem byla vždy proti tomu, aby evropští poslanci měli stejný plat. Poslanec by měl mít plat odpovídající poměrům v dané zemi."\n"To téma mne momentálně vůbec nezajímá. Dostávám nějaké peníze, používám je k nákladům, které jsou trochu jiné než v České republice, a jestli to bude více, to mne prostě nezajímá. Já se zajímám o témata a jako politik chci řešit problémy. Toto jen přispívá k dojmu, že politici svou práci dělají pro peníze. A to v případě - alespoň některých lidí, které znám a kterých si vážím - pravda není."\n"O tom kroku bylo rozhodnuto loni a důvod byl ten, že poslanci byli jediní, kteří nebyli placeni stejně. Přitom ať si vezmete evropské komisaře, soudce, asistenty či jakékoli zaměstnance evropských institucí, všichni mají stejné platy."\n"Jestli něco vítám, pak to, že budou ustanovena transparentní pravidla. Ohledně výše částky - je to průměr. Není to nespravedlivé, je to krok správným směrem."\nJana Hybášková (nez.)\n"Já se o to nestarám, protože se to týká až období po volbách do europarlamentu."\nČeský europoslanec dnes\nZákladní plat 89 100 korun (3 300 euro)\nČeský europoslanec po volbách\nZákladní plat se zvýší na zhruba 189 000 (7 000 euro), diety a další příspěvky zůstanou\nzákladní plat 61 400 korun hrubého + příplatek za funkci 13 500 korun hrubého\npaušál na oblečení a jídlo 9 800 korun\nnáhrada na cestování 36 800 korun\nkancelářské potřeby 2 200 korun\nnavíc dostává na poslaneckou kancelář 25 000 korun, na asistenta 35 000 korun, odborné konzultace 14 300 korun a telefony 7 000 korun\nTémata: Euro, Parlament, soudce, Bydlení , ČSSD, Dieta, Euro, Evropský parlament, HDP, Jan Březina, KDU-ČSL, KSČM, Libor Rouček, Mzda, ODS, Příjem, Služebnost, Výpočet čisté mzdy\nNetěší mě, že jsem druhým nejchudším členem Kongresu, řekl Joe Biden, když mu Barack Obama nabídl místo viceprezidenta....\nPoslanci Evropského parlamentu si schválili více peněz pro své asistenty. Chtějí také přijmout nové úředníky. S...


Lampa do projektoru MITSUBISHI XL5950L\nLampa do MITSUBISHI XL5950L\nLampy do projektoru MITSUBISHI XL5950L Produktové číslo lampy: VLT-XL5950LP (nebo VLT-XL5900LP, 915D035O20)\nPro projektor MITSUBISHI XL5950L nabízíme lampy s modulem i samotné výbojky od originálních i neoriginálních výrobců.\nLampy s modulem do projektoru MITSUBISHI XL5950L\nZnačková lampa s modulem do MITSUBISHI XL5950L je výbojka od některého z OEM výrobců (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR) usazená v modulu od alternativního výrobce. Jedná se o velmi spolehlivé řešení, které je levnější než originální varianta. Doporučujeme pro spolehlivost a výhodnou cenu.\nKompatibilní lampa s modulem do MITSUBISHI XL5950L je lampa včetně montážního modulu od alternativního autorizovaného výrobce. Jde o levnější řešení, které doporučujeme spíše do domácích projektorů a tam, kde kvalita a spolehlivost projekce není hlavní prioritou. Kompatibilní lampy nemusejí dosahovat kvality originálních.\nLampy bez modulu do projektoru MITSUBISHI XL5950L\nZnačková lampa bez modulu do MITSUBISHI XL5950L je výbojka od některého z OEM výrobců lamp pro projektory (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio, Matsushita, Iwasaki HSCR), určená pro výměnu lampy ve vašem stávajícím lampovém modulu. Toto řešení je levnější než lampa s modulem, ale vyžaduje manuální zručnost a zkušenosti. Doporučujeme zákazníkům, kteří již mají s výměnou holé lampy zkušenosti.\nKompatibilní lampa bez modulu do MITSUBISHI XL5950L je holá lampa bez montážního modulu od alternativního autorizovaného výrobce. Výměna lampy v modulu vyžaduje manuální zručnost a nářadí. Jde o nejlevnější variantu, kterou doporučujeme spíše do domácích projektorů a tam, kde kvalita a spolehlivost projekce není hlavní prioritou. Kompatibilní lampy nemusejí dosahovat kvality originálních.


Módní trendy podzim zima 2019 2020 foto oblečení | ženské tajemství\nStylový a módní vzhled, který chcete, a ne pouze Slunečného léta, ale studené, deštivé dny. Naštěstí chladném období dává módy vynikající příležitost ukázat svou individualitu každé dívky šatníku kromě tašky a doplňky, stále existuje spousta věcí, které můžete ozdobit s barvami šedé dny. Nyní se podíváme na to, co módní trendy udělal letos na podzim a v zimě 2019 2020 tentokrát nás.\nMódní trendy v oblečení podzim zima 2019 2020\nNahradit světlé barvy přicházejí v mnohem uvolněnější tón, který je dobře v teple na chladný den.\nHlavní trend návrhářů v této oblasti mají tři hlavní faktory — zdrženlivost, styl a pohodlí.\nAle stylisté trvají na tom, že v zimě není důvod ke smutku, nové trendy umožňují nosit světlé luky.\nMožnosti pro svrchní oblečení:\nKabát. Toto je nejdůležitější prvek šatníku v této zimní sezóně. Návrháři se doporučuje, aby přednost klasice v krabici, a objemné límce z kožešiny. Kabát mění nejen dívka, ale žádá její celkový obraz. Kabát je skutečný svrchní oblečení v roce 2019 2020.\nKabáty. Srst dlouhou dobu byl považován za indikátor stavu status osoby. Podle dojmy z aktuální sezóně v trendu, že vše má málo srsti. Trend srst je krása a elegance. Všechny dívky milují kožichy, každá žena by chtěla vyměnit bundu za elegantní „norek“. Pro nejodvážnějších módy, návrháři navrhl, světlé odstíny srsti. Plášť. Trenčkot žen je vždy potřeba, zima nebo déšť, bude v bezpečí a teple, jako žádný jiný. Kabáty 2019 2020 několik vyvinul pod tlakem trendů. Aktuální sezóna nám nabídla bohatou škálu modelů pro každý styl a vkus. Plášť věc, praktická, materiál nylon, nepromokavé tkaniny a kůže. Všechny jsou dokonale odpuzovat vodu. Klasický střih — dlouhý kabát s páskem ve stejném tónu základní barvy.\nPéřová bunda. Je těžké představit si dívku, v zimě bez teplé a pohodlné bundu. Péřová bunda s kvalitní materiály a dobré povrchové úpravy bude stát mnohem levnější než kožich nebo kožich. 2019 v roce 2020 v trendu navrženého modelu. Někdy můžete najít pásek, který také klade důraz na ženský pas. Bunda jde nejlépe s boty na nízké platformě nebo na malém podpatku. Bunda dobře sedí na postavu, krátké nebo dlouhé verzi — si jen vybrat pro vás.\nMódní trendy džíny podzim zima 2019 2020\nDžíny s volným fit, mírně vydutý, a hlavním prvkem dekorace se nosí držet nit. Návrháři se doporučuje kombinovat tyto džíny s svrchních oděvů nadměrných velikostí.\nHlavním trendem aktuální sezóny — džíny loose fit.\nKromě „zdarma“ modely, návrháři nabídl klasické verze s vysokým pasem, pouta a motivy pod kůži plazů. Trendy barvy: černá, růžová, bílá a modrá. Lehké džíny dokonale jít s sako nebo horního oděvu z kůže.\nMódní trendy kalhoty podzim zima 2019 2020\nDívky nosí kalhoty do práce či pro zvláštní příležitosti. Bez ohledu na to, jaké styly nevynalezl návrhářů v roce 2019 2020, ale většina dívek stále preferují klasiku.\nDámské kalhoty — ztělesněním obchodní styl.\nHlavní výhodou kalhot je schopnost vytvářet konkrétní obrazy. Kalhoty splněny všechny proporce, pokud jde o jejich délku, které zdůrazňují dívčí postava a její dokonalejší.\nKalhoty nejsou vzájemně zaměnitelné v chladu. Pravděpodobně ne dívka na zemi v šatníku který nebyl ani jedny kalhoty. Rozmanitost modelů je velmi velký:\nKlasika. Klasické vždycky nemusí být striktní a šíp, to může být něco jako pytel, nebo krátké, nebo naopak, je velmi dlouhý. Klasické kalhoty nevypadal nudné, návrháři ve svých sbírkách prezentovány veřejnosti různé textury a barvy. Mrkváče. Zvon je velmi módní v této sezóně, hlavní věc, aby vybrat ten správný vrchol. Možné kombinovat s halenky nebo bundy. Nezapomeňte na hlavní pravidlo v této sezoně — světlice od kolen. Banány. Tyto kalhoty jsou velmi důležité v této sezoně. To je objem na stehnech tento hit sezóny. Tyto kalhoty přišli z 80. let. Palazzo Kalhoty. Oni jsou poněkud podobné k široké sukni. Základní pravidlo tyto kalhoty by měly být vysokým pasem.\nPokud přistupovat moudře, a znát vlastnosti organismu, s pomocí kalhoty, můžete vytvořit extravagantní, ale zároveň elegantní a strohý obrázky.\nAle to je jen malá část modelu kalhoty populární v podzim / zima 2019 2020. S ohledem na nošení, návrháři rozešli s ne velmi vysoké, ani nízké.\nMódní trendy svetry a vesty podzim zima 2019 2020\nV trendu modelka nadměrných velikostí. Dokonce i když si nejste zcela jisti, že tento styl nebude vyhovovat, je lepší, aby zůstali opět na klasiku — krátký svetr. No přísahá na siluetu a vytváří obchodní a diskrétní způsob.\nSvetr je nezbytná věc — a to zejména v zimě.\nDlouhý svetr nebude zbytečná, to může být nošeny s sukně, šortky a kalhoty. Dámské vesty mají přijít do Módy relativně nedávno. Každý rok tam jsou nové modely s texturami, tkaniny a tisky. Nejvíce win-win barvy jsou: modrá, šedá, hořčice a béžové.\nPro podzim-zima období 2019-2020, návrháři nabízí „teplé“ verze samet, kožešina, semiš, kůže. Rádi modelů z kašmíru. Předložené možnosti jsou spjaté s semi-transparentní textury.\nSukně pro ženy je méně důležité jako šaty.\nPřírodní tkaniny, jako je hedvábí nebo len, bude také být v trendu. Od skutečné barvy jsou základní: hnědá, khaki a Bordeaux.\nMódní trendy čepice podzimní zimní 2019 2020\nNákup pro zimní sezónu pár pletených čepic, určitě, aby váš vzhled stylový a jedinečný. Výběru pokrývky hlavy je důležitá otázka pro módy všech věkových kategorií. Trend bude zlato nebo stříbro lesk, a vložky s krystaly a korálky.\nByste měli věnovat pozornost čepice s objemovou viskózní.\nOblíbené 2019 2020 může být považován za klobouk s klapky na uši. Dlouhé uši s dlouhou otázku, půjčovat moderní styl některé z atraktivity a dokonce i eleganci. Představení jsme viděli dívky v kloboucích. Je třeba poznamenat, že v této sezóně klobouk je věnována větší přednost, než kdy jindy.\nMódní trendy kostýmy podzim zima 2019 2020\nKdysi dávno, kalhotový kostým byl jediným prvkem pánského šatníku. To je dlouhou dobu v minulosti. Podobné oblečení se nosí dnes v obou mužů a žen, které chlubit se jim v každodenním životě a v práci. Trend v této sezóně nahý kotník, stejně jako modely bez rukávů.\nDobrý Kalhotový kostým je vždy v módě.\nMódní trendy v obuvi podzim zima 2019 2020\nBoty. Tento druh obuvi přestal být sezónní objekt. Dnes, na ulicích, můžete vidět módy v botách celý rok. Vyrobeny z kůže nebo semišové boty nepřestávají být klasické a pohodlné volbou pro zimní nebo na podzim.\nBoty jsou vizitkou člověka.\nVysoké boty zaujala vedoucí postavení v této sezóně. Hrubý materiál prošel štafetu na jemnější kůže, semiše a nubuku.\nSezóna podzim zima 2019 2020 velmi různorodé na nejnovější ve světě módy. On je připraven potěšit stylové módy a krásné obrázky. Mnoho stylů a textur, stylů, barev a spojeny dohromady. Pokud budeme mluvit o zimní oblečení, jsem obvykle dávají přednost něco, co teplé a útulné, ale v této sezóně je kolekce neobvyklé potěšení, a někdy dokonce i extravagantní modely. Po přečtení tohoto článku, se můžete dozvědět o novinkách v módním průmyslu, některé z doporučení v návrhu své luky, a tím, že kombinuje praktičnost a různých stylů.\nSkutečné styly, barvy a potisky podzim zima 2019 2020\nS ohledem na skutečné barvy této sezóny, může upozornit na nejčastější je:\nhnědá, víno Burgundské; Marsala; červená; oranžová; žlutá; mlhavé modrá; broskev; zelená.\nHarmonický a unikátní sloučenina, černé a bílé je na vrcholu podstavce. Tímto způsobem, zdá se, není nikdy nudné. Kombinace ideální a univerzální barvy, které se snadno kombinovat pestrou paletu odstínů. Pod tyto dvě barvy jsou snadno sladěné doplňky.\nČervené, oranžové, žluté tóny – všechny z nich musí být přítomen. Velmi důležité v této sezoně je barvy zralého pomeranče.\nPokud nejste fanoušek jasných poutavých barvách, jen dávají přednost světlé příslušenství: kabelka, šála, šperky nebo opasek na šaty nebo kabát. Módní v této sezóně jsou odstíny modré, od světle moře až po tmavě fialovou.\nModrá dokonale v kombinaci s těmito barvami:\nhnědá; červená; černá nebo bílá.\nVypadá velmi pěkné světlé šaty na podlaze a modré sako nebo černou koženou bundu a modré džíny. V tomto způsob, jak žena bude vypadat ušlechtilý, podtrhuje jeho sebevědomí a půvab. Pruhy a geometrie v podobě této sezóně je stále v trendu.\netnické motivy; různé květinové tisky; mozaiky různých velikostí; rozmazání obrazu.\nV slovo, obrázek nebo graf by měl být jedinečný. Tam, kde se bez buněk, které vyvinuli výhradně v klasice. Ona se v této sezóně do vedení. Květinový vzor je relevantní v teplém období, ale v této sezóně módní dům nebude mít prošel.\nRůzné barvy — hlavní trend mezi všemi otisky. To věnovat pozornost styly oděvu, populární v této sezóně jsou klasické a pouliční styly, stejně jako neformální. V klasickém stylu, bude mít přednost ženskosti, street — představuje hodnotu šoku, že styl je, no, ležérní je sloučenina, romantiky a ulic.\nMódní materiály podzim zima 2019 2020\nV sezóně podzim zima 2019 2020 stát relevantní praktické tkaniny, oblečení, které je pohodlné a výhodné. V chladném, vlhkém počasí chcete nosit něco měkký a teplý.\nteplé pletené; kožešiny; úplet; kůže; džíny.\nTakové oblečení je pohodlné na nošení každý den. Na vrcholu popularity tvídové sukně a šaty. Model je velmi relevantní pro kancelář nebo pěší Turistika. Na trend robustní pletený, takže pletené vesty, svetry a vesty jsou nutností v šatníku vždy.\nTeplé pletené věci je velmi populární v této sezóně.\nSukně, obleky nebo svetry — ne zaměnitelné oblečení v zimě. Pokud vezmeme v úvahu kožešiny, jde kromě bundy nebo bombardér bundy, příslušenství na tašky nebo boty. Srst je přírodní, ale umělé, není horší než v módě. Oblečení vyrobené z syntetiky přítomen v této sezóně stejně. Lehký, není v brankovišti věci praktické.\nMódní trendy podzim zima 2019 2020 kostýmy\nKde v chladu bez obleku? Správně, kdekoliv! To opravdu není zaměnitelné oblečení. Oblek lze nosit společně nebo odděleně, kombinovat spodní části obleku s různými topy nebo naopak. Kostým může být buď sukně nebo kalhoty volba.\nNávrháři módní kolekce prezentovány obleky s velké rameno patch.\nV sezóně podzim zima 2019 2020 oblek kalhoty v módě jsou široké kalhoty, sukně klade důraz na pasu s délkou ke kolenům.


Diskuse: Studenti odm�tli setk�n� s Dobe�em. 'Cht�l se jen zal�bit' | Zpr�vy z domova | www.lidovky.cz\nSobota, 14. prosince 2013 Dnes m� sv�tek L�die.\nStudenti odm�tli setk�n� s Dobe�em. 'Cht�l se jen zal�bit'\n�e puber��ci nemaj� ��dnou nosnou my�lenku, diskutovat neum�j�, je�t� tak d�t si jointa, zap�t vodkou a j�t �v�t do ulic. Obracej� se na levici a ��daj� ji o svobodu. To je stejn� sm�n�, jak ��dat satana o sv�cenou vodu.�kolem student� je SE U�IT a STUDOVAT,, fl�k�n�m, pit�m alkoholu dos�hnou opa�n�ch c�l�. Nejhor�� jsou o flek se boj�c� rekto�i, d�kani a v�bec pedagogov�. Neboj� se ministra---- t�esou se p�ed rozv�n�n�m a nadrogovan�m davem !\nPro�vihli svoji velkou �anci\nVe v�� t� diskusi zanikl jeden velk� studentsk� pr�vih. Studenti sami by m�li za �koln� bojov at. Zn� to mo�n� podivn�, ale pokud se nad t�m zamysl�me, hlavn�m probl�mem vysok�ho �kolstv� je kvalita. T�m prvn�m, kdo by na kvalitu m�l tla�it, jsou studenti sami. Jen�e pro� by to d�lali, kdy� maj� studium zadarmo. Ne��k�m, �e by �koln� m�lo b�t horentn�, ale v okam�iku, kdy bude student platit za semestr by� pouh�ch 3 tis. K�., jeho z�jem o kvalitu se zv��. V takov�m p��pad� u� nebude ochoten sn�et nekvalitn�ho vyu�uj�c�ho. Ten druh�, kdo by m�l na kvalitu vysok�ch �kol tla�it, je toti� sf�ra, kter� studenty po jejich absolvov�n� "odeberere", tj. budouc� zam�stnavatel�. Jejich mo�nost tla�it na kvalitu jsou ale omezen� a tak teprve p�i opu�t�n� �koly p�ijdou mnoz� absolventi na to, �e "pap�r" z vysok� �koly jim zam�stn�n� a karieru nezaru�i. �ili je�t� jednou, bojem proti �koln�mu si studenti �e�ou onu v�t�v, na kterou by se m�li ve vlastn�m z�jmu posadit. 2.3.2012 16:50\nRe: Jak konkr�tn� ohro�uje navrhovan� reforma svobody?\nPokud se opravdu chcete dozv�d�t, jak konkr�tn� ohro�uje navrhovan� reforma akademick� svobody (pota�mo nejen svobody akademick�), jak jsem ji� psala, prostudujte si v�cn� n�vrhy Z�KONA O FINAN�N� POMOCI STUDENT�M a Z�KONA O VYSOK�CH �KOL�CH. A d�le m�ete sledovat informa�n� f�rum k d�n� okolo reformy na str�nk�ch Univerzity Karlovy: iforum.cuni.cz, blog Pardubick� studentsk� iniciativy: iniciativa2012.blogspot.com nebo kup��kladu str�nky zasvobodnevysokeskoly.cz.\nKdy� nech�te n�mo�n�ky hlasovat, kam se popluje, nepopluje se nikam a p�jde se do hospody. 2.3.2012 12:26\nA zase - na v�cn� argumenty odpov�d�te jenom p�ihloupl�m plkem. ��dn� argument, pro� by zrovna Dobe�ova reforma m�la jakkoliv zkvalitnit �kolstv�, nem�te.\nZ�kon o V� by ohrozil samotnou existenci n�kter�ch univerzit. MIMO JIN� by podle n�j do spr�vn�ch rad, kter� budou ��dit vysok� �koly, rozhodovat o toku financ� a rozvojov�ch programech, zasedali ministerstvem jmenovan� lid� z vl�dnouc�ch politick�ch stran a p�edstavitel� lok�ln�ho byznysu. Otev�ela by se tak cesta k prost�edk�m z grant� a dotac� na studenty� a tedy cesta ke korupci, k tunelov�n� a p�ev�d�n� pen�z na vlastn� konta politik� a podnikatel�. Dal��m probl�mem je, �e by vl�da p�isl�bila dotace pod podm�nkami, kter� by si nadiktovala (politici a podnikatel� by z�skali moc v rozhodov�n� o tom, co se bude sm�t p�edn�et (a co ne), jak� obory se otev�ou (a jak� se zav�ou).Za zamy�len� tedy stoj� to, zda chceme riskovat p��m� prolnut� politick� a priv�tn�-ekonomick� sf�ry do rozhodov�n� o budouc�ch podob�ch vzd�l�n� �i tolerovan�ch a zapov�dan�ch t�matech v�zkumu.\nTo co bude ��dit vysok� �koly atd. jak p�ete se jmenuje "Rada ve�ejn� vysok� �koly". Ta bude z jedn� t�etiny jmenovan� rektorem, z dal�� t�etiny na n�vrh akademick�ho sen�tu dan� vysok� �koly a z posledn� t�etiny ministrem!!! Tak�e na dv� t�etiny d�n� na konkr�tn� vysok� �kole bude m�t vliv dan� �kola!!! Co se t��e Va�eho argumentu, �e by "...vl�da p�isl�bila dotace pod podm�nkami...". V sou�asn� dob� jsou vysok� �koly financov�ny pr�v� prost�ednictv�m dotac� a p��sp�vk� od ministerstva �kolstv�, tak�e stav p�ed kter�m vy varujete u� tady je a to n�kolik rok� a dote� V�m to nevadilo.\n1. V�m, �e v Rad� ve�ejn� vysok� �koly m� b�t 1/3 lid� dosazen�ch ministrem. O tom pr�v� p�u. Univerzity bych pova�ovala za svobodn�, jestli�e rozhoduje akademick� obec (s pat�i�n�m zastoupen�m student�, vyu�uj�c�ch i v�deck�ch pracovn�k�) o v�ech d�le�it�ch ot�zk�ch �koly demokraticky a zcela NEZ�VISLE NA POLITICK�CH A EKONOMICK�CH tlac�ch zvenku.2. Jak m�ete v�d�t, co mi vad� nebo nevad�. Rozhodn� jsem nepsala, �e jsem spokojen� se sou�asn�m stavem vysok�ho �kolstv�. Samoz�ejm�, �e v�m, �e jsou �koly financov�ny z ministerstva �kolstv�. Jde o to, �e podle n�vrhu z�konu bude ministerstvo mnohem v�ce zasahovat do chodu V�, ne� jak tomu bylo dote�.\nAd 1) Pokud si budou studenti, vyu�uj�c� a v�de�t� pracovn�ci studovat za sv� pen�ze a vyu��vat k tomu sv�j soukrom� majetek, tak v takov�m p��pad� tak� nevid�m d�vod pro� by jim m�l st�t do �ehokoli mluvit. Jestli�e se ov�em v�uka odehr�v� v prostor�ch ve vlastnictv� st�tu a st�t toto financuje tak je snad logick�, aby st�t m�l aspo� n�jakou mo�nost spolurozhodov�n�. Ad 2) J� samoz�ejm� nev�m co V�m vad� �i nevad�. Jenom jsem pouk�zal na to, �e zde kritizujete n�co co zde funguje u� mnoho let. K t� druh� ��sti - mysl�m, �e jsem odpov�d�l o n�co v�e.\nDovol�m si je�t� p�idat n�zor p. Petra Holece, kter� publikoval v �asopisu Reflex: "Probl�m je, �e vzd�l�n� je zbo��, chcete-li byznys. My, da�ov� poplatn�ci, za n�j mus�me zaplatit, aby ho n�kdo jin�, absolventi �kol, pot� prodal na trhu pr�ce. P�esto�e si n�kdo mysl�, �e je zadarmo...". 2.3.2012 16:25\nZ kvalitn�ho vzd�l�n� profituje cel� spole�nost, proto je spr�vn�, aby na n�j v�ichni p�isp�vali ze sv�ch dan�. Konec konc�, pokud n�kdo skute�n� za�ne vyd�l�vat v�c pen�z d�ky sv�mu vzd�l�n�, zaplat� tak� v�ce na dan�ch.P��m� vliv politik� na ��zen� �kol je �patn�, proto�e ke kvalit� vzd�l�n� ni��m nep�isp�je. Politici maj� kontrolovat kvalitu �kol. To m�ou i bez p��tomnosti v jejich veden�. Nap��klad u� dneska existuje Akredita�n� Komise, to �e kdykoliv chce proti n�jak� nekvalitn� �kole zas�hnout, politici j� podraz� a �patn� fakulty podr��, nen� jej� chyba - naopak je to d�kaz, �e p��m� politick� ��zen� by ni�emu nepomohlo.\nSouhlas�m s V�mi, �e na kvalitn�m vzd�l�n� sv�ch obyvatel profituje i st�t (pokud neodejdou studenti za prac� do zahrani��, ale to u� je jin� kapitola). P�edev��m ov�em z kvalitn�ho vzd�l�n� profituje samotn� student a m�l by tud� na n�m i on s�m zainteresov�n. Stejn� tak bych j� osobn� mohl cht�t po da�ov�ch poplatn�c�ch, aby m� hradili ve�ker� odborn� a vzd�l�vac� kurzy, rekvalifikace apod., proto�e d�ky nim dos�hnu na l�pe placenou pr�ci, za�nu vyd�l�vat v�c a tak� zaplat�m v�ce na dan�ch. Jen�e j� si toto v�e hrad�m ze sv�ho, proto�e sv� vzd�l�v�n� pova�uji za investici do sama sebe. Co se t��e V�mi zmi�ovan� politick� kontroly �kol... S�m p�ete, �e: "To m�ou i bez p��tomnosti v jejich veden�...". Kdy� tomu tak tedy je, pro� to vad�?\nNespadla jste n�hodou z vi�n�?Opravdu netu��te nic o tom, �e i nyn� kupuj� vysok� �koly p�edra�en� slu�by, laboratorn� p��stroje, materi�l�atd. od sp��telen�ch firem? Nebo zam�stnanci �koly dokonce od sv� vlastn� soukrom� firmy? A o mar�i se hezky pod�l�?Bo�� prostoto....A� se v�m to l�b� nebo ne,tak politici jsou z�stupci da�ov�ch poplatn�k�. Pro� by st�t prost�ednictv�m politik�, na�ich zastupitel�, nesm�l rozhodovat o tom,kter� studijn� obory se otev�ou nebo zav�ou,kter� v�zkumn� t�mata se pdopo�� a kter� jsou zbyte�n�m vyhazov�n�m pen�z?No a �e z�kon ohro�uje existenci �ady pod�adn�ch fakult a univerzit je jenom dob�e. On ten pytel pen�z pro V� je toti� jenom jeden.\nPokud u� se tu dovol�v�te svat� prostoty, tak n�m prozra�te, z jak� v�ky jste spadla na hlavu Vy, kdy� si mysl�te, �e p��m� politick� kontrola jakkoliv p�isp�je k efektivn�j��mu vyu��v�n� pen�z? :-)O tom, kter� studijn� obory se otev�ou, a kolik na n� �koly dostanou pen�z, mohou politici rozhodovat u� te�. Politi�t� z�stupci ve veden� �kol nic dobr�ho nep�inesou. Jak jsem u� n�kde psal, mo�nost, aby politici p��mo ovliv�ovali v�uku znamen� n�vrat p�ed rok 89, a nem� to obdoby nikde v demokratick�m�sv�t� (ano - v�ude existuj� KONTROLN� org�ny, t�m se ani nikdo nebr�n�, nep�ijateln� je vliv politik� p��mo na ��ZEN͠�kol).A zkuste n�m, pros�m, prozradit, jak tato reforma ohroz� existenci pod�adn�ch fakult, to by m� v�n� zaj�malo.\nNepsala jsem, �e je situace v sou�asnosti v po��dku!!! A k politick�mu vlivu - vysok� �koly z�staly jak�misi ostr�vky svobody (i kdy� jde jen o svobody akademick�), ostr�vky svobodn�ho kritick�ho my�len� (op�t netvrd�m, �e je dnes situace v�ude stoprocentn� bezchybn� - nemus�te mi vypisovat p��klady korupce a nekal�ho jedn�n�). Vlo�en�m velk� moci do rukou politick�ch stran bychom se v�ak nehezky p�ibl�ili pom�r�m minul�ho re�imu.A �e je dob�e, �e z�kon ohro�uje existenci "�ady pod�adn�ch fakult a univerzit" - jist�, student� je moc, to ano. Akademici jsou pro reformu, kter� by vedla "od kvantity ke kvalit�". Necht�j� pouze navrhovanou nepromy�lenou reformu.\nOprava: ta reforma je promy�len� - je promy�len� tak, aby umo�nila na�im p�n�m politik�m z�skat vliv a p�edev��m tedy pen�zky do vlastn�ch kapes! O nic moc jin�ho jim nejde.\nbyl nesporn� ministrem, kter� se nejv�c zaslou�il o rozvoj na�eho �kolstv�. Hned za n�m n�sleduje pan Dobe�.Kontroln� ot�zka: Je tento p��sp�vek my�len ironicky?D O B E ��� �N A�� �H R A D (s mal�m h).\nIronicky my�len je, ot�zka je, zda je rozumn�...\nV�te, pova�oval bych za nebezpe�n� sign�l, kdyby se �kolsk� reforma l�bila u�itel�m a student�m. T�eba m�te jinou (krat��...) zku�enost se �kolami, ale ta akademick� d�stojnost je jen le�t�n� prd. Jsou to stejn� l�n� lid�, jako je zbytek populace. Stejn� neradi nechaj� kvalitu sv� pr�ce posoudit jin�mu a r�di si p�ijdou na p�kn� pen�ze za m�lo pr�ce. Student�ci si zase r�di ulev� od p��li�n�ho studia a kdy� to vezmete kolem a dokola, ve st�etu z�jm� s vyu�uj�c�mi nejsou. Nikomu se nechce trhat rekordy a pokud ano, je to nepo�etn� v�jimka, potvrzuj�c� pravidlo. A o diplomk�ch, vym�len� "t�mat" a povinn�m rozsahu bych v�m mohl vypr�v�t des�tky vesel�ch historek.\nRe: Ironicky my�len je, ot�zka je, zda je rozumn�...\nPane Balcare,ano, m�te pravdu, se �kolami m�m jen velice kr�tkou zku�enost. V letech 1958 a� 1968 jsem p�sobil na r�zn�ch st�edn�ch �kol�ch, pak a� skoro do konce minul�ho stolet� na �kole vysok�. Tak�e se nelze divit, �e se studenty m�m zcela jin� zku�enosti ne� vy, kter� jste z�ejm� jako pedagog pracoval mnohem del�� dobu ne� j�. Snad jedin�, v �em bych s V�mi mohl souhlasti je vym�len� t�mat.V�t�ina student�, s nimi� jsem se b�hem sv� kr�tk� u�itelsk� dr�hy setkal, byli rozumn� a pracovit� lid�, kter� studium opravdu bavilo, a proto je brali v�n�. Jist� se mezi nimi na�li i tac�, o nich� mluv�te, ale t�m p�enice nekvetla, i kdy� n�kte�� m�li po�ehn�n� z vy���ch stranick�ch kruh� (p�ed rokem 1989). A �e bych se byl setkal s kolegy, kte�� se jen fl�kali, o tom nem�e b�t �e�i.\nAsi jsme ka�d� z jin� planety.\nRe: Asi jsme ka�d� z jin� planety.\nAsi ano. J� jsem z planety z planety Zem�. A odkud jsou oni, va�nostinko?\nTo nic neznamen�\nJestli je pravda, �e jste po celou tu dobu byl obklopen tak skv�l�mi a chce se mi napsat i v�jime�n�mi jedinci, nelze ne� gratulovat a tak� trochu z�vid�t. J� potkal jen ty oby�ejn�, norm�ln�.\nA jeste jedna vec ....videl nekdo zpravy CT24 a NOVY ...ten kontrast ???? Nova si vybrala par lidi v davu a pak rekla, ze studenti nevi proc tam jsou....CT24 dala slovo hlavnim akterum a ti rekli o co hlavne jde. Je to podobne kdyz se povori v parlametu o zakonu.....cte kazdy zakonodarce vsechyn zakony? Ctete vy co tady pisete vse co k tomu bylo? Navrh zakona od Dobese, vytky Akademickych senatu, petici studentu? Hm tak 5% ze? A pak tady davaji moudra a posialji studenty do pekel ....ceska hloupa natura ....a legracni jsou tady tzv. zastanci ciste pravicove politiky. .to treba ve Velke Britanii znamena dodrzovat zakony a pravidla....kolik z vas by za to uz sedelo? Polovina? 90%? 99% ODS a 100% Veverek\n�e�i v�m jdou.\nargumenty moc ne.\nRe: �e�i v�m jdou.\nNo za to Vy tech argumentu mate tolik, ze clovek mysli, ze mluvi s Dobesem ..ta kvalita je znat\njestli tedy studenti maj� dost argument�,\npro� nejednaj� ve�ejn� s Dobe�em? 2.3.2012 9:43\nRe: jestli tedy studenti maj� dost argument�,\nAle kdo? N�jak� agentura???\nkter� agentura vedla ty demonstrace?\ncopak si nejsou schopni vybrat mezi sebou p�r vyjedn�va��? Pak jde skute�n� jen o anarchisty, jejich� c�lem je jen krav�l, nic v�c.\nRe: kter� agentura vedla ty demonstrace?\nJen�e takhle se z�kony netvo�� - ty vznikaj� na dlouhodob�ch jedn�n�ch, kde se diskutuje o ka�d�m bod� a na t�chto jedn�n�ch z�stupci �kol cht�li (a m�li) b�t. Tohle je jenom n�jak� Dobe�ova medi�ln� �a�k�rna, ze kter� by stejn� nic kloudn�ho nemohlo vzej�t.\nmᚠtam n�jak� chyby... chyb�j� interpunkce... to p�e� z Habe�e nebo odkud? Starej se tedy o jejich probl�my a na �R se vyka�li...�\niDNES.czLeti�t� V�clava HavlaAstmaBolest zadTomio Okamura\nLidovky.czk�enov� om��kaNejvy��� kontroln� ��adParlamentn� volby 2013\nFINmarket.cz\tRychl� p�j�ka\tKonsolidace �S\tKonsolidace GE money\tMetro.czOpencardMuzea a galerie v PrazeSou�asn� fenom�ny\nTOPkontaktSt�hov�n� PrahaO�n� optika PrahaSTK Praha\nReality Bytov� projekty Praha Pozemky na prodej AutomodulProdej BMW �ada 3Prodej Opel CorsaOjet� vozy �koda\nDovolen�Dovolen� TuniskoDovolen� Dominik�nsk� republikaexotick� dovolen�\nAk�n� CenyAk�n� let�k penny marketMakroPenny market\nAAAPOPT�VKA.CZNab�dka jazykov�ch kurz�Poptat mont� oken


České poháry se rozjely! | O-News.cz\nČeské poháry se rozjely!\nod Matěj Burda | 12. 5. 2021 | Analýzy, OB v ČR, Orientační běh, Reportáže\nO uplynulém víkendu proběhly po dlouhé nezávodní pauze první velké povolené závody, České poháry ve sprintu v Jihlavě a na krátké trati v Horních Hutích.\nBylo to velké lákadlo pořadatelů a zároveň velký problém. Nechybělo moc a pořadatelé museli pár dní před sprintem v Jihlavě předělávat tratě. Běhání po ZOO v této divné době způsobilo pořadatelům spoustu vrásek na čele. Nakonec se ale nějak domluvili, a tak si závodníci mohli vychutnat pěkné tratě v nádherném prostředí. Dříve startující kategorie sice trošku bojovaly s návštěvníky, ale dojmy byly i tak veskrze pozitivní.\nZávod žen byl velmi vyrovnaný, v konečném součtu dělilo třetí od první pouhých osm vteřin! Do závodu poměrně živě vlétla Anička Štičková (SSU), která držela druhou a třetí kontrolu vedení. Po sérii slabších mezičasů ale nakonec skončila až na dvanáctém místě. Štafetu ve vedení závodu tak virtuálně přebrala Denisa Kosová. Ta postupně zvyšovala svůj náskok před průběžně druhou Terezou Janošíkovou, která navíc udělala chybu na odběhu na K11 a postupem přes parkoviště ztratila skoro 20 vteřin. Kosová ale chybovala hned na následující kontrole – netrefila průchod mezi Asií a Pekariovitými – což znamenalo ztrátu 14 vteřin. Do medailových bojů se po horším úvodu vracela i Jana Knapová. Na 11. kontrole byla dokonce průběžně druhá, ale podobně jako Kosová ztratila na dvanácté kontrole a propadla se na čtvrté místo. Otěže vedoucí závodnice přebrala Vendula Horčičková. Držela je následující čtyři kontroly, než je předala v závěru skvěle běžící Janošíkové (SSU). Ta vyhrála 6 ze 7 posledních mezičasů, čímž si zajistila vítězství. Druhá skončila se ztrátou šesti vteřin Denisa Kosová (PHK) a bednu doplnila Jana Knapová z OK Lokomotiva Pardubice. (+2” za Kosovou).\nS trochou abstraktního nadhledu můžete vidět chybu v postupu Janošíkové na K11 a následnou chybu Kosové na K12.\nI mezi muži byly souboje zajímavé. Závod nejrychleji rozběhl Tomáš Křivda (CHC), ikdyž jeho náskok byl na rivaly pouhé dvě vteřiny. O ty ho postupně obral Vojtěch Král (SSU), který ukázal, kdo je dlouhodobě nejlepším českým sprinterem a s náskokem 15 vteřin vyhrál! Se zmiňovaným Křivdou se dlouho o vteřinky přetahoval taky Jakub Glonek (KAM). Naposled měli s Křivdou stejný čas na 11. kontrole, Křivda ale vybral v druhé půlce dvě špatné volby. Ztratil 5 vteřin na K12 – (volba přes parkoviště) a 3 vteřiny na K18 (na volbě zleva mezi Plameňáky a Madagaskarem). V cíli se tak radoval z druhého místa Jakub Glonek (+15”) a třetí skončil Tomáš Křivda (+9” na Glonka). Za zmínku stojí i čtvrté místo Jonáše Hubáčka. Ten útočil spíš se zadních pozic a na finální ztrátu pouhých dvou vteřin na Křivdu se dostal až velmi drtivým závěrem.\nGPS tracking: D18A, H18A, D20A, H20A, W21E, M21E\nFoto Jiří Čech\nProblémy s kůrovcem se nevyhnuly ani jedné z oblíbených orienťáckých destinací – Čeřínku. A že to bylo na mapě a tratích znát! Ze startu si většina závodníků dala nepříjemných pár postupů po zaklackované pasece, což byl pro mnohé velmi náročný vstup do lesní závodní sezony. V kombinaci s teplejším počasím (první opravdu teplý den letos) tak byly tratě nelehkou výzvou.\nMezi ženami si téměř způsobem start-cíl doběhla pro vítězství Adéla Indráková (ZBM), reprezentační kolegyni Vendulu Horčičkovou za sebou nechala ale o pouhých 14 vteřin. Dámské pódium zkompletovala Jana Knapová (LPU) se větší ztrátou +1:43. Ta bojovala na druhém místě až do 14. kontroly. Tu následující zvolila špatnou volbu zleva a pomalý postup ji stál 40 vteřin.\nDoběh Adély Indrákové\nTo mezi muži byly souboje vyrovnanější. Velmi dlouho se na čele držela dvojice Sýkora – Křivda. Konkrétně po dvanáctku. Následující kontrola ale rozsvítila v ORISu červeně políčko u nejednoho muže (celkem 29 z 59 závodníků). Z čela ji ustáli pouze Křivda a Nykodým, ostatní nabrali zhruba minutku ztráty. Nová paseka před cestou a nevýrazný husník před kontrolou nachytali na švestkách spoustu lidí. Tomáš Křivda (CHC) ale kontrolu ustál a dostal se do pěkného vedení. To už si pohlídal a s přehledem vyhrál. To za ním se sváděly velké souboje! Pavel Kubát (PHK) se v závěru vyrovnaným výkonem prodral až na druhé místo. Pro třetí místo si s náskokem dvou vteřin doběhl Miloš Nykodým (ZBM). Za sebou nechal těsně Vojtěcha Sýkoru (LCE).\nVelká spousta chybujících mužů na K13\nGPS tracking: D18A, H18A, D20A, H20A, D21E, H21E


Tvrdá karanténa? Je to katastrofa, naříká Bautista Agut. Držme spolu, vyzývá Azarenková | Tenisový svět\nDesítky tenistů podstupují v Melbourne nucenou variantu „tvrdé karantény“. Na několika charterových letech, zarezervovaných pro hráče a jejich realizační týmy, se totiž objevily pozitivní případy na covid-19. Z hotelové bubliny už proniklo do světa mnoho informací o tom, jak se uzavření profesionálové se situací vyrovnávají. K hlasitým kritikům podmínek se poněkud překvapivě zařadil Roberto Bautista Agut. Naopak do pomyslného tábora těch rozvážnějších se přidala Viktoria Azarenková.\nNeoholený, s nepřítomným pohledem, evidentně nejistý. Třináctý hráč žebříčku Roberto Bautista Agut je jedním z mnoha, kteří musejí v Melbourne přečkat zostřenou dvoutýdenní karanténu bez možnosti vycházet z hotelového pokoje.\nDvaatřicetiletý Španěl je znám pro své nekonfliktní chování, kontroverze bychom v jeho případě hledali marně. Tentokrát se však diplomatických standardů nedržel. V nahrávce, která se objevila na izraelské televizní stanici Sport 5, souhlasí s přirovnáním karantény k vězení.\n„Tihle lidé vůbec nevědí, o čem je tenis. Je to úplná katastrofa, protože všechno má pod kontrolou místní vláda, nikoliv Tennis Australia (Australský tenisový svaz, pozn. red.),“ zahájil svou zpověď Bautista Agut.\n„Cvičím v pokoji, ale není to ono. Nedokážu si představit, že tímto způsobem strávím dva týdny. Je to hrozně těžké. Musím pracovat mentálně a být trpělivý,“ poznamenal semifinalista Wimbledonu 2019.\nK odvážným výrokům španělského tenisty je nutno doplnit, že nešlo o oficiální rozhovor pro média. „Jedná se o soukromou konverzaci, která byla vytržena z kontextu a která byla bez mého svolení zveřejněna v médiích,“ informoval po několika hodinách sám Bautista Agut.\nNaopak vůdčí osobností těch, kteří se snaží s karanténou vyrovnat bez větších emocí, se stala Viktoria Azarenková. Šampionka Australian Open z let 2012 a 2013 sdílela na svých sociálních sítích komentář k aktuálnímu stavu i s několika doporučeními.\n„Přijmout čtrnáct dní tvrdé karantény je velmi těžké s ohledem na to, kolik toho každý odpracoval před sezónou. Chápu všechnu frustraci a pocit neférovosti,“ vyjádřila se někdejší světová jednička.\n„Chci své kolegy požádat o spolupráci, pochopení a empatii pro místní komunitu, jež prochází velmi náročnými restrikcemi. Chci je také poprosit, aby respektovali jedince, kteří neúnavně pracují, aby zjednodušili naše životy. Zkusme se navzájem podpořit, co nejvíce to půjde. Věci jsou vždy jednodušší, když spolu soucítíme a pomáháme si,“ má jasno jednatřicetiletá Azarenková.\nBěloruská hvězda se za svá slova dočkala především uznání, mezi jinými ji podpořil i Sergij Stachovskij. A velmi rádi byli samozřejmě i pořadatelé australského grandslamu.\nVictoria Azarenková Roberto Bautista-Agut


REGIONÁLNÍ DISPARITY - PDF\nDownload "REGIONÁLNÍ DISPARITY"\n1 VŠB-Technická univerzita Ostrava Ekonomická fakulta WD Regionální disparity v územním rozvoji České republiky jejich vznik, identifikace a eliminace Alois Kutscherauer a kolektiv REGIONÁLNÍ DISPARITY Disparity v regionálním rozvoji České republiky - pojetí, teorie, klasifikace a hodnocení Závěrečná výzkumná zpráva Ostrava 2010\n2 Autorský kolektiv Doc. Ing. Alois Kutscherauer, CSc. odpovědný řešitel PhDr. Mgr. Hana Fachinelli, Ph.D. Prof. Ing. Miroslav Hučka, CSc. Ing. Vladimír Koudela, CSc. Prof. Ing. Karel Skokan, Ph.D. Doc. Ing. Petr Tománek, CSc. Doc. Ing. Jan Sucháček, Ph.D. Doc. Ing. Pavel Tuleja, Ph.D. 2\n3 OBSAH ÚVOD TEORIE A METODOLOGIE DISPARIT Terminologie a definice disparit Filozofická a systémová východiska disparit Charakter disparit Informační hodnota disparit Informační hodnota regionálních disparit Hlediska zkoumání a atributy regionálních disparit DISPARITY A TEORIE REGIONÁLNÍHO ROZVOJE KLASIFIKACE REGIONÁLNÍCH DISPARIT Základní členění vertikální perspektivy regionálních disparit Základní členění horizontální perspektivy regionálních disparit IDENTIFIKACE A DEKOMPOZICE DISPARIT Teoretická východiska identifikace regionálních disparit Současné přístupy ke sledování a hodnocení regionálních disparit Pojetí návrhu dekompozice systému sledování a hodnocení regionálních disparit Dekompozice disparit ve sféře sociální Dekompozice disparit ve sféře ekonomické Dekompozice disparit ve sféře územní Zdroje informací pro sledování a hodnocení regionálních disparit INTEGROVANÉ INDIKÁTORY A MODELOVÉ REGIONY Integrované indikátory Modelové regiony Hodnocení regionálních disparit v České republice pomocí modelových regionů NÁSTROJE PRO OVLIVŇOVÁNÍ REGIONÁLNÍCH DISPARIT Nástroje k ovlivňování vývoje regionálních disparit dle hlavních vývojových paradigmat Nástroje podle druhu, intenzity vlivu a podle adresátů Vztah nástrojů regionální politiky k pozitivním a negativním disparitám Vyuţití strategických a programových dokumentů regionálního rozvoje pro identifikaci a ovlivňování vývoje regionálních disparit MĚŘENÍ A HODNOCENÍ REGIONÁLNÍCH DISPARIT Metody hodnocení regionálních disparit Metody vhodné pro hodnocení regionálních disparit DLOUHODOBÝ VÝVOJ DISPARIT MEZI KRAJI ČR Vývoj disparit mezi kraji České republiky v sociální sféře Vývoj disparit mezi kraji České republiky v ekonomické sféře Vývoj disparit mezi kraji České republiky v územní sféře\n4 9 REGIONÁLNÍ DISPARITY V EVROPSKÉ UNII Regionální disparity a soudrţnost v EU Hodnocení disparit v zemích Evropské unie Současné přístupy k řešení regionálních disparit v zemích Evropské unie REGIONÁLNÍ DISPARITY VE STŘEDOEVROPSKÝCH ZEMÍCH Hodnocení vývoje disparit ve středoevropských zemích Evropské unie pomocí strukturálních indikátorů Komparace regionálních disparit v zemích Visegrádské čtyřky a v Rakousku ZÁVĚRY LITERATURA PŘÍLOHY\n5 ÚVOD Závěrečná výzkumná zpráva shrnuje výsledky řešení výzkumného úkolu WD Regionální disparity v územním rozvoji České republiky, řešeného v letech v rámci výzkumného programu Ministerstva pro místní rozvoj České republiky WD výzkum pro potřeby řešení regionálních disparit. Výzkum byl zaměřen vedle teorie a metodologie disparit také na jejich klasifikaci, zásady sledování a hodnocení, integraci informací o disparitách a metody jejich souhrnného hodnocení cestou integrovaných indikátorů a modelových regionů. V aplikační části řešení byly navrţený systém sledování a hodnocení regionálních disparit v České republice a metody jejich výpočtu ověřeny řadou případových studií, které prokázaly přínosnost a praktickou vyuţitelnost výsledků výzkumu. Relativně autonomní části výzkumu byly zaměřeny na vyuţití získaných poznatků o regionálních disparitách v rámci strategických a programových dokumentů vypracovávaných v České republice a na problematiku pojetí a přístupu k regionálním disparitám v Evropské unii a sousedních středoevropských zemích a na komparaci vývoje disparit v zemích Visegrádské čtyřky a v Rakousku. V průběhu celého řešení bylo sledováno, aby výsledky výzkumu byly určeny nejen teoretikům, akademickým pracovištím a studentům vysokých škol studujících regionální ekonomii, ale také široké odborné veřejnosti, zejména pracovníkům ústředních správních úřadů a krajských úřadů zabývajících se regionální politikou resp. regionálním rozvojem i odborným pracovníkům měst, majících odborné útvary nebo specializované pracovníky zabývající se regionální problematikou. Závěrečná zpráva je rozvrţena do jedenácti kapitol. První a druhá kapitola jsou zaměřeny na teorii a metodologii disparit, jejich informační hodnotu, hlediska zkoumání a jejich atributy. Obsahem třetí a čtvrté kapitoly je klasifikace a identifikace regionálních disparit. Je zde navrţen systém sledování a hodnocení regionálních disparit v České republice, definovány tři sféry disparit sociální, ekonomická a územní a ty jsou dekomponovány aţ do úrovně primárních a sekundárních indikátorů. Pátá kapitola přináší uţivatelské pohledy na vyuţití sledovaných informací o regionálních disparitách. Jako systémová nadstavba nad základní mnoţinou sledovaných indikátorů je zde navrţeno čtrnáct integrovaných indikátorů a sedm modelových regionů. Šestá kapitola se zabývá nástroji k ovlivňování vývoje regionálních disparit dle hlavních vývojových paradigmat a nástroji vyuţitelnými pro ovlivňování vývoje regionálních disparit regionálním managementem, zejména vyuţitím informací o regionálních disparitách při tvorbě strategických a programových dokumentů. Sedmá kapitola se zabývá měřením a hodnocením regionálních disparit. Uvádí se zde metody výpočtu a hodnocení pouţívané v České republice i v zahraničí. Podrobněji rozpracovány jsou etody vyuţitelné regionální praxí a svou uţivatelskou přívětivostí a dobrou vypovídací schopností vyuţitelné širokým okruhem uţivatelů. 5\n6 Osmá kapitola se zabývá dlouhodobým vývojem disparit mezi kraji ČR v sociální, ekonomické a územní sféře, prezentovaným vybranými indikátory, umoţňujícími posouzení vývoje regionálních disparit v České republice od vzniku samostatného státu. V deváté a desáté kapitole je pozornost věnována přístupům a pojetí disparit v Evropské unii a sousedních středoevropských zemích. Zabývá se pojetím regionálních disparit v rámci politiky hospodářské a sociální soudrţnosti Evropské unie i moţnostmi vyuţití regionální statistiky Eurostatu. Je zde také provedena analýza a komparace vývoje regionálních disparit v zemích Visegrádské čtyřky a v Rakousku. Poznatky výzkumu a závěry k němu jsou pak shrnuty v jedenácté kapitole. 6\n7 1 TEORIE A METODOLOGIE DISPARIT Pojem disparita je velmi frekventovaným pojmem posledního desetiletí. Pochází z latinského dis- parita(u)s, coţ znamená rozdělený. Definic pojmu disparita a regionální disparita existuje v teoretické literatuře, ale i v encyklopediích a slovnících cizích slov celá řada. V encyklopediích jde zpravidla o téměř shodné obecné charakteristiky tohoto termínu, v odborné literatuře má disparita zpravidla územní dimenzi, nebo je účelově aplikována na potřeby příslušného oboru. 1.1 Terminologie a definice disparit Představme si několik obecných definic pojmu disparita: Velký slovník cizích slov: Disparita = nerovnost nebo nepoměr různých jevů The Free Dictionary: Disparity: 1. The condition or fact of being unequal, as in age, rank, or degree; difference: "narrow the economic disparities among regions and industries" (Courtenay Slater). 2. Unlikeness; incongruity. (1. Stav či skutečnost být nestejný např. ve věku, pořadí, nebo hodnosti, rozdíl: "zúţeně v ekonomii nerovnost mezi regiony a průmyslovými odvětvími" (Courtenay Slater). 2. Nestejnost; nepoměr.) The American Heritage Dictionary: Disparity: 1. inequality or difference, as in age, rank, wages, etc. 2. dissimilarity (1. nerovnost či rozdíl - ve věku, hodnosti, platu, atd. 2. rozdílnost) Regionální disparity dle ILO: Regionální disparity rozdíly mezi ekonomickým výkonem a blahobytem mezi zeměmi nebo regiony. Definice dle OECD (OECD 2002, 2003): Regionální (prostorové) disparity vyjadřují míru odlišnosti projevu intenzity zkoumaného ekonomického jevu pozorovaného v rámci regionů dané země. Územní disparita indikuje míru, do které se intenzita určitého ekonomického jevu odlišuje mezi regiony v rámci dané země. 7\n8 Definice OECD mají významná omezení v tom, ţe se zaměřují pouze na ekonomické jevy a koncentrují se na regionální disparity pouze uvnitř zemí. Definice vyskytující se v teoretické odborné literatuře: Regionální disparity dle Karin Vorauer (2007): Regionálními disparitami se rozumí odchylky od nějakého myšleného referenčního rozdělení znaků pokládaných za relevantní, v souvislosti s různými prostorovými úrovněmi měřítka (ohraničení regionu). Regionální disparita je nevyrovnanost prostorových struktur v nějakém regionu, resp. v různých regionech. Regionální disparity se projevují v různých podmínkách ţivota, jakoţ i v nerovných hospodářských rozvojových moţnostech. Protiklad město-venkov můţe být také chápán jako forma prostorové disparity. Významným příspěvkem k účelovému pojetí regionálních disparit je přístup Molleho (2007). Ten uvádí, ţe základní klíčovou otázkou, z níţ vycházejí politiky Evropské unie, je otázka koheze (soudrţnosti) a nedostatek koheze je měřen velikostí disparit. Vývoj koheze v čase a tím i odpověď na základní otázku politiky je: zlepšila se koheze nebo zhoršila? Je obvykle poměřován vývojem disparit v ţivotní úrovni v členských zemích, sociálních skupinách a regionech. Jde o to získat odpověď na dvě otázky: jaký druh regionů je na tom špatně ve srovnání s průměrem EU nebo vykazuje špatné chování z hlediska konvergence a kde je proto nutný politický zásah? směřuje systém ke konvergenci a lze proto politiku zaměřit na podporu přirozených tendencí nebo systém směřuje k divergenci a politici tak podstupují velice namáhavý boj? Účelový výklad pojmu disparita prezentuje také GaREP na internetových stránkách Metodická podpora regionálního rozvoje (GaREP, 2009): Ministerstvo pro místní rozvoj ČR vymezuje regionální disparity jako neodůvodněné regionální rozdíly v úrovni ekonomického, sociálního a ekologického rozvoje regionů. Disparitami, které je třeba řešit, jsou rozdíly vyvolané subjektivní lidskou činností, nikoliv rozdíly vzniklé z objektivních příčin, například na základě přírodních podmínek. Definování disparit jako fenoménu, který je jedním ze základů lidského poznání, je třeba provést jednak v obecné rovině, jednak v konkrétní aplikační rovině. Námi definované pojmy disparita a regionální disparita: Disparita je rozdílnost, resp. nerovnost znaků, jevů či procesů, jejichţ identifikace a srovnávání má nějaký racionální smysl (poznávací, psychologický, sociální, ekonomický, politický apod.). Regionální disparita je rozdílnost nebo nerovnost znaků, jevů či procesů majících jednoznačné územní umístění (lze je alokovat ve vymezené územní struktuře) a vyskytujících se alespoň ve dvou entitách této území struktury. 8\n9 Neakceptujeme výše uvedené účelové pojetí regionálních disparit a pracujeme s pojmem regionální disparita v mezích neutrální obecné charakteristiky disparity s tím, ţe předmětný jev můţe být zkoumán v různých prostorových úrovních (ohraničeních regionu). Pokud bychom chápali disparitu jako neopodstatněnou resp. neodůvodněnou rozdílnost, pak bychom museli tuto opodstatněnost či neopodstatněnost blíţe definovat, coţ samotné činí veliké obtíţe, neboť to a priori předpokládá následnou ovlivnitelnost vývoje disparity směrem ke konvergenci. V dostupné literatuře problém opodstatněnosti či neopodstatněnosti rozdílnosti není zmiňován. Vycházíme z toho, ţe rozdílnosti či nerovnosti, v našem případě mezi regiony, existují a vyplývají z různých příčin. Některé z nich nebude nikdy moţné či účelné zmírňovat a na druhé straně budou existovat rozdílnosti či nerovnosti neţádoucí, které by měly být ovlivňovány směrem k jejich zmírnění. 1.2 Filozofická a systémová východiska disparit Podle encyklopedického výkladu je disparita nerovnost či rozdílnost. Zpravidla jde o nerovnost či rozdílnost v důsledku tendence vývoje společnosti, kterou je vysoký stupeň jej variability, mající za následek nerovnoměrnost vývoje. Dochází tedy k nerovnoměrnému vývoji společenských subjektů a jejich částí, resp. jevů a procesů, které v nich probíhají, coţ se projevuje v jejich nerovnosti či rozdílnosti, tzn., ţe mezi těmito subjekty nebo jejich částmi vznikají disparity. Naším filosofickým východiskem je akceptování disparity jako fenoménu, jehoţ sledování a hodnocení má racionální smysl. Předmětem našeho zájmu jsou sloţité společenské subjekty, fungující v určitých sociálně-ekonomických podmínkách. Vývoj těchto subjektů se odehrává v čase a prostoru a je nerovnoměrný. Pojetí disparit jako projevů sloţitých společenských subjektů, vyţaduje opustit jednostranné přístupy a nahlíţet na problematiku disparit jako na sloţitý problém, který vyţaduje, aby byl přijat multidimenzionální přístup k jeho zkoumání. Takový přístup znamená především celostní (systémový) pohled na předmět zkoumání. Je proto nutno namísto tradičních přístupů zaloţených na jedné převaţující dimenzi ekonomické dimenzi rozšířit zkoumání na další dimenze, tj. sociální, územní, politickosprávní, institucionální, krajinně-ekologické, civilizačně-infrastrukturní, sociálně-prostorové apod. (Gajdoš 2006). K tomuto přístupu se, byť převáţně implicitně, přiklánějí téţ autoři (Molle 2007), (Nijkamp 2007), (Wishlade, Yuill 1997) a další. Multidimenzionálnost a celostní charakter zkoumání problematiky regionální diferenciace se týká především identifikace jejích faktorů a determinantů a diagnostikování jejího obsahu a rozsahu. Výše uvedená systémová východiska (multidimenzionálnost, celostnost, multidisciplinarita) vyvolávají nezbytnost pouţití pluralitní metodologie zkoumání ve smyslu pouţití různých metod a technik výzkumu. Podle Gajdoše (2006) jde o smíšené metody a techniky výzkumu, kdy převáţně kvantitativní metody zkoumání seskupováním údajů z jednotlivých vědních oborů při klasifikaci a hledání souvislostí a komparací jednotlivých regionů či pouţitím vícerozměrných statistických analýz, budou doplněny kvalitativními metodami, jako jsou 9\n10 expertní metody, obsahové analýzy regionálního a lokálního tisku či sekundární analýzy vybraných výzkumů v oblasti regionální problematiky. Významným systémovým východiskem problematiky regionálních disparit je orientace budoucího vyuţití výsledků měření regionálních disparit v regionálním, příp. municipálním managementu. Tradiční přístup regionální a municipální politiky chápe regionální disparity převáţně jako negativní jev a je zaměřen na sniţování regionálních disparit. Dlouhodobě se ukazuje, ţe tento přístup má nejasné dopady a výsledky. Proto Viturka (2007) navrhuje přijmout přístup zaloţený na zvyšování tzv. regionální konkurenceschopnosti stimulující difuzi pozitivních efektů jako hlavní nástroj zmírňování regionálních disparit. To má za následek zcela jiné pojetí měření regionálních disparit. Autor navrhuje měřit kvalitu podnikatelského prostředí a tím přizpůsobit výběr indikátorů. V souvislosti s tím lze identifikovat neodůvodněné rozdíly na bázi srovnání teoreticky příslušných a skutečných hodnot kvality podnikatelského prostředí. Jiný přístup k disparitám zaujímá Aydalot (1985), který říká, ţe disparita je odchylka od normy. Ale jakou normu zvolit? Autor zamítá normu identičnosti. Pokud zvolíme rovnost, musíme říci, podle jaké jednotky míry či podle jakého indikátoru rovnost posuzovat. Jakou implicitní referenci zvolit? A je vůbec rovnost cíl, který lze postavit proti celému společenství? O jakou rovnost se bude jednat? Nabízí se identita příjmů na obyvatele, rovnost příjmů na činného obyvatele, identita způsobu ţivota a mnoho jiných (Aydalot, 1985). 1.3 Charakter disparit Jsou dva základní důvody, proč chceme identifikovat relevantní znaky subjektů, jako nositelů jistých vlastností, vzájemně je srovnávat a podrobit zkoumání, jako předmětu našeho poznání, naší činnosti či našeho zájmu. Prvním důvodem je potřeba identifikace a zkoumání rozdílností relevantních znaků subjektů, kde jde zpravidla o zjišťování, v čem jednotlivé subjekty, v rámci vymezené (stanovené) mnoţiny států, zemí, regionů, obcí, podniků apod., zaostávají, a jaký to má vliv na jejich změny, zejména systémové změny struktury a chování. Jde dosud o natolik dominantní přístup, ţe se často zjišťování těchto negativních znaků označuje jako disparitní přístup. Druhým, dosud daleko méně častým důvodem je zkoumání rozdílnosti subjektů (jejich relevantních znaků), vedoucí k poznání jejich jedinečnosti, schopnosti účelně a efektivně se odlišit od ostatních zkoumaných subjektů a také např. k účinnému vyuţití jejich komparativních výhod. Tedy schopnosti plnit jistou pozitivní roli (obecně ve vymezené mnoţině subjektů, specificky pak ve společenství zemí, regionů, obcí apod.). Tyto dva odlišné pohledy vedou k označení disparit jako negativních a pozitivních. Současně je moţno přijmout analogii s dvěma stránkami, obvykle pouţívanými v regionálních analýzách, a to jsou slabé stránky a silné stránky nějakého zkoumaného objektu. Negativní regionální disparity je potom moţno chápat jako slabé stránky a pozitivní regionální disparity jako silné stránky. Slabé stránky obvykle mohou vyústit aţ do klíčových zranitelností zkoumaného objektu, které zpravidla spočívají v chybějících zdrojích a chybějících schopnostech (způsobilostech) dostupné zdroje vyuţívat. 10\n11 Silné stránky obvykle vyústí do komparativní, resp. konkurenční výhody zkoumaného objektu, které zpravidla spočívají v unikátních a hodnotných zdrojích 1 a unikátních schopnostech (způsobilostech) tyto zdroje vyuţívat. Schematicky jsou výše provedené úvahy znázorněny na obrázku 1.1. Obrázek 1.1: Negativní a pozitivní regionální disparity REGIONÁLNÍ DISPARITY NEGATIVNÍ POZITIVNÍ SLABÉ STRÁNKY SILNÉ STRÁNKY KLÍČOVÉ ZRANITELNOSTI KOMPARATIVNÍ VÝHODY CHYBĚJÍCÍ ZDROJE CHYBĚJÍCÍ SCHOPNOSTI KONKURENČNÍ VÝHODY UNIKÁTNÍ A HODNOTNÉ ZDROJE UNIKÁTNÍ SCHOPNOSTI (ZPŮSOBILOSTI) Zdroj: vlastní zpracování Takto pojatá regionální politika se snaţí sniţovat disparity v zájmovém území (politický vyrovnávací cíl) a současně efektivně vyuţívat diverzifikovaný prostorový rozvojový potenciál (růstový cíl). I kdyţ z dlouhodobého hlediska jsou oba cíle spíše v konfliktním vztahu, z krátkodobého hlediska lze připustit, ţe vztah obou cílů můţe být komplementární, tj. ţe podpora hospodářsky slabých regionů přispívá současně k posílení celkového hospodářského růstu. Všechny regiony jsou posuzovány z hlediska efektů jako potenciálně ekvivalentní (nerozlišují se tedy růstové regiony a regiony růstově méně významné) a vychází se z toho, ţe všechna území mají z hlediska své velikosti a předpokladů podobné rozvojové šance a podobně reagují na podpůrné prostředky. 1 Zdroje obvykle členíme na přírodní, lidské, kapitálové, fyzickou infrastrukturu, administrativní infrastrukturu, informační infrastrukturu, vědecko-výzkumnou infrastrukturu apod. 11\n12 1.4 Informační hodnota disparit Dominantní pro volbu přístupu k identifikaci, seskupení a hodnocení disparit je, do jaké míry přinášejí uţivateli informací nové poznání a v jakém směru můţe být toto poznání vyuţito, tedy jaká je informační hodnota zjištěných a vyhodnocených disparit. Informace o zjištěných disparitách mohou mít pro příjemce (uţivatele) informací hodnotu: poznávací - informace zvyšující stav poznání uţivatele, rozhodovací - informace vytvářející uţivateli východiska pro rozhodování, motivační - informace motivující uţivatele k nějaké konkrétní činnosti, operační - informace poskytující uţivateli impulzy pro operativní jednání. Poznávací hodnota informací o disparitách Poznávací hodnota informací o disparitách spočívá v tom, ţe informuje uţivatele o širším kontextu relevantních znaků zkoumaných subjektů, zvyšuje stav poznání příjemce informací bez konkrétních poţadavků na způsob jejich dalšího přímého vyuţití. Ve společenské praxi můţe jít např. o srovnávání zemí a jejich seskupení, či rozdílností ve vývoji různých částí světa, bez ambicí do tohoto vývoje přímo zasahovat apod. Zvýšení stavu poznání je nejčastějším důvodem, proč jsou nejrůznější disparity analyzovány a vyhodnocovány. Rozhodovací hodnota informací o disparitách Rozhodovací hodnota informací o disparitách spočívá v tom, ţe vyhodnocení změn relevantních znaků zkoumaných subjektů a anticipace jejich ţádoucího vývoje v budoucím období vede příjemce informací k přijetí rozhodnutí. Nejčastěji jde o východiska pro tvorbu regionálních strategií a programů, identifikaci regionů pro stanovení soustředěné pomoci státu problémovým regionům, můţe ale také jít např. o identifikaci subjektů pro dlouhodobé partnerství či zásadní rozhodnutí o alokaci investic. Poskytnout informace pro rozhodování je druhým nejčastějším důvodem, proč jsou disparity analyzovány a vyhodnocovány. Motivační hodnota informací o disparitách Informace o vzniklých disparitách mohou vytvářet soubor pohnutek, který na bázi změn relevantních znaků zkoumaných subjektů podněcuje příjemce informací k určité činnosti, motivuje jej k určitému způsobu jednání. Častými cíli zkoumání a hodnocení disparit ve smyslu jejich motivačních účinků mohou být: vyhledávání lokalit pro kvalitní ţivot a bydlení, vyhledávání území pro umístění rozvojových investic, vyhledávání a rozvíjení turistických atraktivit, apod. 12\n13 Tato forma uţití informací obvykle nemá za následek řídící zásah, zpravidla má za následek vyvolání určitého chování subjektu (uţivatele informací), vyvolání určitých činností, jejichţ účinky mají obvykle dlouhodobý charakter. Operační hodnota informací o disparitách Operační hodnotu disparit lze chápat tak, ţe změny relevantních znaků zkoumaných subjektů mají takový charakter, ţe vyvolají okamţité jednání, či reakci na vzniklou či měnící se situaci. Jako příklady operační hodnoty regionálních disparit mohou slouţit: měnící se situace a vzájemná relace subjektů na finančních trzích, opakující se intervence vlády do soukromého sektoru, skokový nárůst migrace obyvatelstva z nebo do určitého regionu, nárůst jevů sociální patologie a rasových projevů. Forma uţití informací o vzniklých disparitách zde bude mít zpravidla za následek operativní řídící zásah cílený ad hoc na vzniklou situaci, s očekáváním bezprostředně následujícího výsledku tohoto zásahu. Při vyuţívání zjištěných a vyhodnocených disparit zkoumaných subjektů je vţdy třeba mít na zřeteli, ţe hranice mezi jednotlivými formami jejich vyuţití je neostrá a ţe způsoby uţití se mohou překrývat. Rozdílná informační hodnota vyhodnocených disparit není reprezentována zcela rozdílnými indikátory, nýbrţ jde spíše o kontext vyhodnocení věcný, časový, velikostní, míry rizika apod. 1.5 Informační hodnota regionálních disparit Aplikujme výše uvedenou obecně formulovanou teorii informační hodnoty disparit na zjišťování a hodnocení disparit mezi regiony a na způsoby jejich vyuţívání v regionální manaţerské praxi. Jakou informační hodnotu mohou mít pro uţivatele informace o disparitách mezi regiony ČR? Uţitek z přijatých informací o regionálních disparitách pro regionální management lze taktéţ popsat ve čtyřech rovinách: v rovině poznávací Seskupené a vyhodnocené informace o regionálních disparitách zvyšují celkový stav poznání regionálního managementu (ale také odborné veřejnosti či občanů) o regionu a jeho pozici vůči jiným regionům, o rozdílnostech mezi subjekty regionu (podnikateli, domácnostmi), jejich výkonnosti, struktuře, aktivitách. Zde půjde zpravidla o to, jaká je celková úroveň regionu a jaké nabízí podmínky pro ţivot lidí ze sociálního, ekonomického i ekologického pohledu, co lze očekávat, ţe jim nabídne v budoucnosti a jaká je jeho pozice v takto definovaných parametrech ve srovnání s jinými regiony ČR či s regiony zemí EU. To je v současné době převaţující způsob vyuţívání informací o regionálních disparitách. 13\n14 v rovině rozhodovací Identifikované, vyhodnocené a účelově seskupené informace o disparitách jsou zde pro regionální management, ale i pro jiné uţivatele východiskem pro přijetí rozhodnutí. Zpravidla jde o dlouhodobá strategická nebo střednědobá programová rozhodnutí regionálního managementu. Z hlediska způsobu uţití jde zřejmě o nejdůleţitější aspekt poznání disparit mezi regiony. Zde je třeba postihnout relevantní disparity, které mají klíčový význam pro strategické nebo taktické rozhodování. Např. rozhodování centra vůči regionům - krajům, regionům soudrţnosti, problémovým regionům apod., rozhodování krajů vůči územním celkům uvnitř kraje - správním územím obcí s rozšířenou působností (ORP), okresům apod. Uţivatelská poloha je zde dvojí. První je neformalizovaná, v ní jde o informace ad hoc potřebné pro rozhodování - vlády, ministerstev, zastupitelstev krajů apod. Nalezení podoby dostatečně vypovídajících a adaptabilních informací (dostatečně reflektujících konkrétní situaci či potřebu) je obtíţné. Základní mnoţinu sledovaných a vyhodnocovaných informací bude zřejmě potřebné odvodit od navozených pravděpodobných modelových situací. Trochu méně obtíţnou situaci je moţné očekávat ve druhé, formalizované poloze, kde jde o vyjádření disparit, jejichţ poznání je potřebné jako východisko pro orientaci strategických a programových dokumentů, zejména pro jejich analýzy a stanovování základních orientací. v rovině motivační Regionální disparity motivují uţivatele k jednání, které pro něj nebo jeho aktivity bude mít zpravidla dlouhodobé účinky (dopady). Zde jde o nalezení informací motivujících příjemce informací k určitým postojům, aktivitám, chování. Nejčastěji asi půjde o orientaci jeho dlouhodobých aktivit ve spojení s regionem. Pro příjemce informací uvnitř regionu můţe jít o to, zda v regionu se svou rodinou zůstat, či se z něj vystěhovat, zda v něm udrţovat své ekonomické aktivity, případně je dále rozvíjet. Pro příjemce informací vně regionu můţe jít o to, zda se do něj přistěhovat, zda v něm setrvat se svým podnikáním, začít podnikat, či alespoň umístit své investice (nabízí-li mu významné komparativní výhody proti jiným regionům). v rovině operační Regionální disparity přimějí uţivatele k nějakému operativnímu (bezprostřednímu) jednání zpravidla s cílem dosáhnout nějakých bezprostředních efektů (účinků) v krátkém časovém horizontu; za jistých okolností však tento efekt můţe být i delší. Zde půjde zpravidla o reakci na okamţitý vývoj některých jevů či procesů probíhajících v regionu odlišně od jiných regionů či od norem apod. Mohou to být takové jevy či procesy, u nichţ můţe hrát významnou roli odlišnost vývoje v jednotlivých regionech: regionální nerovnost migrace, skokový nárůst regionální nezaměstnanosti (např. výpadkem dominantních zaměstnavatelů), aktuální výbušné problémy řešení situace nepřizpůsobivých skupin obyvatelstva apod. 14\n15 Tento způsob uţití informací je teoreticky zdůvodněný a do struktury uţití informací o disparitách patří. Má však značná úskalí. Vzhledem k tomu, ţe jde o situace vznikající v reálném čase a je na ně třeba reagovat bezprostředně, zůstává zde řada otazníků. Je moţné dopředu vymezit indikátory mající charakter disparit, které by zachytily většinu situací, které v ţivotě kraje či města mohou nastat? Jakou formou tyto informace poskytovat? Jak vyhledávat jejich uţivatele? Nebo to bude záleţet na uţivatelích, jestli si takové informace vyţádají (pokud o nich budou vědět)? 1.6 Hlediska zkoumání a atributy regionálních disparit Hlediska zkoumání regionálních disparit Charakteristika, vývoj a podoby regionálních disparit jsou úzce spjaty s hlediskem zkoumání. Hledisek zkoumání regionálních disparit existuje celá řada a to nás opravňuje disparity chápat jako multidimenzionální problém. Hlediska zkoumání nejsou v literatuře systematicky a komplexně prezentována. U některých autorů jsou naznačena spíše jen symbolicky. Přístupy mnoha autorů jsou orientovány účelově tak, aby vedly přímo k výběru indikátorů, pomocí kterých budou regionální disparity měřeny. Je silně potlačeno měření disparit pomocí dílčích indikátorů a přístupy jsou zpravidla zaměřeny na vybrané indikátory agregovaného charakteru. Málo je zdůrazňována poznávací stránka regionálních disparit a silně je vyzdvihován přístup, kdy identifikované regionální disparity jsou základem pro přijetí politiky. Hlediskem, které je při zkoumání pouţito většinou autorů, je hledisko věcné, podle kterého se většina autorů kloní k rozdělení disparit na disparity ekonomické, sociální a územní (někdy téţ fyzické). Toto hledisko bude podrobněji pojednáno u klasifikace regionálních disparit v následující kapitole. Někteří autoři se okrajově zmiňují o třech dalších hlediscích, a to je hledisko časové, hledisko měřitelnosti a hledisko teritoriality. Další moţná hlediska zkoumání, jako jsou ovlivnitelnost regionálních disparit, způsob vzniku a dopady regionálních disparit, nejsou v dostupných teoretických pramenech analyzována. Pouţitá hlediska zkoumání mají pro identifikaci a hodnocení regionálních disparit velký význam. Hlediska, podle nichţ je moţné a účelné regionální disparity zkoumat, příp. klasifikovat, je moţné rozdělit do dvou skupin: hlediska, jejichţ projevem jsou atributy polaritního charakteru, tedy takové atributy, které mají pouze dvě kvalitativně odlišné dimenze, hlediska, jejichţ projevem jsou atributy s charakterem výčtu moţností, tedy takové atributy, které mají více úrovní dimenze. Atributy regionálních disparit polaritního charakteru Mezi atributy polaritního charakteru patří (viz tabulku 1.2): podstata regionálních disparit míra konkrétnosti regionálních disparit míra komplexnosti regionálních disparit 15\n16 tendence změny regionálních disparit ovlivnitelnost regionálních disparit způsob vzniku regionálních disparit. Tabulka 1.2: Atributy regionálních disparit polaritního charakteru Zdroj: vlastní zpracování Za klíčové atributy je třeba povaţovat podstatu, komplexnost, tendenci změny a způsob vzniku regionálních disparit. Podstata regionálních disparit Podstata regionálních disparit můţe nabýt dvě polaritní dimenze hmotnou a nehmotnou. Regionální disparity s hmotnou podstatou jsou disparity, které mají svůj odraz v realitě a zpravidla jsou spojeny s měřitelnými indikátory. Měřitelné indikátory mohou být objektivní nebo subjektivní. Objektivní indikátory se získávají zpravidla ze statistiky a mohou představovat např. údaje o příjmu, nemocnosti, pracovní neschopnosti, stupni vzdělání obyvatelstva, počtu osobních aut, telefonů, televizních přijímačů na tisíc obyvatel a podobně. Subjektivní indikátory se zpravidla získávají pomocí výběrových šetření. Regionální disparity s nehmotnou podstatou jsou disparity, které mají svůj odraz v hlavách lidí a zpravidla jsou spojeny s měkkými lokalizačními faktory. Mezi měkké lokalizační faktory se řadí například kvalita ţivotního prostředí, sociální kvalita obyvatelstva, ale zejména image území, tedy pověst, která daný region předchází. Image území se projevuje směrem navenek, ale také vnitřně. Směrem navenek pověst regionu spoluurčuje postoje a chování externích subjektů vůči danému území. Směrem dovnitř je pak formulován postoj a vnímání regionu jeho samotnými obyvateli. Míra komplexnosti regionálních disparit Budeme rozeznávat tyto dvě dimenze: parciálnost regionálních disparit, představující míru dílčího pohledu na regionální disparity, 16\n17 integrálnost regionálních disparit, představující míru integrovaného pohledu na regionální disparity. Tendence změny regionálních disparit Tendence změny regionálních disparit mohou nabývat tyto polaritní dimenze: konvergenční orientace regionálních disparit, představující tendenci vývoje regionálních disparit ve směru jejich zmírňování, příp. eliminace, směřující k rovnováţnému stavu, divergenční orientace regionálních disparit, představující tendenci vývoje regionálních disparit ve směru jejich prohlubování, dále zvětšující nerovnováţný stav. Způsob vzniku regionálních disparit Jeví se účelné rozeznávat dvě polaritní dimenze vzniku regionálních disparit: samovolně vznikající (spontánní) disparity, disparity vznikající činností člověka. K samovolně vznikajícím disparitám patří zejména disparity, vyvolané geografickými nebo zdrojovými asymetrickými šoky, jako jsou povodně, vichřice, kalamity apod. K disparitám vznikajícím činností člověka zařazujeme disparity vyvolané ekonomickou činností, politickými vlivy, vnější ekonomikou (ropná krize) apod. Atributy regionálních disparit charakteru výčtu moţností Jde o atributy, které mají více úrovní dimenze. Mezi tyto atributy patří: sféra výskytu regionálních disparit, teritorialita (geografická úroveň) regionálních disparit, měřitelnost regionálních disparit, časová dimenze regionálních disparit. Sféra výskytu regionálních disparit Koncepty regionálních problémů se mění od země k zemi, avšak lze nalézt tři typy sfér výskytu regionálních disparit, na nichţ se shoduje většina autorů a k nimţ se rovněţ přikláníme: sociální sféra, která se týká obyvatelstva a kvality jeho ţivota a projevuje se zejména v důchodech a ţivotní úrovni obyvatelstva a sociální vybavenosti, ekonomická sféra, která je spojena se stavem ekonomického a rozvojového potenciálu a projevuje se zejména v regionálním výstupu a zaměstnanosti, územní sféra, která se týká geografických, přírodních a technických podmínek a projevuje se zejména dostupností trhů, vzdělání, sluţeb a infrastruktury a kvalitou ţivotního a přírodního prostředí. 17\n18 Teritorialita (geografická úroveň) regionálních disparit Prostorové disparity se mohou projevovat na různých geografických úrovních, počínaje státy aţ po obce. Nijkamp (2007) upozorňuje, ţe čím je niţší geografické měřítko, tím je obvykle větší geografická změna příslušných proměnných prosperity. Tato závislost prostorových disparit na měřítku vyţaduje velkou opatrnost při porovnávání fungování států či regionů. Volba a velikost územních jednotek podstatně mění např. měření HDP. Na vysokých úrovních prostorové desagregace se disparity HDP na obyvatele zvyšují. Podobně na vysokých úrovních agregace se rozdíly mezi regiony vyrovnávají (Wishlade, Youill, 1997). Podle Aydalota (1985) lze konstatovat významnou úlohu dělení prostoru, kdy výsledky závisí na zvoleném dělení. Vţdy je třeba hledat správné dělení, takové dělení, které nejjasněji ukáţe mechanismy, jejichţ fungování chceme porozumět. Shrneme-li poznatky k teritorialitě regionálních disparit, pak lze říci: 1. Vyhodnocování regionálních disparit je třeba provádět pro velikostně odpovídající územní celky a je při tom nutno rovněţ posuzovat širší územní vazby. 2. V souvislosti s teritorialitou regionálních disparit můţe sehrávat významnou roli i to, zda je na úrovni regionu představitel (orgán), který např. můţe disparity sám ovlivňovat (pak lze spíše hovořit o regionu ) či jde jen o územní celek bez vlastního představitele. 3. Výběr regionální (či územní) úrovně sledování disparit bude ovlivňovat druh, resp. charakter disparit. Posuzování teritoriality disparit by mělo sledovat dva aspekty: jak (podle čeho) je hodnocena velikost regionu, do jaké míry je moţno hodnotit disparity z pohledu velikostně různých regionů. Měřitelnost regionálních disparit Měřitelnost regionálních disparit vyjadřuje vlastnost regionálních disparit být předmětem měření a hodnocení jejich velkosti, tj. přístupy k získávání údajů charakterizujících disparity, k jejich hodnocení, srovnávání apod. Měření regionálních disparit můţe být prováděno na základě objektivních a subjektivních indikátorů. Objektivní indikátory musí být kvantifikovatelné a změřitelné, jako je příjem, zdraví, vzdělání, bydlení, počet osobních aut, telefonů, televizních přijímačů nebo lékařů na jeden tisíc obyvatel. Subjektivní indikátory se tvoří na základě dotazování lidí; např. co si myslí o své situaci, nebo jak by popsali stupeň spokojenosti se svým ţivotem (Molle, 2007). Při měření disparit je nutno sledovat i míru decentralizace. Dle Felsensteina (2005), existuje negativní vzájemná vazba mezi decentralizací a regionální nerovností. Shrneme-li dosavadní poznatky k měření regionálních disparit, lze je charakterizovat takto: 1. Při měření disparit lze uplatňovat primární i sekundární indikátory. 2. Výběr metod pro měření disparit a způsob hodnocení (absolutní, poměrový apod.) je nutno přizpůsobit disparitě a cíli, který je sledován. 3. Významným faktorem měření je objektivnost měření. 18\n19 Časová dimenze regionálních disparit Časové hledisko je pro zkoumání, sledování a hodnocení regionálních disparit velice významné. Závisí však na tom, jak je toto hledisko pojímáno. Podle Aydalota (1985) kaţdé srovnání regionální disparity v čase vyţaduje, aby se pouţily stejné indikátory pro počáteční a pro závěrečný rok. Dokonce i to můţe mít pro analýzu zavádějící účinek, neboť status indikátoru se rovněţ v čase mění. Pro dokreslení toho slouţí následující příklady: migrační pohyby se povaţují za přibliţné měření bohatství, protoţe populace směřuje k bohatým regionům. Tento vztah se obrátil od konce šedesátých let a migrace jiţ zřejmě neměří stejný jev jako dříve. stupeň industrializace měřil kdysi bohatství a stupeň rozvoje. S pokračující krizí starých průmyslových regionů tomu tak jiţ není, jejich prosperita je skončena, avšak postupně se vyvíjí nová prosperita (informační technologie, biologické inţenýrství apod.). dříve dosahovala korelace ve francouzských regionech mezi vybaveností domácností televizory a příjmem na obyvatele vysoké kladné hodnoty. O deset let později klesl tento vztah na zápornou hodnotu. Na základě výše uvedeného lze rozlišovat tyto úrovně časové dimenze regionálních disparit: časový horizont regionálních disparit, kdy rozlišujeme o o o regionální disparity působící krátkodobě, regionální disparity působící střednědobě, regionální disparity působící dlouhodobě, dynamiku regionálních disparit, rozeznávající o o okamţitý stav disparit, změny disparit v čase. Prezentovaná hlediska zkoumání regionálních disparit představují velkou šíři pohledů na regionální disparity a dokreslují systémové východisko pojímat regionální disparity jako multidimenzionální problém. Pro další analýzy, ale zejména pro účely případného ovlivňování regionálních disparit nástroji regionální politiky je zapotřebí tyto různorodé pohledy na regionální disparity převést do uchopitelné podoby. Je především nutno v této souvislosti stanovit, zdali budou některá hlediska pouţita pro klasifikaci regionálních disparit a která, anebo budou tato hlediska povaţována za atributy identifikovaných regionálních disparit. 19\n20 2 DISPARITY A TEORIE REGIONÁLNÍHO ROZVOJE Územní disparity jsou dosti frekventovaným předmětem teorií regionálního rozvoje. Podobně jako teorie regionálního rozvoje samotné se však navzájem odlišují také přístupy k územním disparitám. Pro potřeby našeho výzkumu se ukázalo jako vhodné rozdělení těchto teorií na základě toho, jaký význam přisuzují konvergenčním a jaký divergenčním tendencím v rámci prostorového vývoje. Takováto pragmaticky jednoduchá dichotomická klasifikace napomáhá metodickému uchopení celé řady problémů spjatých s regionálními nerovnostmi. Celou problematiku územních disparit v rámci prostorového vývoje zásadně ztěţuje skutečnost, ţe se dodnes hledá (a patrně ještě dlouho hledat bude) odpověď na základní otázku, zdali mají regionální systémy tendenci spíše ke konvergenci anebo naopak divergenci. Nutno ovšem poznamenat, ţe ty teorie, které povaţují prostorový vývoj za divergenční, převaţují početně i kvalitativně nad teoriemi povaţujícími prostorový vývoj za konvergenční. Kromě toho je pozorování regionálních vývojových tendencí závislé na celé řadě faktorů jako: existence rozdílných definicí konvergence a divergence (blíţe viz Barro, Sala i Martin, 1995, Sala i Martin, 1996 či Blaţek, Uhlíř, 2002), míra, v jaké je odlišná anebo podobná sociálně-ekonomická úroveň mezi srovnávanými teritorii. Například míra hospodářského růstu u zemí chudých bude mít s ohledem na jejich nízkou hospodářskou úroveň jinou vypovídací schopnost, neţli tomu bude u zemí vyspělých, míra spolehlivosti a porovnatelnosti pouţitých dat. Charakter pouţitých ukazatelů je neméně důleţitý. Rozlišovat nutno mezi ukazateli agregátními a dílčími a nelze opomenout ani hledisko absolutizace či relativizace sledování územních nerovností, územně-řádová úroveň, na které je příslušná analýza prováděna. S klesající územně-řádovou úrovní totiţ má prostorová diferenciace obecnou tendenci k nárůstu. Výběr oblastí a konkrétních indikátorů, sledujících vývoj regionálních rozdílů. Různé indikátory mají diferencovanou reprezentativnost, pokud jde o zachycení regionálních vývojových tendencí, charakter období, ve kterém je analýza realizována a délka období, po které je analýza prováděna. Pro kaţdé období je totiţ charakteristické jisté vývojové paradigma, které směřuje k upřednostnění určitých indikátorů. Délka období je zase důleţitá ve smyslu především konvergenčních vývojových tendencí regionálních systémů, čas sehrává v analýzách důleţitou roli také ve vazbě na postupné sniţování míry nerovnoměrnosti sledovaného jevu, existují výrazné rozdíly ve sférách, které jsou obtíţně kvantifikovatelné, a přesto mají značný vliv na regionální rozvoj. Blaţek a Uhlíř (2002) upozorňují například na diference v oblasti společenské prestiţe, slávy, moci, resp. vlivu na chod společnosti. 20\nVŠB-Technická univerzita Ostrava Ekonomická fakulta WD-55-07-1 Regionální disparity v územním rozvoji ČR jejich vznik, identifikace a eliminace IDENTIFIKACE, KLASIFIKACE A HODNOCENÍ REGIONÁLNÍCH DISPARIT\n13.10.2013. Komplementy regionálního a municipálního managementu. Subsidiarita v regionálním managementu. Partnerství v regionálním managementu\nSubsidiarita v regionálním managementu Komplementy regionálního a municipálního managementu Doc. Ing. Alois Kutscherauer, CSc. http://alkut.cz Subsidiarita v politice je pojímána jako princip, podle něhož\nVŠB-Technická univerzita Ostrava Ekonomická fakulta WD-55-07-1 Regionální disparity v územním rozvoji ČR jejich vznik, identifikace a eliminace IDENTIFIKACE, DEKOMPOZICE A HODNOCENÍ REGIONÁLNÍCH DISPARIT\nDoc. Ing. Alois Kutscherauer, CSc. předseda redakční rady\nREDAKČNÍ RADA Doc. Ing. Alois Kutscherauer, CSc. předseda redakční rady Působí na katedře regionální a environmentální ekonomiky EkF VŠB-TU Ostrava. Má dlouholetou praxi v řízení výzkumných úkolů a projektů


neděle, 30. říjen 2005\nPaddy Moloneyfoto: Tereza Paličková\nJiž několik let předchází rudolstadtskému Tanz und Folk festivalu, konajícímu se pravidelně první červencový víkend, čtvrteční sonderkonzert . Letošní čtvrtek ovšem nebylo možno považovat za nadbytečné rozšíření divácky už tak dosti náročného víkendu, protože pořadatelé tentokrát zkusili vpravdě husarský kousek a nasadili bezkonkurenčně největší jméno letošního ročníku, irské Chieftains. Jako předskokana přidali kultovní postavu woodstockého pravěku, a k tomu ještě přihodili další nevídané hosty, aby zírali i ti, pro něž už třiačtyřicet let fungující náčelníci irského folku nejsou tak nevídanou záležitostí.\nSamotný čtvrteční rudolstadtský podvečer je pro notorického návštěvníka festivalu zajímavou zkušeností: kemp se pozvolna plní auty a stany, příjemně poloprázdné město už během festivalu nemáte šanci zažít, a nezvyklý je i jednosměrný příliv diváctva na nádvoří Heidecksburgu - kdo na tomto festivalu již párkrát byl, vychutná si dosud nepoznaný, vskutku lahodný pocit: o nic v dané chvíli nepřicházíte, nikde zrovna neprobíhá něco stejně či možná ještě více zajímavého.\nStarý rozhněvaný muž\nSnad pro zkrácení dlouhé čekací lhůty se na pódiu objevil nejprve Artis the Spoonman , proslulý lžícový alternativec, u něhož můžete s Peterem Seegerem, Frankem Zappou a programovou brožurou ocenit, jak dokáže dát lžícím nový smysl , nebo si s autorem těchto řádků naopak pomyslet, že podobné kousky odedávna patří spíše do cirkusu.\nS neobvyklým předstihem se pak před devátou objevil Country Joe McDonald . Na pozměněnou vizáž stárnoucích legend sixties si člověk už zvykl, na chronické levičáctví písničkářských veteránů též. Nenápadný pán v džínách, košili, tlustých brýlích a s malou akustickou kytarou zahrál písničku věnovanou Florence Nightingalové, zanadával - jak bylo lze čekat - na George W. Bushe, předvedl milé blues ve stylu Lonnieho Johnsona a po solidním, zhruba hodinovém setu konečně přidal tu woodstockou, I Feel Like I'm Fixin-To-Die- Rag, kterou s ním zpívala většina publika. Nad rámec sympatické nostalgie zasahoval Joeův znamenitě rozvibrovaný vokál a burcující disharmonie kdysi ragtimového čísla - narodit se na jiné planetě, snad by mu člověk i uvěřil.\nMožná přijde i Sting\nNástup Chieftains a jejich hostů byl tak nenápadný, že se v první chvíli zdálo, že jdou teprve zkoušet mikrofony. Ale nikoliv, než jste se trochu zorientovali, nacházeli jste se již přímo uvnitř jejich barvami hýřící muziky. Starou gardu tvořila čtveřice Seán Keane na housle, vzadu na místě bicích zpívající Kevin Conneff s bodhranem, Matt Molloy s flétnou a samozřejmě Paddy Moloney s uilleann pipes a občasným pennywhistlem.\nNevím, jak trvalý úvazek má harfenistka Triona Marshall (s občasnými odskoky ke klávesám) na místě po zesnulém Dereku Bellovi, ale Pancho Alvarez s buzuki, dudák Carlos Nunez a jeho bratr Xurxo Nunez , hrající na kytaru, byli i pro kapelu zjevně velmi vítanými hosty. A jako Chieftainy údajně vyžádaný domorodý host se v úvodu a při finále objevil se skotskými dudami Christian Tewordt , zvaný Quest , z Marburgu.\nMarianne Faithfullfoto: Tereza Paličková\nPaddy Moloney je už sám o sobě dosti pozoruhodnou postavou, nicméně během koncertu fungoval jako strhující komediant. Přivítal obecenstvo rachotící gaelštinou, poté se šprýmovným sorrrrrry, sorrrrrrry, sorrrrrrry přeladil na stejně hrubozrnnou angličtinu. Vzhledem k tomu, že Rudolstadt byl jedním ze čtyř letošních evropských koncertů kapely, Chieftains jej pojali jako průřezovou záležitost, v níž se předvedli ve všech odstínech a vymetli i odlehlejší kouty svého repertoáru: dotkli se svých galicijských výletů, předvedli oldtimeovou vypalovačku Shady Grove/Cotton Eyed Joe , carolanovská harfenická čísla a došlo i na hvězdné album Long Black Veil , které před lety natočili s pestrou společností věhlasných hostů. Poté, co v této souvislosti Moloney ledabyle blufoval ohledně Stingovy účasti, vytáhl nečekaně z rukávu trumf a pozval jinou z hvězd zmiňované desky, Marianne Faithfull (zpěvačka měla vlastní blok o víkendu, v Rudolstadtu se prý sešli víceméně náhodou). Její Love Is Teasin' bylo bez ohledu na pozapomenutý text a ne snad nejistotu, ale jasně patrnou obezřetnost, zcela mimořádným momentem.\nMoloney mohl, pravda, trochu více rozeznít své dudy v sólech, nicméně jak Molloy, tak Keane se předvedli rozlehlými sólovými vstupy. Zcela kontrastně k jejich distingovanému přístupu působilo nepřetržité poskakovaní Carlose Nuneze, balancujícího i uprostřed svižného sóla na jedné noze a hrajícího místy s Moloneym jakýsi dudácký ping-pong.\nDesetiletími vyhraní Chieftains, sedící domácky v pozadí heidecksburgského pódia, celou dobu tak trochu pobaveně sledovali své vesměs mladší hosty, řádící v první linii. Koncert vyvolával dojem takové plnosti, že se divák zhruba od poloviny podvědomě strachoval, že už se jde do finále. Ve skutečnosti byla porce, završená ještě zklidňujícími harfovými přídavky a rozpalujícím bubenickým sólem Xurxo Nuneze na bednu od aparátu, skutečně vrchovatá. V průběhu závěrečných instrumentálních exhibic se ovšem Paddy Moloney motal po jevišti, pitvořil se a naznačoval, že je nejvyšší čas otevřít láhev - především ale už včera bylo pozdě pozvat je k nám do Čech.\nArtis The Spoonmana\nVíce z této kategorie: « Joe Lovano - Hank Jones: oslněni baladami\tRudolstadt 2005 - dobrodružství kultur »


Louis L´Amour: Železná spravedlnost cena od 165 Kč - Srovname.cz\nSrovnání cen » Knihy, filmy, hudba » Knihy » Próza - beletrie » Srovnání cen Články o Recenze Napsat recenzi pro Informace o Poradna Louis L´Amour: Železná spravedlnost\nLouis L´Amour: Železná spravedlnost\nŽelezná spravedlnost - Louis L´Amour. Tom Shanaghy býval drsný zabiják. Nadělal si příliš mnoho nepřátel a před nimi uprchl do kansaského městečka, kde právě potřebují neúplatného ochránce zákona. Tom si myslí, že je pro tuto práci jako dělaný. Nemá ani zdání, že do městečka míří pomstychtivý rančer, odhodlaný ...a dál?\nProdukt Louis L´Amour: Železná spravedlnost neprodává žádný obchod s kamennou pobočkou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt Louis L´Amour: Železná spravedlnost nemá žádný obchod skladem. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nProdukt Louis L´Amour: Železná spravedlnost neprodává žádný obchod s možností platby kartou. Zobrazte si všechny obchody nebo zkuste podobné produkty.\nALPRESS Železná spravedlnost - Louis L´Amour\nDo obchodu » Louis L´Amour: Železná spravedlnost Dobre-knihy.cz\nALPRESS, s.r.o. Železná spravedlnost - Louis L´Amour\nDo obchodu » Louis L´Amour: Železná spravedlnost Knihkupec.com\nAlpress Železná spravedlnost - L´Amour Louis\nDo obchodu » Louis L´Amour: Železná spravedlnost Levneucebnice.cz\nVíce možností? Louis L´Amour: Železná spravedlnost koupíte i tady\nDo obchodu » Louis L´Amour: Železná spravedlnost Kosmas.cz\nDo obchodu » Louis L´Amour: Železná spravedlnost Bux.cz\nALPRESS L´Amour Louis - Železná spravedlnost\nDo obchodu » Louis L´Amour: Železná spravedlnost Knihy.abz.cz\nALPRESS Železná spravedlnost\nDo obchodu » Louis L´Amour: Železná spravedlnost Knihkupectví chrpa\nSpecifikace Louis L´Amour: Železná spravedlnost\nTom Shanaghy býval drsný zabiják. Nadělal si příliš mnoho nepřátel a před nimi uprchl do kansaského městečka, kde právě potřebují neúplatného ochránce zákona. Tom si myslí, že je pro tuto práci jako dělaný. Nemá ani zdání, že do městečka míří pomstychtivý rančer, odhodlaný vyrovnat si s ním staré účty, i kdyby měl celé město zničit. ... a dál?\nPorovnat ceny Louis L´Amour: Železná spravedlnost\nLouis L´Amour: Železná spravedlnost - parametry\nŽelezná spravedlnost - Louis L´Amour. Tom Shanaghy býval drsný zabiják. Nadělal si příliš mnoho nepřátel a před nimi uprchl do kansaského městečka, kde právě potřebují neúplatného ochránce zákona. Tom si myslí, že je pro tuto práci jako dělaný. Nemá ani zdání, že do městečka míří pomstychtivý rančer, odhodlaný vyrovnat si s ním staré účty, i kdyby měl celé město zničit. Železná spravedlnost - Louis L´Amour od nakladatelství ALPRESS, s.r.o. v kategorii Thrillery za skvělé ceny na e-shopu Knihydobrovsky.cz Louis L´AmourALPRESS 2012, edice KlokanKniha, čeština, 272 stran


Roztok All In One Light 3 x 360ml s pouzdrem | Čočkyshop.cz\nCockyshop.cz ▸ Roztoky pro kontaktní čočky ▸ Roztok All In One Light 3 x 360ml s pouzdrem\nRoztok All In One Light 3 x 360ml s pouzdrem\nAll In One Light 2 x 360ml za 559 Kč\nVlastnosti All In One Light 3x360 ml\nskvělé antimikrobiální vlastnosti\nvysoká míra snášenlivosti\nzlepšení komfortu i pro citlivé nositele\nNový roztok All In One Light můžete použít na všechny měkké kontaktní čočky. Jeho složení je totiž tak účinné a zároveň šetrné, že se hodí i pro extrémně senzitivní nositele čoček. Perfektně ničí veškeré mikroby a odstraňuje typickou tvorbu bílkovin, lipidů a vápníku z povrchu čoček.\nJednička v Británii\nI díky tomu se All In One Light ukázal jako perfektní volba pro citlivé nebo podrážděné oči - na britském trhu je velmi oblíbený, má dokonce 50% podíl na trhu v prodeji roztoků. Klinické studie potvrdili jeho bezpečnost i pro nositele, kterým jiný roztok na čočky nevyhovuje.\nPro chronicky suché oči\nIdeální volbou je roztok na čočky All In One Light i pro pacienty s příznaky syndromu suchého oka. All In One Light pomáhá zabránit vysušení čoček hlavně na konci dne a to zásluhou lubrikační složky, která vysušování čoček zastavuje.\nParametry Roztok All In One Light 3 x 360ml s pouzdrem\nMáte dotaz k produktu Roztok All In One Light 3 x 360ml s pouzdrem?\nMám následující dotaz k produktu Roztok All In One Light 3 x 360ml s pouzdrem:


film BAFTA Film Awards 2008 online - sledujeme-filmy.cz\nEmail: info@sledujeme-filmy.cz https://sledujeme-filmy.cz/sledovat?zanr=publicisticke&film=BAFTA%20Film%20Awards%202008&utm_source=sledujeme-filmy.cz&utm_campaign=dalsiepizody Koukat na celé filmy online zdarma. nejlepší novinky ze světa filmů a seriálů, filmové premiéry\nBAFTA Film Awards 2008\nPublicistické Publicistické, Pustit, film, BAFTA Film Awards 2008, na výběr titulky Publicistické\nSledovat film BAFTA Film Awards 2008, pustit online česky v HD, online v HD. Koukat na celý online film zdarma a bez omezení. Koukat na online s možností stáhnout film. BAFTA Film Awards 2008 je…\nPočet zhlédnutí: 3618 x\nPřehrát BAFTA Film Awards 2008\nPřehrávač je k dispozici také na mobilních zařízeních. pro notebooky a stolní zařízení. Sledujte film BAFTA Film Awards 2008 online zdarma na Android nebo iOS.PC nebo Mac.\nHerci z filmu BAFTA Film Awards 2008\nSeznam herců z filmu BAFTA Film Awards 2008. Hlavní role BAFTA Film Awards 2008\nPřehrát film BAFTA Film Awards 2008 z alternativního zdroje 1 a otevřít reklamu v novém okně\nPřehrát BAFTA Film Awards 2008 z alternativního zdroje 1\nPřehrát video BAFTA Film Awards 2008 z alternativního zdroje 2 a otevřít reklamu v novém okně\nPřehrát BAFTA Film Awards 2008 z alternativního zdroje 2\nStáhnout film BAFTA Film Awards 2008 v HD kvalitě a otevřít reklamu v novém okně\nStáhnout BAFTA Film Awards 2008 v HD kvalitě\nPopis filmu BAFTA Film Awards 2008\nfilm BAFTA Film Awards 2008 byl natočen podle …