Іван Франко – Часть перша. 7. О. Нестор наміряється змінити домівку\nПошук по розділу сайта 7. О. Нестор наміряється змінити домівку\nО. Нестор увесь трясся, мов у лихорадці.\n«Так ось воно як! Ось що сидить на дні тої чемності та прихильності, тої старанності о моє здоров’я, тої безкорисної услужливості! Спекуляція на мій маєток! Цинізм! Безвстидна грубість! Боже, боже!»\nТремтяча рука довго не могла попасти з ключем у дірку, щоб відімкнути двері від покою, а відімкнувши двері, він добру ще хвилю мучився, поки витягнув ключ, устромив його з нутрішнього боку і на два спусти замкнув двері зсередини.\n– Не чуюся тут безпечним! – мурмотів він, обзираючи, чи щільно позамикані вікна. – Не чуюся… ані на хвилю… Ану ж їм задовго стане чекати! Ану ж вони… Господи, рятуй мене!..\nХороблива уява, зворушена недавно перебутою сценою, бентежила всю його душу, паралізувала всі зостанки його енергії. Він дивився і не видів, пригадував і не тямив, метався то сюди, то туди, хапався за одно, друге й десяте, ані в чому не міг найти ладу, ні з чим не вмів дати собі ради. Бачив добре, що вікна не замикаються щільно, що в них бракує скоблів, що в однім збита шибка і одчинити його знадвору нема ніякої трудності; бачив се виразно в тій хвилі, як не раз уже перед тим, – тепер бачив се навіть докладніше, чув живіше всю небезпеку сеї обставини та, постоявши хвилю з витріщеними очима перед вікном, метнувся безтямно в другий бік, бо щось іншого звернула йому на ум збентежена уява.\n– Адже ж все наверха, по шухлядах, по кишенях! – скрикнув він і, ледве передвигаючи ногами, дихаючи приспішено і нерівно, побіг до свого покою і почав судорожно відмикати шафи, висувати шухляди, виймати різні старі реверенди, штани, камізельки, кваплячись, шукаючи чогось і зараз же кидаючи все безладно на купу. Нараз знов зупинився. Крізь вікно, обернене до полудневого заходу, кидало сонце до його покою ясний сніп світла. Йому здавалося, що крізь се вікно хтось заглядає до його покою, цікаво слідить за всім, що він робить, їдовито підсміюється з його безпомічного поспіху, з його безсильного шарпання. Він побіг до вікна, виглянув надвір – нікогісінько. Відійшов від вікна та тут же пригадав собі, що лишив його отворенє.\n– Боже мій, боже мій! – простогнав він, чуючи, що не може опанувати своєї тривоги і свого зворушення. А власне тепер йому треба би якнайбільше спокою і сили, щоб роздумати, розміркувати, що і як дальше почати з собою! Адже кожда хвиля опізнення грозить небезпекою. Він і так досі хто знає як глибоко залетів у западню через свою необережність, через недбальство, – ні, через сліпу віру в доброту і чесність тої жінки. Хто знає, які вона вже сіті на нього розставила! Хто знає, чи не навмисне, з обрахуванням вона вибухла сьогодні, визвірилась на нього з отсею звірячою фізіономією, щоби поразити його, спаралізувати його силу і спокій, зробити його безпомічним і безрадним у хвилі найбільшої небезпеки!\n– Боже, боже! – стогнав о. Нестор, мало не плачучи і силкуючись, аж до болі в мізку силкуючись зібрати всі влади свого духу, спрягти в порядні ряди свої думки, запанувати над нервами, привернути рівновагу між постановами і вчинками. Він сів при отворенім вікні і почав вдивлятися в зелень дерев і синяву безхмарого неба. Свіже, тепле, запахуще повітря і вид широких, рівних, барвистих і спокійних площ трохи відсвіжили його нерви, навіяли на нього вспокоєння. Він почав дихати рівніше, повільніше; дрож уступила, і в голові почало прояснюватись.\n– Ні, я ще не труп! – промурмотів він. – Я ще вам не anima vilis, на котрій би ви могли робити свої досвіди! Я ще з вами поборюся! Може, то й ліпше, що ви так несподівано, так цинічно і безвстидно виявили свій апетит на моє добро! Злий демон, котрому ви служите, зробив собі з вас жарт – огидний жарт! Ви думали, що я відразу впаду, подамся, і візьмете мене в руки, і зробите зо мною, що схочете! Аж ні! Ні! ні, ні, ні! Я отямився! Ви шпигонули мене, а я прокинувся з тяжкого сну! Того мені й треба було! Спасибі, спасибі! Тепер я вже не сплю, тепер я добре чую і бачу, де я і що зо мною робиться! Тепер я не дамся! Не дамся! Виведу вас у поле! Зажартую собі з вас іще гірше, ніж ви собі з мене жартували!\nІ, збираючи докупи всі свої сили, з певним острахом він стрібував встати. Боявся власної немічності, але врадувався дуже, коли побачив, що немічність та минула, що се перед хвилею був тільки наглий хвилевий напад, а не початок тяжчої хороби. Він чув себе легким і хоч поверхово спокійним. Чув, що може думати і виконувати свої думки. Мов блискавки, мигали в його голові різні плани, дикі, фантастичні, але за кождим услід бігла холодна розвага, ловила його на лету, розщипувала, мов пострілену птицю, і кидала внівеч. А за дикими і фантастичними планами, що були немов остатні ракети уступаючого зворушення і тривоги, пішли звільна поважніші, практичніші думки,\n– Фундацію! Фундацію зроблю! Нехай хоч бідні люди мене добрим словом споминають! – Оті слова повторяв він, немов хотів витвердити їх напам’ять, цвяхом вбити в свою душу.\nІ вже укладав собі, як він поїде до Львова, відшукає знайомого нотаріуса, спише заповіт. На душі його почало робитися легше, легше, свобідніше при самій думці, що його капітал не пропаде марно, не піде в руки неробів, котрі швидко зуміють промити йому очі. Але се вдоволення знов почало бліднути, розвіватися парою, а з темного хаосу вражінь виринали нові погрози.\nПоки то ще до Львова! Оце вже два роки, як він не був у Львові! Та й чи легко-то йому, старому, туди вибратися! Як і на кого лишити помешкання! Адже ж остатня його подорож пам’ятна йому – ой, і дуже пам’ятна тим, що його тоді обікрали. О. Нестор, звичаєм скупарів та загребигрошів, до тої міри опанований був страстю громадження, збирання та складання, що ніколи не міг дійти до того, щоб вести порядний спис своїх доходів і страт, щоб мати ясне виображення о тім, кілько він мав маєтку.\nНезлічиму силу разів він постановлював собі завтра зробити докладний рахунок, та все якийсь забобонний страх зупиняв його при виконуванні сього діла. Він ніколи не вийшов понад уложення спису номерів книжечок щадничих та цінних паперів; готових грошей: червінців, талярів і інших монет, що були у нього поскладані в різних купках та в різних криївках, він так ніколи й не міг дорахуватися до ладу.\nОт тим-то і вийшло, що коли під час його остатньої подорожі до Львова до його помешкання закрався злодій, о. Нестор тільки по розбитім вікні та зламанім замку в шафі доміркувався, що чиясь чужа рука господарювала в його хаті. Що і кілько забрав йому з хати сей непрошений гість, він докладно не міг дочислитися. Тільки по довшім слідженні і порівнюванні він переконався, що забрано йому шість книжечок щадничих вартості 6000 гульденів – а що понад се, то хіба бог один знає. О. Нестор нікому не признавався про розмір своєї шкоди, тільки одній пані Олімпії розповів про все, просячи, щоб не розголошувала сього і заховала діло в секреті.\n– Книжечки щадничі злодієві не придадуться ні на що, – говорив він. – У мене є нумери, і я ще нині телеграфічно завідомлю касу, що такі книжечки у мене вкрадено, – значить, вона їх нікому не виплатить, а коли хто зголоситься за їх виплатою, той сам себе віддасть у руки поліції. А що крім того вкрадено, се вже… – і о. Нестор махнув рукою, немов хотів сказати: бог з ним, з тим злодієм!\n– Щось там дрібних грошей забрав, – додав о. Нестор, – здається, небагато, бо що там він у мене багато найде! Ну, та ще годинник срібний – старе клепало! Не варто задля того й крику підіймати. А вже найсмішніше те, що в додатку взяв чоботи, і то не старі, а нові! Га, га, га! Якби він знав!..\nО. Нестор не доповів. Йому ніяково було признатися, що в старих, дірявих та запліснілих чоботах він якраз тоді мав зложених пару тисяч самими дукатами, коли тим часом нові стояли порожнісінькі.\nПані Олімпія справді заховала в секреті оповідання о. Нестора про сю крадіж, та справа вийшла потроху наверх без її вини. Власне ті нові чоботи видали злодія.\nОдного дня, коли о. Нестор нічогісінько не надіявся, застукано до дверей його покою, а коли він отворив, побачив жандарма, котрий держав закованого в ланцюжки Цвяха. За жандармом стояв війт з присяжним, а за ними ціла юрба народу. Присяжний мав у руках украдені у о. Нестора чоботи, котрі Цвях хотів було продати в місточку жидові та котрі видали його тим, що в нутрішній часті халяв вистебнуване було зеленою ниткою ім’я і прізвище о. Нестора. Цвях, яко неписьменний, не надіявся зради, але жид зараз пізнав, в чім діло, і віддав його в руки жандарма.\nО. Нестор ще й досі без холодної дрожі не може спімнути про ті сцени, що тоді відбулися в його помешканні. Йому прийшлося при всіх людях признатися, що його обікрадено, подати номери щадничих книжечок, суму готівки (не знаючи її докладно, він подав якнайменшу, кількасот гульденів) і опис годинника. Він дрижав увесь час переслухання, вився і путався далеко гірше від злодія, котрий ув одно божився, що, крім чобіт, не вкрав нічогісінько. І справді, докладна ревізія в помешканні Цвяха не виказала ніякого сліду крадежі, та проте його оповідання про сам факт тої крадежі було дуже фантастичне та неподібне до правди.\nКоли б вірити Цвяхові, то до крадежі сих нещасних чобіт він прийшов зовсім случайно і навіть невинно. Правда, він признав, що ніччю лазив попід вікна о. Нестора, і не міг вияснити, чого там шукав. А лазячи попід вікна, він нараз почув стук у покої. Скрикнув – і в тій хвилі якась фігура вискочила через отворене вікно, а побачивши його в траві, шпурнула на нього чобітьми так, що мало йому зап’ятками ока не вибила. І Цвях з плачем показував величезний синяк під оком. Та всі, хто чув се його оповідання, замість співчуття над такою його пригодою, тільки реготалися, а війт аж поклепав його по плечах і сказав:\n– Ей, Цвяше, Цвяше. Та вже як берешся брехати, то хоч би щось дрібочку розумнішого видумав!\nЦвях дістав від жандарма, що дістав «до признання», та не признався ні до чого. Його завели до Львова, посадили до криміналу і засудили за сю крадіж на півтора року в’язниці. Він відсидів своє і вернув назад у село, та о. Несторові від сього ані раз не було легше. Щадничі книжечки пропали, як камінь у воді, готових грошей також неслідно було у Цвяхових руках, тільки годинник віднайшла львівська поліція у одного золотника, котрий купив його яко старовину у одного жида, а той знов мав його купити у якогось проїжджого пана в Чернівцях. Тут нитка урвалася, і о. Нестор із цілої сеї пригоди, крім матеріальної страти, виніс іще й те пересвідчення, що здобув собі нового ворога – Цвяха, чоловіка, котрий не має що тратити і готов відважитись на всяке і найогидніше діло.\nВід часу сеї пригоди, а особливо від часу повороту Цвяха з криміналу в село, о. Нестор позаводив різні осторожності, раз у раз видумував різні штуки, брався на різні способи, щоби перехитрити, ошукати та на хибну дорогу звести сподіваних злодіїв. Він ненастанно переховував гроші в інші місця, ніколи не держав прикупі більших сум, мав кілька списів своїх цінних паперів і держав кождий спис у іншім місці, і то звичайно там, де би його найменше можна надіятися, позаводив різні секрети при замках шаф та шухляд у комоді, – одним словом, провадив формальну, дуже сложну стратегію против фіктивному ворогові.\nСя стратегія наповнювала його вбоге старече існування, удержувала його мозок і нерви в ненастаннім русі і напруженні, хоча й не хоронила його грошей інколи від проникливих очей та хапчивих рук якого-небудь Гадини. Кілька разів трафлялося то Гадині, то декому іншому зі слуг підглянути криївки, де о. Нестор ховав гроші, – звичайно невеличкі квоти, кільканадцять або кількадесят гульденів.\nЗвісно, сих грошей о. Нестор в такім разі не находив уже в криївці, та, крім моментальної прикрості, се не робило йому великої гризоти і він ніколи із-за тих грошей не робив крику, не збивав бучі, боячися зрадитись перед людьми, що має багато грошей, а не менше того боячись в разі відшукання злодія нажити собі в нім нового ворога. Тільки один Деменюк, пару разів найшовши случайно такі криївки з грішми в саду, мовчки відносив гроші о. Несторові, котрий так само мовчки, зо встидом приймав їх і переховував у інше, безпечніше місце.\nВсе се пригадував тепер о. Нестор то сидячи при вікні, то знов устаючи і укладаючи в голові смілий план, що має робити, щоб огородити себе від якоїсь гіршої пригоди, котра – він чув се цілою душею – грозила йому від тих людей, що його окружали. «Треба зробити все що можна! А поперед усього треба докладно обрахувати все що маю. Адже се вже тепер не мої гроші! Се фундаційні гроші, котрими я завідую, тож мушу знати, чим я завідую і кілько від мене мають право жадати!»\nТепер уже ніяка забобонна тривога не спиняла його від роблення обрахунку. Та проте осторожність конечна! О. Нестор замкнув вікно і заслонив його полотняною фіранкою, а опісля почав із шухляд комода, із шафи, з кишенів убрання, з-поміж різних шпаргалів, з-під печі, із середини печі і з різних можливих і неможливих криївок видобувати збитки паперів, пакети, мішечки, скрутлі та рулони. Все се він клав на купу, на стіл, поки вкінці, втомлений і спотілий від ходження та лаження, і сам не впав на фотель коло стола, важко дишучи та стираючи піт із чола.\nВідітхнувши, він почав звільна, осторожно розв’язувати пакети, розвивати рулони, складати осібно, по категоріях, книжки щадничі, осібно облігації, осібно льоси, осібно акції, осібно дукати, осібно всякі інші монети. Весь стіл був заставлений тими паперовими та металевими батеріями – вид, якого би не один банкір позавидів сьому скромному, опущеному, нужденно одягненому старому священикові.\nРозставивши все в порядку, о. Нестор узяв аркуш паперу і почав списувати – старанно, виразно і по порядку – кожду категорію тих цінних речей. Ся праця забрала йому доволі много часу; пройшли дві години, поки він списав усе і підвів суму всьому свойому маєткові. Почисливши все звільна, він прочитав остаточну цифру без голосу, тільки шевелячи безкровними тонкими губами. Прочитав і мов одеревів, не зводячи очей із паперу. Ще раз прочитав, а потім стрібував вимовити наголос ту цифру, немов очам своїм не вірив, щоб се могла бути правда.\n– Дві… двісті п’ят… десят тисяч, – прошептав він півголосом і широко витріщені очі впер недвижно у пусту просторінь перед собою, – двісті п’ятдесят тисяч – чверть міліону! Ну, я ніколи не думав, щоб аж тілько того було! Ніколи не надіявся! Ніколи б був не повірив, якби мені се хтось інший сказав! А тим часом… так, не інакше! Рахунок зовсім вірний – цифри не брешуть! Он воно як! Он на що вони зуби острять!\nІ раптом знов тривожні думки, мов чорнохмари, поволоклися по горизонті його уяви.\n«О, вона мусить догадуватись, мусить знати, кілько у мене грошей є! Може, не все знає, але догадується. Вже вона не даремно так довгі літа до мене прилещувалась, обсновувала мене незначно, мов павук тонкою павутиною, аж поки не зробила рабом, невольником, безпомічним і заразом такою пожаданою добичею! Боже, боже! Якими манівцями, якими крутими дорогами ти вів мене, в справедливім гніві своїм вів мене, поки не довів до пізнання мого впадку, мого нещастя!»\nІ він зажмурив очі, притаїв дух, весь углибився в своє нутро, у спомини, в минувше. Там десь глибоко в його мізку блисли, мов два огники, палкі очі графівни, панни Олімпії, зарисувалися її чудово гарні очерти лиця, губ, носа, запахли її золотисті кучері, котрих запах тоді так хапав його за душу. Та нині він здригнувся від тих споминок. Адже ж се був початок його нещастя! Се була та солодка отрута, котрої закоштувавши, він отруїв ціле своє життя.\nВід тої першої хвилі, коли оті блискучі очі зустрілися з його поглядом там, у графівській офіцині, переробленій на школу, ся женщина сталася прокляттям його життя, його фатальною звіздою, що причинила йому несказанну силу мук і терпіння, мов ржа залізо, згризла всі його молоді чуття і пориви, спаралізувала всі влади його душі, знівечила його спосібності, зв’язала його надії, вигризла, витравила все те, що чинило його правдивим чоловіком, заплюгавила його душу споминами грішних бажань і грішних учинків – і все те, все те пощо? Для якої цілі?\nЗразу, певно, без цілі, тільки силою самого фаталізму, нерозривно зв’язаного з жіночою природою, а потім – ох, потім фаталізм став свідомим демонізмом! «Ся женщина – то мій злий дух, то демон-спокусник, що облесливими словами приведе чоловіка до упадку на те тілько, щоб насміятися над ним, втоптати його в болото, взяти його під ноги!»\nО. Нестор усе ще сидів, опертий ліктями о стіл і затуливши долонями зажмурені очі. Він увесь тремтів, вдивляючися очима фантазії в ті несамовито блискучі очі графині Торської, котрі тепер ясніли перед ним, ненастанно, вперто свердлуючи його до дна душі так само, як свердлували його тоді, в фатальній хвилі його найтяжчого упадку.\n«Демон! Демон! Демон! – вертіло в його голові. – Се не проста жінка, се справді відьма, – недаром люди по селі говорять про неї, що вона кров людську ссе! А хіба ж мою не виссала? Хіба мене не зв’ялила? Чи не готовиться з’їсти мене до решти! Господи, рятуй мене від злого духу! Поможи мені ще вирватися з сеї западні, щоб я міг хоч раз дихнути свобідно, про направу того, що я ухибив цілим своїм життям!»\nІ він знов схопився і з подвійною силою, з гарячковим поспіхом почав ховати свої гроші по різних кутках, у різні скритки. Ще не був готовий і до половини з сею роботою, коли, втім, голосне стукання до дверей його покою перервало тишу і збентежило його до решти. Він аж підскочив зо страху, бачачи багато куп паперів і грошей на столі, бачачи неможність поховати все те в одній хвилі, І не знав, що має діяти. Чи удати, що спить, і не відзиватися? Ану ж се хтось у злім намірі приходить, а не чуючи його голосу, осмілиться і влізе досередини? Адже поки б він міг докликатися помочі, то могло б бути запізно! Він рішився обізватися, вхопив із шафи простирало і кинув його на стіл так, що воно накрило гроші, на простирало кинув подушку, потім стару реверенду.\n«Скажу, що роблю троха порядок у покої, а впрочім, не позволю ні до чого доторкатися… Не впущу сюди, запру двері до сього покою… Коли хто чого потребує, най ввійде до кухні і там скаже…»\nТим часом стукання до дверей роздалося другий і третій раз, поки вкінці о. Нестор, поховавши важніші сліди свого заняття в покої, не зважився вийти до кухні, запираючи за собою покоєві двері.\n– Ну, хто там? Хто там? – озвався він, коли стукання знов роздалося твердо, хоч і не надто міцно.\n– Та то я, панотче!\n– Та я, Деменюк.\n– А чого вам?\n– Та може би єгомость отворили? Може, чого треба, то я би…\nО. Нестор тим часом успокоївся. Голос Деменюка, котрого зразу серед зворушення не пізнав, був для нього мов холодна вода в спрагу, Деменюка одного він не боявся, хоч і перед ним не видавався ніколи зі свого багатства.\n– Та й стукаєте ж ви, Юрку! – з лагідним докором мовив о. Нестор, коли Деменюк увійшов до кухні і поклонився йому. – Я трошечки задрімав, нараз чую, мов гармати гримають. Я аж перелякався, гадав, чи не революція яка в селі.\n– Та перепрашаю єгомостя, – з заклопотанням сказав Деменюк. – Я не хотів, бігме, не хотів! Тілько – знають єгомость мою натуру… Так мені тота дівчинисько з голови не сходить… І так мене щось сими днями за серце тисне, все мені здається, що якусь велику біду пошле бог на мене.\n– Ну, Деменюку! Гріх вам таке говорити! – відповів о. Нестор, хоча сам не менше Деменюка вірив у прочуття, сни і віщі знаки. – Не слід нам, грішним, забігати наперед у божі присуди. Що бог пошле, то пошле, то мусимо витерпіти.\n– Та я против того нічого й не мовлю, прошу єгомостя. Вже як прийдеся витерпіти, то що й казати, його свята воля. Але я сам не знаю, що маю думати про Маланку. Зовсім дівчина змінилася за сих остатніх кілька неділь.\n– Та не бійтеся, Юрку! Се вам так здається, а з нею нічого не сталося.\n– Ей, єгомость! Я її знаю! Не та вона, що донедавна була! Щось там у ній кипить.\n– Ну, ну, Юрку! Причинюєте собі самі гризоти, і то надармо. Маланка мені як на сповіді говорила… Вона передо мною ніколи не брехала…\n– А тепер не вірте! От зараз переконаємось! Я тепер власне від коваля йду. Щось мов замануло мене піти і ще раз поглянути на неї. Приходжу – кажуть, нема. Вибігла зараз по обіді, казала, що до старого єгомостя йде.\n– Так і є. Каже: «Єгомость казали мені прийти, щось мають зо мною говорити». І пішла. То я власне для того прийшов і збудив єгомостя, щоби спитатися…\n– Але ж вона в мене не була! Я її й на очі не бачив, як тілько там, у ковалевім огороді.\n– От і бачите! От і бачите! Біда моя з дівчиною та й біда! – не то проговорив, не то простогнав Деменюк.\n– Ну, ну, Юрку, – се ще не така страшна біда. Могла піти десь між посестри, погуляти, побалакати…\n– Та я то розумію, прошу єгомостя! – поспішно перебив Деменюк. – Все се може бути! Але пощо вона бреше? Се мене тривожить. Адже ж знаєте, як вона в мене вихована. Ніколи не брехала. Чи зле, чи добре, вона все мені було скаже, а вже так забріхуватись, се ніколи не було її звичаєм. Та й тепер нема потреби. Адже коваль держить її як рідну дитину. Схоче погуляти чи між посестри піти, то він їй прецінь не боронить. Пощо брехати і ще й вас у брехню втягати?\nО. Нестор потішав Деменюка як міг, хоча й видно було, що слова не плили йому просто з серця, з живого пересвідчення. Говорили уста, випускаючи звичайні утерті звороти, а думка тим часом шибнулась у інший бік, мов потопаючий, ухопилась за стебелину, що власне надплила по течії. І нараз він перемінився. Зі спокійного, напівсонного, охлялого він зробився оживлений, весь затремтів, почав поспішно кидатись і жестикулювати, живо, з поспіхом виговорюючи слова, що доторкались уже не Маланки, не Деменюка, але його власних гризот і клопотів.\n– Та подумай, Юрку! Адже ж і я збрехав перед тобою! Аякже, прости господи гріха, – збрехав. Сказав, що ти розбудив мене зі сну, а то неправда. Куди мені до сну, Юрку! Горе мене притисло! Біда мені грозить, не приведи господи, яка біда!\n– Що се таке єгомость видумують? – з лагідним докором спитав Деменюк, немов обертався до капризної і безпомічної дитини. – Яка біда?\n– Ой, не видумую, Юрку, ні! Адже ж слухай, що мені нині сталося! Рано пані принесла мені сама каву. Я здивувався, але в серці у мене щось тьохнуло, немов шепнуло мені: стережись! І справді, сіла і почала розмову. Сюди-не-туди закидає, мов кіт довкола сала заходить, аж нарешті виїхала з тим, що її коханому синкові треба грошей, та й то багато грошей.\n– Та чути, що панич думає женитись, та й то дуже багато.\n– То, то, то! І вона мені про ту женитьбу товкла. Та я тому не вірю, Юрку! А там – нехай собі жениться, але я грошей не захотів дати. Ось вона при обіді вже прямо виїхала, що я повинен усі свої гроші записати їй і її синові.\n– Так і сказала се?\n– Сказала? – скрикнув о. Нестор. – Ні, не сказала, а кричала, грозила, звіром диким на мене напалась, вона і її чесний синок. Так-таки й кажуть обоє: «Сей маєток належиться і мусить бути наш, хоч ви собі й що міркуйте!»\n– Ну, по селі пані графиня давно голосить, що ви записали паничеві весь свій маєток.\n– Чи так? Ну, то я їй покажу, що завчасно се голосить. Слухай, Юрку! Я задумав обернути свої гроші на фундацію, щоби проценти з них ішли на бідних людей.\n– Та се добре, але хто того допильнує по вашій голові?\n– Як то хто? Намісництво. Я передам гроші до урядової каси з таким записом.\n– Га, господи помагай! Певно, що се була би пам’ятка…\n– Тілько знаєш, Юрку? Я тут не чуюся безпечним. Ані на хвилю не можу тут обезпечитись. Адже ж вони обоє, очевидно – знаєш? – І о. Нестор нахилився ближче до Деменюка і шептав йому майже до уха: – очевидно, вони чигають на мою смерть.\n– Пек, запек! Най господь боронить! Се би вже була остатня річ! – скрикнув Деменюк.\n– Ні, Юрку! – шептав далі о. Нестор. – Боюсь, що не остатня! Боюсь, що вони готові піти ще далі. Знаєш, донині я був би ні за що в світі не повірив сьому. Але тепер, коли почув їх слова, побачив оті дикі вирази в їх очах, ту звірячу кровожадність, безвстидну рівнодушність на людське терпіння, – ой, Юрку! Не доведи боже більше бачити! Обридження бере до людської натури! То тепер я всього, всього можу надіятися від них.\n– Господи боже! – скрикнув Деменюк і вдарився руками об поли, але по хвилі додав: – Ні, єгомость! Се не може бути. Се у вас слабість якась. Що вже як що можна закинути пані графині і паничеві, але щоб вони аж на щось подібного могли пуститися – ні! Сьому я ніколи не повірю! Се не може бути.\n– Може чи не може, але я не чуюся тут безпечним. Я боюсь.\n– Ну, чень вам удень нічого не станеся, а вночі, коли хочете, я можу ночувати коло вас, у кухні.\n– Ні, ні, ні! – замахав руками о. Нестор, котрому при всім його страсі навіть до голови не прийшло допустити якогось постороннього чоловіка, навіть такого, як Деменюк, ночувати з ним разом у одній хаті. – Се ні на що! Се не поможе. Хіба ти можеш в разі що до чого дати мені захист?\n– Ну, все-таки що два, то не один. Не всяке відважиться йти на двох, а на одного, та й ще такого, як ви, то зовсім інше діло.\n– Ні, Юрку! Так воно не буде, так недобре! Ліпше я ось що! Знаєш, що я задумав?\nО. Нестор знов прихилив уста близько уха Деменюка, 1, хоч довкола не було ані живої душі і ніхто не міг їх чути, він шепнув ледве чутно з великим секретом:\n– Утікати відси.\n– Куди-будь. До першого-ліпшого хлопа, аби сю ніч переночувати. А завтра далі! Заберуся до Львова, а там я вже дам собі раду.\n– Нелегка буде справа! І у котрого хлопа ви можете чути себе безпечнішим, ніж тут? Хіба ви не знаєте наших людей?\n– А у Гердера?\n– Що, у Гердера? У коваля? – з зачудуванням скрикнув Деменюк. – Ви хотіли би перейти відси до Гердера?\n– Ну, а якби так справді? Що думаєш, вигнав би мене з хати?\n– Коваль? Гердер! А, боже борони! А ще якби дізнався, на яке діло ви думаєте обернути свої гроші! Та він би ваші руки і ноги цілував.\n– Не було би так дуже й за що, бо прецінь він сам своєю нинішньою розмовою напхнув мене на сю думку. Так знаєш що, Юрку? Не тратьмо часу! Бігай до коваля і скажи йому, що я задумав. Запитай його, чи прийме мене до себе на день, на два? А може, злякається пані графині, бо вона йому, певно, за се не подякує.\n– Щодо сього будьте спокійні. Коваль Гердер не стоїть ні о чию ласку і не боїться нічийого гніву. Се я можу вам сказати, навіть не питавши його.\n– Ну, а коли так, то ще ліпше. Іди і розпитай його, А скоро він пристане і винайде для мене десь якийсь кутик у своїй хаті…\n– Там у нього осібний покій найдеся, просторий, гарний, з осібним входом.\n– Ще ліпше! Ще ліпше! Коли пристане, зараз роздобудь мені воза і коня, а нехай і пару коней, щоби завезли мої меблі і все моє добро на нову кватиру.\nДеменюк, ще не можучи зовсім отямитися з диву, потюпав від о. Нестора. Він іще не вірив, щоб о. Нестор направду думав утікати зо двора, покидати паню Олімпію, не вірив, щоб його страх був оправданий і щоби графиня або її син справді могли мати якісь злі наміри. І він пішов, вагуючися, помалу, з таким виразом непевності, що всякий стрічний, поглянувши на нього, мимоволі мусив подумати: а сьому чоловікові що такого?\nПані Олімпія і без того була цікава, що почне о. Нестор. По його відході вона почала трохи каятися свого вибуху і пильно, мов каня, стерегла зі свого покою за всім, що діялось на подвір’ї, не зводила ока з дверей офіцини, що вели до помешкання о. Нестора. Вона бачила, як Деменюк підійшов до тих дверей, як стукав добру хвилю, поки йому отворено, і перетерпіла страшенні муки цікавості і непевності, поки врешті дождалася того, що Деменюк оп’ять вийшов на подвір’я. Вона згори догадувалася, що там була мова про неї, що там раджено над чимось таким, про що їй конче треба було знати.\nВид Деменюка, його неспокійне лице і нетвердий хід допевнили її в тім, а заразом подали їй надію, що від сього чоловіка нетрудно буде дізнатися про все, коли тільки зручно взятися до діла. Вона знала добре чесну і прямодушну Деменюкову натуру і зміркувала відразу, що, б’ючи іменно в той бік, зможе найлегше дійти до цілі. Коли Деменюк переходив близ її вікон, вона відчинила кватирку і закликала його до себе. Деменюк зупинився, та не підходив близько, оп’ять завагувався, чи має йти до пані, чи ні.\n– Ходіть, Деменюку, – ласкаво промовила пані, – маю вам дещо сказати.\n– Та я би… Я зараз буду пані служити, тілько наперед мушу, тут маленьке діло для єгомостя.\n– Та нічого, нічого! Я вас довго не задержу, той діло ваше не втече. Ходіть, ходіть! Адже чень не боїтеся мене!\n– Та що, ясневельможна пані!.. – заклопотано промовив Деменюк і рад-не-рад пішов до покою пані Олімпії.\n– Представте собі мою гризоту, Деменюку! – почала пані Олімпія з таким щиросердечним і стурбованим видом, немовби мати розповідала про недужу дитину. – Не знаю, що таке сталося з єгомостем. Чи захорував щось, чи що таке? Взяв собі до голови, що я на його маєток напосідаюся, що жадаю від нього, щоб мені й мойому синові все записав, і бог іще там знає, що він повидумував. А я – бог мені свідком, що ніколи й не думала про се! І не знаю навіть, чи там о. Нестор має які маєтки. Тілько всього й знаю, що тоді, як його обікрали, то мені жалувався.\nНу, та ви самі знаєте, тих грошей не віднайдено, а чи у нього більше є, їй-богу, не знаю. І я би мала лакомитися на чуже добро? Господи! Та й чи я сього потребую? Адже, богу дякувати, у мене й свого досить, є при чім віку дожити. А хоч би бог і те мені відібрав, то у мене два брати князі, на великих добрах сидять, великі пани, то прецінь при котрім-небудь можу притулитися. А сестра також за великим паном замужем і так раз у раз мене просить, щоб я покидала Торки, здала все в оренду і йшла до неї жити. Та я не хочу. Я привикла жити скромно, попросту, та на своїм. Та не з такого я роду, щоб мала на чуже лакомитися!\nІ скажіть мені тепер, Деменюку, що я маю робити, як маю говорити з єгомостем, щоби йому вибити з голови тоту нехіть до мене? Чи то йому хто наговорив на мене, чи йому що приснилося, чи так просто, старість, – та я, їй же богу, не дала йому ані найменшої підстави до таких думок. Адже самі знаєте, бо на вашім свідомі робиться, чи я його не доглядаю, не опікуюся ним, не шаную його як свого рідного? А він ось як мені платить! Ось якими підозріннями мені віддячується!..\nНевдержимим потоком плили слова з уст пані Олімпії. Вона уложила собі наперед ту промову і добувала всіх своїх сил, щоб віддати, відіграти її по всім правилам акторської штуки, упередити всі заміти Деменюка, порушити всі його добрі чуття, зробити його зовсім безоружним. І справді, старий стояв при тих словах, мов під градом, не знаючи, що робити, не можучи здобутися на ніяку самостійну думку, і дав нестися сьому бурхливому потокові.\nА коли при остатніх словах пані Олімпія, немовбито зворушена і збентежена до дна душі, піднесла хусточку до очей і почала буцімто обтирати сльози, то Деменюк був би присяг, що справді о. Нестор пересолив у своїй боязні, що скомпонував собі якусь небезпеку і дармо тільки мучиться тим витвором своєї власної хорої голови.\n– Та нехай пані графиня не беруть собі того так дуже до серця, – промовив він, силуючись успокоїти її, – наші єгомость старенькі, вони мають свої різні дивацтва. Я думаю, що се у них не надовго.\n– Та я не гніваюся ані не жалуюся, – промовила знов тоном сердечної прихильності пані Олімпія. – Господи! Мені про себе зовсім байдуже! Я тілько боюся, щоби самого о. Нестора ота боязнь не попхнула до якого нерозважного кроку. Адже ж знаєте самі, він, як дитина, безрадний, безпомічний, хто не хоче, той його обдурить, обікраде або й так у живі очі обдере. Ще поки у мене сидить, то так йому здається, що то все нічого. А він і сам не знає, кілько-то я натурбуюся та напильнуюся, щоби йому не сталося якої злої пригоди. От і тоді, коли його обікрали – та й бог знає, чи справді обікрали? Хіба він уміє сказати, кілько у нього чого є? Каже, що позабирали щадничі книжечки, а потім почав списувати, вишукувати зі своїх сховків, і показалося, що всі книжечки у нього. А кілько я мала неприємності, та клопотів, та тяганини!..\n– Та я то й сам казав єгомостеві, що вони дармо собі самі страху додають, – почав звільна цідити Деменюк, зворушений оповіданням пані. – А вони ні та й ні! Ані слухати не хочуть.\n– От то-то й є! Завізьме собі щось у голову…\n– Вони все одно: «Боюсь я тої пані! Не можу тут обезпечитися».\n– Бачите, бачите! Десять літ жиє безпечно, ніякої пригоди не дізнав, а тепер раптом не може обезпечитися! Чи ж то чоловік при здоровім розумі буде таке говорити?\n– І мені також так здавалося, що вони щось нездорові. Ні з сього ні з того кажуть мені йти до коваля – знають пані, до Гердера, отам на кінці села – і просити його, щоб їх приняв до себе в комірне.\n– От як! – скрикнула пані. – Так він задумав від мене втікати! Та й ще куди, до того єретика, до Гердера! Ну, панотченьку, – вже ви собі робіть що хочете і говоріть що знаєте, а я на се не позволю!\nПані промовила се таким твердим, рішучим голосом, далеким від тої жалібної та лагідної сердечності, якою говорила досі, що Деменюк аж стрепенувся. Тільки тепер він почув, що о. Нестор не зовсім такий дурний та хорий, лякаючися сеї женщини, і що вона під маскою добродушності та щирості справді криє якісь інші замисли. Та поки ще він розміркував, що йому далі робити, пані Олімпія майже силою випхала його за двері, замкнула свій покій і побігла прямо до помешкання о. Нестора.\nДеменюк стояв на подвір’ї мов остовпілий. Він чув, що провинився супроти панотця, зрадивши перед панею його намір вибратися від неї. Йому страшно прикро і встидно було того, що так себе дав провести пані Олімпії, та тепер він уже й зовсім не знав, що діяти. Чи йти до коваля і говорити йому те, що казав о. Нестор, чи зачекати, на чім скінчиться розмова з ним пані Олімпії. По добрій хвилі він рішився вкінці заждати і непевним кроком, вагуючись та озираючись, почав звільна наближатися оп’ять до помешкання о. Нестора. На подвір’ї не було нікого. Якась непереможна сила тягла Деменюка до дверей офіцини, що вели до покою о. Нестора, та, з другого боку, йому встидно було підслухувати, що там говориться.\nА о. Нестор, відправивши Деменюка, вспокоєний трохи, взявся далі до своєї роботи – переховувати гроші, Вже був майже готовий із сею роботою, коли почув, що двері з сіней до його кухні відчиняються. Він перелякався і тільки тепер пригадав собі, що, виправляючи Деменюка, в Поспіху забув замкнути двері на ключ. Запхавши в кишеню решту грошей і списи цінних паперів, він поспішив до дверей покою, щоб побачити, хто там увійшов; швидкі кроки, що перемірювали кухню, прямуючи до його дверей, збудили в нім якесь недобре прочуття. Та поки ще зміг отямитися, двері його покою отворилися зо скрипом і в них показалася постать пані Олімпії. Очі її блищали ще дужче, ніж звичайно, лице палало від швидкого ходу і внутрішнього зворушення, а на стиснених енергічних устах висіли громи.\n– Панотче, панотче! – промовила вона, не вітаючись і не здороваючись. – Що се ви задумуєте?\n– Га! Що се? То ви, пані? – лепотів переляканий о. Нестор, ухопившися за ручку крісла і стаючи так, щоб те крісло було між ним і панею.\n– О, ви вже й не пізнаєте мене! – промовила пані\nОлімпія, холодно всміхаючись, і, не ждучії на запросини о. Нестора, сіла при столику і почала розглядатися по покою.\n– Ну, що, вибираєтесь від мене? – випалила нараз.\nО. Нестор увесь затремтів, його тонкі старечі губи поблідли мов полотно, в горлі дух йому заперло, і він не міг нічого відповісти.\n– Слухайте, отче! – строго і рішучо говорила пані. – Не робіть дурниць! Не шукайте собі біди на здорову голову! Чи я на те десять літ доглядала вас, пантрувала, як малої дитини, як свого рідного, щоб ви тепер робили мені такий скандал? Та чи ви знаєте, що ваша втека від мене – так, втека, бо кождий скаже, що добровільно від мене до того єретика-коваля ви не перейшли – що ваша втека від мене заріже мене в людській опінії! Що се буде тяжкий удар для мене і для мого сина! Що се дасть злим язикам причин у до найрізніших байок і спліток! І невже я вам така ненависна та обридла, що ви волієте жити у першого-ліпшого хлопа, сказати попросту, десь під плотом, ніж у мене?\nО. Нестор увесь тремтів при тих словах, скорчився, мов зів’ялий лист, і ледве міг держатися дрижачими руками за ручку крісла, щоб не впасти на землю. Пані Олімпія, бачачи його заклопотання, почала тепер лагідніше.\n– Ні, панотче, се негарно з вашого боку! Се невдячність! Адже ж я на ваш маєток не налосідаюся! Не хочете записати його Адасеві – воля ваша. Я вас не силую. Але того скандалу мені не робіть! Я розумію, вам треба би більшого достатку, стараннішого призору, ніж тут маєте. Дуже жалую, що мої маєткові відносини не позволяють мені дати вам його. Але в такім разі вам не слід утікати від мене до хлопа, бо там і того не будете мати, що у мене. Коли хочете, то переберіться до Львова. Я вам сього не бороню. Противно, готова все зробити для вас, допоможу вам винайти помешкання, прислугу… Там будете мати все, чого вам треба. Я не хочу, щоб ви втікали, мов із розбійницької ями, з дому тої, котра вас… котру ви колись…\nПані Олімпія не докінчила. Її власні слова зворушили її глибоко. Вона заплакала і почала хусточкою втирати сльози з очей.\n– Але ж, ясневе… ве… ве… – почав о. Нестор, гикаючись та ледве вимовляючи слова, але пані Олімпія різким жестом руки заставила його мовчати.\n– Мовчіть! – скрикнула вона крізь сльози. – Ви недобрий чоловік! Невдячний чоловік! Для якоїсь примхи зранити глибоко жіноче серце, причинити болю і униження женщині, котра вас… котра супроти вас… котра від вас сього не заслужила, – се у вас нічого! Ну, скажіть на милість, чи бачив хто таке? Втікати від мене! І куди? До Гердера! Що вам таке Гердер? Чим він вам близький? Чим заслужив собі на ваше довір’я? Ну, говоріть! Скажіть! Може би, й я від нього навчилася тої штуки.\nО. Нестор почав, оп’ять путаючись та гикаючись, говорити щось, звинятися та перепрошати. Пані Олімпія хвилю слухала його лепотання, а потім знов перебила його мову.\n– Ну, досить сього, отче Нестор! Досить! Подайте мені руку! Забудьмо про се! Я не така зла, як ви о мні думаєте. Але й ви мусите викинути з душі всякі упередження до мене! Ну, де ж се хто бачив, щоб так зо мною поступати, а?\nО. Нестор якось знехотя, вагуючись, подав їй свою руку, котру вона м’яко стиснула і, не випускаючи зі своєї руки, говорила далі:\n– Значить, між нами згода? Чи як? Застаєтесь у мене, бодай доки вам не винайду теплого кутка у Львові… Ну, проясніть же чоло! Перестаньте хмуритись! Сядьте ось тут коло мене!\nІ пані Олімпія посадила його майже насилу на кріслі коло себе і знов узяла його руку в свою долоню.\n– Господи, і отак подумати, що така доля чекала нас обоє! Га, отче? Якби нам хто був се пророкував тоді, коли ми – тямите – перший раз цілувались з вами там, у імпровізованій школі в офіцині мого тата! Або тоді, коли я заховалась у корчах жасмину, а ви в задумі йшли доріжкою, а я вискочила і кинулась вам на рамена, і затулила очі, і перелякала вас, а потім мусила поцілуями знов приводити до притомності! Чи тямите се все? Правда, нині, згадуючи про ті золоті хвилі, здається, що се якісь повісті з «Тисячі і одної ночі», якісь відомості з іншого світу, яснішого, чистішого, кращого, ніж наш!\n– І пощо… пощо ясна пані се згадують? – ледве прошептав о. Нестор, злегка видобувши від неї свою руку і закриваючи лице долонями. – Обоє ми грішили… Своєю любвою нарушили природні границі… І за те тяжку кару приняли…\n– Ні, ні, ні! Не говоріть сього! – з жаром промовила пані Олімпія. – Не може се бути! Наша любов не була грішна. Бог не поклав жадних природних границь між людьми! Се ви яко священик найліпше повинні знати. Але я одно знаю: ви занадто в самоті жиєте. Вам треба троха більше розривок, товариства. Ні, отче, не відвертайтеся! Вже коли згода між нами, то мусите для мене се зробити. Я вас тут не лишу самого. Там до мене зараз прийде син з товариством на гербату. Ходіть! Розірветесь троха, відсвіжитесь видом молодих людей, побалакаємо!\nО. Нестор хотів щось ремонструвати, але пані Олімпія не дала йому нічого говорити. Її злобний і понурий настрій перемінився в оживлену веселість. Вона помогла о. Несторові перебратися в нову реверенду і майже силоміць, не випускаючи його з рук, потягла його з собою, сама позамикавши його покої і сама поклавши йому ключі до кишені. А коли вийшли на подвір’я отак у парі, побачив їх Деменюк, що ждав коло дверей. Бачачи радісне лице пані Олімпії і о. Нестора в новій реверенді, він зрозумів, що про переносини нема й мови, і мовчки пішов у сад.\nПодається за виданням: Франко І.Я. Зібрання творів у 50-и томах. – К.: Наукова думка, 1979 р., т. 19, с. 223 – 241.\nІван Франко – 7. О. Нестор наміряється змінити домівку


Владимир Сосюра - Вони його спіймали край вокзалу @ Песни под гитару и стихи от талантливых авторов — Поэзия.ORG\nКОЛИ СВІТАЛО Балада\nВони його спіймали край вокзалу\nі кинули, безсилого од ран,\nв глухий підвал… Водою і металом,\nяк люті пси, вони його терзали,\nа він мовчав, маленький партизан.\nВони по нім підборами гриміли,\nмов крізь туман, звучав глузливий сміх…\nІ як його не мучили, не били, —\nвін повен був для них страшної сили,\nне видав він товаришів своїх.\nМинала ніч, пливли години хмурі,\nа він в кутку скривавлений стогнав,\nпригадуючи дні свої безжурі…\n«Прощай, Вітчизно!..» на холоднім мурі\nвін перед смертю кров'ю написав.\nІ бачив він в останнюю хвилину,\nколи спиняло серце кволий біг,\nусю в квітках щасливу Батьківщину\nі радісних ровесників своїх…\nВони з книжками йдуть до школи тої,\nде вчився й він, і чутно їхній спів,\nщо у садах віддзвонює луною…\nЇх школа жде привітно під горою,\nСвоє життя за них він положив.\nПомер маленький… Почало світати…\nВін, як живий, біля стіни лежав…\nЙому на грудях рук не склала мати.\nЛиш сонця промінь крізь залізні ґрати\nна мертвий пальчик, як сльоза, упав.


Громадські новини - новини суспільства в Україні | "Західний аргумент"\nУ герметичному пакеті та закритій труні: як у Рівному ховатимуть померлих від коронавірусу\nКінець владі Путіна? Ціни на нафту обвалилися до рекордних 20-22 долари\nПарламент прийняв «антикризовий» закон, який має допомогти підприємцям вижити під час карантину\nВерховна Рада прийняла важливий закон про харчування військових\nУ Львові коронавірус виявили у водія трамваю. Тепер перевіряють усіх\nСивохо більше не радник секретаря РНБО\nza.in.ua » Суспільство » Сторінка 131\nЛьвівські реставратори відновили унікальну церкву, в якій правив батько президента ЗУНР\nЗначення реставрації цієї архітектурної, культурної, духовної пам’ятки просто безцінне. Це місце завжди збирало багато людей. Я переконана, що разом ми зможемо ще не одну церкву реставрувати. Тримаймося разом – тільки так ми дійдемо і до нашої спільної перемоги, – наголосила т.в.о. директора департаменту архітектури та містобудування Львівської ОДА Оксана Ткачук. Церква святої Параскеви — дерев’яна …\nАртисти, музиканти, ресторатори та просто містяни: львів’яни зібралися, аби поснідати просто неба\nАртисти, власники закладів, активісти, музиканти, журналісти, просто містяни зібрались за одним довгим столом з домашніми стравами і кавою, які принесли зі собою для спільної трапези, повідомляють у міській раді. Тут ми маємо відчути, що у Львові є спільнота не лише у соцмережах. Тут ми можемо обмінюватися цікавими ідеями, проектами і навіть домашніми рецептами з тими, …\nІ чудотворній іконі вклонитися, і куліш поїсти. Рівняни вшанували мироточивий образ Пресвятої Богородиці\nЗберігається реліквія у рівненському Свято-Покровському кафедральному соборі. Проте з нагоди вшанування образу, а також 1030-ї річниці Хрещення Руси-України відбулася Божeственна літуpгія і Хрeсний хід навколо кaфедрального храму з благословенням чудотворним обрaзом жителів Рівненщини. По завершенню богослужіння на території поблизу храму облаштували польову кухню. Долучитися до частувань могли усі охочі. А ті, хто цього потребував, мали …\nНіна Кондратюк, за освітою – інженер-будівельник, уже кілька років на пенсії. Вдовою залишилася ще у 33 роки, діти дорослі – син працює актором в одному зі столичних театрів, донька із сім’єю живе у Здолбунові. Каже, тварин любила завжди – підгодовувала безпритульних, вдома завжди були і коти, і собаки. Усе почалося з того, що я не …\nНавіть курка може перебігти: у річці Уж зникає вода\nВ Ужгороді між мостом Масарика та пішохідним переходом видніється каміння. На сушу перетворилося 70 відсотків річки на цій ділянці. Вода дуже мілка, глибина – лише в ямах декілька сантиметрів. Русло також стало вузьким і сягає в ширину не більше п’яти метрів. Словом, головна окраса Ужгорода перетворилася на потічок. Так даються взнаки масові вирубки лісів на …\nНа Вінничині подружжя підгодовує пенсіонерів хлібом\nПан Олександр із ящиками, заповненими хлібом, із самого ранку йде на місцевий базар. Тут на нього вже чекають пенсіонери, аби безкоштовно отримати буханця. Хліб для нужденних подружжя роздає раз на тиждень. У пенсіонерів часто останні гроші йдуть на ліки, їм реально не вистачає, тому дивлячись, як вони рахують ті копійки, серце обливається кров’ю, – розповідає …\nЛьвівський аеропорт повідомив про скасування одного і затримку чотирьох рейсів з Італії\nРейс ERN423 / 424 Мілан (Мальпенса) – Львів – Мілан (Мальпенса) на 8 серпня скасований внаслідок несправності запланованого повітряного судна A320 EI-GCC. Пасажири будуть вивезені автобусами на інші рейси даної авіакомпанії, – наголошується в повідомленні. Також 8 серпня затримуються чотири рейси авіакомпанії Ernest з Італії до Львова і зі Львова в Італію. ERN297 Венеція-Львів затримується …\nХерсонські чиновники встановлюють причину неприємного запаху в місті\nЗа дорученням голови ОДА, у зв’язку з численними скаргами жителів Херсона, сьогодні оперативно здійснили виїзд на можливе джерело смороду в місті. Причиною неприємного запаху, на нашу думку, є несанкціоновані місця розміщення курячого посліду на території Степанівської і Зеленовської сільрад, – написав чиновник. За даними Попутько, порушником чинного природоохоронного законодавства та причиною появи смороду в місті …\nВід неймовірної спекотної погоди, яка утримується в Україні останні кілька тижнів, страждають не лише люди, а й тварини. Зокрема у відомому реабілітаційному центрі для ведмедів «Синєвир», що на Закарпатті, для клишоногих облаштували басейни, а до щоденного раціону додали ще й холодні кавуни, аби тварини могли охолодитися, повідомляє телеканал UATV. – Коли дуже спеконтно, ведмеді ховаються …\nНазад 1 … 130 131 132 Далі\nЗамість боротьби з коронавірусом бюджетні мільйони перерахували фірмі голови ОДА Віталія Коваля\n«Тільки не паліть хату і не вбивайте дітей!» Буковинка, яка заразила коронавірусом усе село, звернулася до односельців\nЯкщо дуже хочеться, то можна: як доїхати до столиці з Рівного під час карантину і скільки це коштує\nНа Рівненщині від коронавірусу померла ще одна пацієнтка. Кілька лікарів – під підозрою\n«Символ епохи»: на Львівщині знайшли унікальну криївку, яка майже без змін збереглася до наших днів\nУ Франції успішно випробували ліки від коронавірусу\nПотужний землетрус в Росії: на Курилах евакуйовують людей\nУсіх мешканців Львівщини вирішили перевірити на наявність коронавірусу. Але ще не придумали, як саме\nНа Закарпатті вже вдруге за тиждень горіла Долина нарцисів\nКабмін ввів надзвичайну ситуацію у всій Україні і продовжив карантин на місяць\nУ Сарненському районі – п’ять нових підозр на коронавірус. Вночі померла 60-річна жінка\nКабмін посилює карантинні заходи в Україні\nВ Україні підтверджено 475 випадків захворювання на COVID-19. Перші два є вже і в Рівному\nНа свіжому повітрі і під наглядом електорату: в Острозі сесію міськради провели у дворі\nМіністр охорони здоров’я Ємець написав заяву про відставку\nНардеп з Рівного Яна Зінкевич розповіла, як правильно носити маски та чим влада суттєво збільшила ризики зараження громадян\nНовим Генпрокурором стала Ірина Венедіктова. Що про неї відомо\nЯк ви оцінєте новий склад уряду?\nГадаю, що цей Кабмін значно фаховіший за попередній.\nЩо той, що цей - різниці не бачу.\nА хіба він змінився?\nМені попередній більше подобався. Просто треба було їм більше часу, аби показали


ПЦУ — Всі новини | Громадське телебачення\nОкупаційна влада змушує архієпископа Кримського протягом 5 днів знести храм ПЦУ в Євпаторії\nАрхієпископ Сімферопольський і Кримський Климент отримав постанову від «служби судових приставів Криму» про знесення храму Православної церкви України в Євпаторії. Знести будівлю вимагають упродовж 5 днів.\nНовина24 липня 2020, 16:07\nУ ДБР підтвердили, що проти Порошенка порушили справу через Томос\nНовина18 червня 2020, 17:34\nПЦУ вступилася за Порошенка і вимагає чесного правосуддя\nНовина12 червня 2020, 14:13\nПрезидент Володимир Зеленський відповів на електронну петицію, в якій міститься заклик припинити використання Києво-Печерської Лаври Українською православною церквою Московського патріархату, розірвавши договір оренди\nНовина22 травня 2020, 18:06\nУ зв’язку з поступовим пом'якшенням карантину Православна церква України з 22 травня поступово поновлює богослужіння за участю прихожан у регіонах, де покращується епідеміологічна ситуація.\nНовина22 травня 2020, 08:58\nПредстоятель Православної церкви України Епіфаній зустрів благодатний вогонь з Єрусалима.\nНовина19 квітня 2020, 13:06\nПЦУ приймає записки за здоров'я та за упокій онлайн\nПравославна церква України організувала подачу записок за здоров’я та за упокій в режимі онлайн. Їх прийматимуть сьогодні, 18 квітня, до 22:00.Для цього у ПЦУ просять заповнити спеціальну гугл-форму.\nНовина18 квітня 2020, 10:00


шукати на українських сайтах\t шукати в цій категорії\t искать c меткой нория\t шукати в цій категорії\nмісто: Всі[Миколаївська область]Миколаїв[Одеська область]Одеса[Сумська область]Ахтирка[Черкаська область]Умань\nУстаткування круп'яне: крупорушка, крупоцех, крупозавод, круполінія.\nВипускаємо круп'яні лінії УКР-2: устаткування для виробництва крупи й пластівців із пшениці, гречки, проса, ячменя, кукурудзи, гороху, вівса, рису, сої. Продуктивність від 0,3 до 3 т /г (крупорушка, круп'яний цех, круп'яний завод).


Все для кухні. Придбати кухонні аксесуари (все для кухні) оптом в Харкові, Одесі / Україна. Гарантія та ціни і відгуки - Инструменты/хозтовары оптом Lmar\n> Все для кухні\nВсе для кухні Товарів у наявності: 11\nВірний помічник на кухні - кухонні запальничка Незважаючи на той факт, що весь кухонний інвентар за останні роки стрімко удосконалився, великою популярністю і донині користуються всі кухонні плити. Настільки велику популярність можна з легкістю пояснити. По-перше, всі газові плити і зовсім не вибагливі до підбору посуді, на якій після готуватиметься їжа, на відміну, від, приміром, керамічних плит. Їх конфорки стійкі не тільки до самих різних перепадів температур, а й також досить стійкі і до всіх механічних впливів. Так ваша газовий пальник нагріється за лічені секунди, буквально через пару секунд після запалювання, що дозволить кожному її користувачеві швидко нагріти або приготувати будь-яку їжу. Простота в зручності напевно, кожен для себе вже зрозумів, що сірники це не кращий і не найзручніший варіант. Як мінімум, вони мають властивість закінчуватися. І трапляється, що сірники залишають після себе підпалини безпосередньо на самому посуді. Інша справа, коли ви обзаведетеся кухонної запальничкою. На сьогоднішній день їх кількість і їх видів не злічити, і всі вони були розроблені виключно для вашої зручності. Види кухонних запальничок найчастіше можна зустріти побутові види запальничок, як правило, до них прикріплений невеликий газовий балончик, який вмонтований в корпус самої запальнички. Подібний пристрій також часто застосовується і при запалюванні багать або ж при розпалюванні камінів. Останнім часом великою популярністю стала користуватися електрична запальничка. Вона живиться від звичайнісінької розетки. Подібна запальничка володіє цілим рядом достоїнств і переваг, адже він довговічна, моментально запалює газ, та й ще до того ж дуже проста у використанні. Єдиним її недоліком можна вважати те, що вони всього лише прив'язані до певного джерела електроенергії. Зовсім недавно з'явилися і П'єзозапальнички, які працюють завдяки тому, що при стисненні пьезокристалла на його кінцях утворюється електричний струм. Її плюсом можна вважати те, що вона працює без додаткового джерела електроенергії. Також не можна не відзначити і електричні запальнички для плити, як правило, вони працюють за допомогою батарейок, що робить її абсолютно безпечною в цілях застосування. Навіть, незважаючи на те, що велика кількість сучасних плит оснащено електричним підпал, за відключенням в будинку, квартирі світла, все-таки необхідно мати під рукою кухонну запальничку.\nКухарський, роздатковий інвентар\nТочильний камінь з оксиду алюмінію\nСиліконова відкривачка 4 в 1\nСиліконова відкривачка 4 в 1 для відкручування кришок\nЗакаточний ключ МЗР-1\nКухня - одна з найпопулярніших кімнат в будь-якому будинку. Саме тому кількість аксесуарів і приладів в ній саме велике. Для створення в кухні максимальної практичності, а також затишку необхідно витратити чимало сил, а також знати, що власне кращого за все придбати. На жаль більшість покупців навіть не уявляє наскільки ринок кухонних аксесуарів...\nКухня - одна з найпопулярніших кімнат в будь-якому будинку. Саме тому кількість аксесуарів і приладів в ній саме велике. Для створення в кухні максимальної практичності, а також затишку необхідно витратити чимало сил, а також знати, що власне кращого за все придбати. На жаль більшість покупців навіть не уявляє наскільки ринок кухонних аксесуарів в даний момент великий. Тому наш інтернет-магазин розгляне найкорисніші товари для кухні, які представлені на нашому сайті. Нижче ми структуровано розберемо кілька категорій і розглянемо, чому купити все для кухні краще на нашому сайті, так як на це є ряд причин.\nКупити все для кухні\nВ даний момент наш інтернет магазин має такими категоріями товару для кухні, як: ножі,кухонні запальнички, електричні плити, механічні м'ясорубки, кухарський інвентар, судочки і овочерізки, сита, мочалки для миття посуду.\nОднак, це далеко не все, тому що наш асортимент з часом поповнюється, щоб Ви змогли купити все для кухні в одному місці, в нашому інтернет-магазині.\nУ категорії кухонних ножів присутній 92 товару, в які не тільки класичні сталеві ножі різних розмірів, але також присутні і керамічні з величезною різноманітністю розмірів. До того ж, ви можете купити штопор складаний або складаний ніж.\nМеханічні м'ясорубки представлені в трьох варіантах в залежності від діаметра і об'єму чаші. Всі вони виготовлені з нержавіючої сталі, з захисним покриттям, яке забезпечує довговічність до 50 років.\nКухарський інвентар наповнені всіма необхідними інструментами для готування будь-якої страви. Вузькоспеціалізоване обладнання за типом піццерезкі, щипці зі сталі або силікону, зручні овочерізки, ополоники і готові набори з 6-ю інструментами, які необхідні в будь-яку кухню.\nРешта категорії включають в себе ємності для приготування їжі, губки для миття та іншу периферію. У даних категорія є всі необхідні розміри і кольору, які дозволять підібрати ідеальний товар для будь-якого покупця.\nВсе для кухні: ціна, відгуки, опис\nЦінова політика нашого інтернет-магазину проста - ми завжди йдемо на зустріч покупцеві. Ціни на будь-який представлений товар найнижчі на сучасному ринку, так як ми є офіційним представником виробництва, за рахунок чого вартість виключає націнку посередника, і Ви отримуєте товар з перших рук. Також варто відзначити, що ми працюємо тільки з оптовими покупцями.\nОпис та відгуки в комплексі допоможуть Вам краще оцінити товар перед покупкою. Відгуки максимально розкриють всі позитивні і негативні сторони продукту при його експлуатації, а опис включає в себе всі необхідні характеристики, зіставивши які Ви зможете зрозуміти чи підходить Вам продукт чи ні.\nКупити все для кухні оптом в Житомирі, Тернополі, Львові, Луцьку, Хмельницькому, Дніпрі, Харкові та Полтаві/Україна\nХочете купити все для кухні оптом, не виходячи з дому? У цьому немає ніяких проблем, адже інтернет-магазин Lmar.com.ua працює на території всієї України, а замовлення Ви можете оформити, не відходячи від комп'ютера, планшета або телефону. Нашими партнерами є всі великі кур'єрські компанії: Інтайм, Делівері, Нова пошта, Автолюкс. Самостійно вибирайте спосіб доставки і оплати на сайті або при розмові з нашим менеджером. Сплачуйте замовлення по передоплаті або у відділенні кур'єрської фірми. При виникненні будь-яких питань, зв'яжіться з нами за допомогою одного із зазначених телефонів або замовте зворотний дзвінок, і ми зв'яжемося з Вами найближчим часом.


Бесплатный каталог статей - Настроювання гітари\nНАРУЖНАЯ форма відгуки Free виробництво нетрадиційна ігри Аденовирусная инфекция тренінг хворобі збільшення права статті столи чума\nДавайте спочатку розглянемо основні принципи настроювання гітари з шістьма струнами (електрогітари). Її стандартний лад виглядає так:\nПерша струна - Мі (E)\nДруга струна - Сі (H)\nТретя струна - Сіль (G)\nЧетверта струна - Ре (D)\nП'ята струна - Ля (A)\nШоста струна - Мі (E)\nЩоб настроювання було більш точним, найкраще використовувати або програмний, або апаратний тюнер. Апаратним тюнером називається невелике обладнання, що визначає частоту коливання звуку, що й указує на ноту, яка йому відповідає й відхилення звуку від ноти. Програмний тюнер працює приблизно так само, тільки звук аналізується комп'ютерною програмою. Крім того щоб використовувати програмний тюнер для електрогітари, потрібно підключити її до комп'ютера, а у випадку з акустикою потрібно використовувати мікрофон. Є також програми, які не аналізують звук, а просто відтворюють звук потрібної частоти для кожної струни, тому немає потреби в тому, щоб підключати гітару до комп'ютера.\nЯкщо говорити безпосередньо про настроювання гітари, то вона починається з настроювання першої струни, самої тонкої. Затиснута на п'ятому ладі (нота ля), вона повинна видавати звук із частотою коливань 440 герц. Щоб одержати цей звук, можна використовувати камертон або будь-який інший правильно настроєний музичний інструмент і по слухові настроїти струну.\nУ випадку, якщо у вас немає нічого з того, що перераховане вище, можна використовувати міський телефон. Його гудок має частоту коливань 400-425 герців, у той час як перша струна, затиснута на четвертому ладі, має 415 герц. Це значить, що перша струна на четвертому ладі повинна мати приблизно таке ж звучання, що й телефонний гудок. Хоча це приблизне настроювання.\nПо закінченні якогось часу багато музикантів запам'ятовують, як повинна звучати нота ля, і можуть наблаштувати гітару, не використовуючи зразок звуку.\nТепер зрівняйте звук ноти ля й звук затиснутої на п'ятому ладі струни: при правильнім настроюванні звук повинен зливатися воєдино (в унісон). Якщо є явна відмінність між звуками, спробуйте затиснути першу струну на четвертому або шостому ладу. Якщо звуки при затисненні четвертої струни стали більш схожими, це говорить про те, що струна настроєна вище, і потрібно її послабити. У випадку, коли звуки стають схожими при затисненні шостого ладу, потрібно натягнути струну. Подібність звуку струни й зразка повинне бути максимальним.\nНастроювання другої струни проводиться щодо першої: якщо затиснути п'ятий лад, її звучання повинне бути в унісон з відкритою першою струною.\nТретя струна настроюється по-іншому. Затиснута на четвертому ладі, вона повинна звучати також як і втора відкрита\nУсі інші струни настроюються по п'ятому ладу. Іншими словами четверта струна, затиснута на п'ятому ладі, повинна звучати в унісон відкритої третьої і так далі.\nНаступним кроком є перевірка точності настроювання гітари, тому що при налаштуванні гітари можуть нагромадитися погрішності, коли звучання струн було схоже, але не в унісон. Перевірити це можна просто: шоста й перша відкриті струни повинні звучати в унісон із затиснутої на другому ладу четвертою струною й третьої на дев'ятому. Затиснута на другому ладі п'ята – в унісон з відкритою другою і четвертою на дев'ятому. Звучання п'ятої на десятому ладі повинне бути таким же, як третя відкрита.\nКоли настроювання точне, при витягу звуку із другої струни, затиснутої на п'ятому ладі, перша відкрита струна теж починає коливатися. Це явище називається резонансом. Так можна перевірити точність настроювання всіх струн і, якщо потрібно, доналаштувати гітару. Правильно налаштована гітара при затисненні будь-якого акорду звучи красиво, рівномірно, разом.\nНастроювання дванадцятиструнної гітари\nДванадцятиструная гітара настроюється майже так само, як і звичайна шестиструнна. Настроювання основних струн проводиться як на шестиструнній гітарі. Перша й друга додаткові струни настроюються в унісон з основними струнами, а інші налаштовуються на октаву вище. Важливий момент, який повинен пам'ятати кожний гітарист: гітара дуже примхлива в настроюванні, а якщо струни зостарилися, не виключене, що її взагалі не вийде настроїти.\nСтандартний лад дванадцятиструнній гітари:\nПерша струна й друга струни - Мі (E) першої октави\nТретя й четверта струни - Сі (H) малої октави\nП'ята струна - Сіль (G) малої октави\nШоста струна - Сіль (G) першої октави\nСьома струна - Ре (D) малої октави\nВосьма струна - Ре (D) першої октави\nДев'ята струна - Ля (A) великої октави\nДесята струна - Ля (A) малої октави\nОдинадцята струна - Мі (E) великої октави\nДванадцята струна - Мі (E) малої октави\nПодібно шестиструнной гітарі, перша струна настроюється на ноту ля першої октави, частота коливань якої становить 440 герц.\nВарто бути дуже обережним при настроюванні шостої (третьої додаткової) струни. Тому що вона дуже тонка, а натяг у неї найбільший, є досить великий ризик порвати струну.\nНа дванадцятиструнних гітарах, також застосовують альтернативні лади: тобто гітара настроюється нижче для продовження терміну служби інструмента. Це пов'язане з тим, що сумарний натяг струн майже у два рази вище, чим у звичайної гітари\nНастроювання й лади бас гітари\nСтандартний лад для бас гітари є аналогічним ладу чотирьох струн шестиструнної гітари - із третьої по шосту, але на октаву нижче:\nПерша струна - Сіль (G) великої октави\nДруга струна - Ре (D) великої октави\nТретя струна - Ля (A) контроктави.\nЧетверта струна - Мі (E) контроктави.\nПринцип настроювання чотирьох струн бас гітари нічим не відрізняється від настроювання чотирьох верхніх струн шестиструнної гітари. Існують альтернативні лади чотириструнного баса, які полягають або в зниженні тону ( до двох тонів) усіх струн, або в підвищенні (не більше, чим на тон).\nЄ також Dropped-Лад, який полягає в тому, що четверта струна опускається на один тон\nСтандартний лад п'ятиструнного баса такий же, як у чотириструнного з доданою струною Сі (H) субконтроктави, але іноді додається струна До (C) малої октави\nСтандартним ладом шестиструнного баса є лад чотириструнного баса із двома доданими струнами: Сі (H) субконтроктави й струна До (C) малої октави. Варто відзначити, що майже не залишилося аналогії зі звичайною шестиструнною гітарою.\nАвтор: ualin | Відгуки: 0 | Перегляди: 48055 | 06/12/2010 Захоплення, хобі - Музика, вибір інструменту


Ан-26 - Зеленський доручив призупинити польоти військових літаків — Новини Харкова — УНІАН\nТранспорт 2 хв. 3770\nЛітак Ан-26 / фото ngu.gov.ua\nПрезидент України Володимир Зеленський доручив призупинити польоти літаків, аналогічних Ан-26, який зазнав катастрофи на Харківщині.\nПро це заступник керівника Офісу глави держави Олег Татаров заявив в ефірі одного з українських телеканалів.\n«Президент дав доручення призупинити будь-які польоти із залученням аналогічних літаків до з'ясування причин трагедії. І міністр оборони, і керівник Генерального штабу доручення вже почали виконувати», - сказав він.\n«Правоохоронні органи зараз активізують перевірку всіх оборонних контрактів, посилять контроль за розслідуванням всіх злочинів в оборонній сфері, які пов’язані із закупівлею військової техніки та її обслуговуванням», - зауважив заступник керівника президентського офісу.\nПадіння Ан-26 під Харковом: новини на 26 вересня\nВвечері 25 вересня у Харківській області поблизу Чугуєва зазнав катастрофи військовий літак Ан-26, на борту якого перебували військові льотчики і курсанти університету Повітряних сил ім. Кожедуба.


Опубліковано: 16:37 01.09.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on Заступник голови ЦВК: Закон про місцеві вибори може бути оскаржений у КС\nЗаступник голови Центрвиборчкому Андрій Магера не заперечує можливості того, що окремі положення закону про місцеві вибори буде оскаржено в Конституційному суді.“Я не виключаю того, що закон може бути предметом розгляду в Конституційному суді, якщо не менше 45 народних депутатів України звернуться з питань його неконституційності”, – заявив Магера в інтерв`ю Інтерфакс-Україна. При цьому він уточнив, […]\nОпубліковано: 19:09 20.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on Рішення ЦВК про встановлення результатів виборів знову набуло чинності\nВищий Адміністративний суд України відновив дію протоколу Центрвиборчкому про встановлення результатів виборів президента України.Таку постанову суд виніс у суботу, 20 лютого, під час розгляду клопотання прем`єра Юлії Тимошенко про відкликання її позову про оскарження виборів. Нагадаємо, 17 лютого ВАСУ постановив тимчасово (на час розгляду скарг Тимошенко) призупинити дію рішення ЦВК про встановлення результатів виборів. Сьогодні, 20 […]\nОпубліковано: 11:37 20.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on ВАСУ продовжує розгляд позову Тимошенко до ЦВК (оновлено)\nКолегія суддів Вищого адміністративного суду України продовжує розгляд справи за позовом кандидата в президенти України Юлії Тимошенко про визнання протиправними дій, бездіяльності і рішення Центральної виборчої комісії про встановлення офіційних результатів президентських виборів.Засідання судупочалося о 9:30. На засіданні судуприсутня кандидат на посаду президента України Юлія Тимошенко, а також народнідепутати України Валерій Писаренко та Андрій Сенченко. Центральнувиборчу […]\nОпубліковано: 07:15 20.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on У суді ЦВК з’їжджає від встановлення суті у формальну казуїстику\nНародний депутат України Сергій Власенко вважає, що сторона відповідача у справі кандидата в Президенти Юлії Тимошенко проти Центральної виборчої комісії спробує перевести судовий розгляд у формальну площину. “Це спроба перевести це в формальну площину задля того, щоб показати, що нібито кандидат в Президенти Юлія Тимошенко не скористалась своєчасно своїм право на оскарження”, – сказав Власенко […]\nОпубліковано: 18:09 19.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on Литвин спрогнозував, що ВАСУ не скасує рішення ЦВК\nГолова Верховної Ради Володимир Литвин заявив, що не бачить перешкод у проведенні 25 лютого інавгурації новообраного президента, оскільки, за його словами, Вищий адміністративний суд України (ВАСУ) навряд чи скасує результати виборів.Сьогодні в інтерв`ю телеканалу Рада Литвин наголосив, що у ВАСУ є два дні на розгляд скарги Юлії Тимошенко. “Протягом двох днів суд має винести вердикт […]\nОпубліковано: 17:09 19.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on Представник Тимошенко просить ВАСУ допитати 17 свідків, у тому числі чотирьох членів ЦВК\nПредставник Юлії Тимошенко у Вищому адміністративному суді України Андрій Портнов просить суд викликати 13 свідків і ще чотирьох членів Центральної виборчої комісії, у яких була окрема думка щодо протоколу результатів президентських виборів.Виступаючи після перерви на засіданні ВАСУ за позовом Тимошенко, Портнов попросив суд задовольнити клопотання щодо витребування письмових доказів оригіналів документів і протоколів ЦВК. Також […]\nОпубліковано: 07:15 18.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on ВАСУ зупинив рішення ЦВК про обрання Януковича\nВищий адміністративний суд України (ВАСУ) відкрив провадження в адміністративній справі за позовом Юлії Тимошенко до Центральної виборчої комісії (ЦВК). Відповідну ухвалу № П-28/10 суд постановив 17 лютого 2010 року, повідомляє прес-служба ВАСУ. Ухвалою суду визначено, що справа розглядатиметься колегією суддів у складі всіх суддів ВАСУ, крім суддів, які відсутні з поважних причин. Відповідно до ухвали […]\nОпубліковано: 07:15 17.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on Тимошенко вимагає скасування протоколу ЦВК про результати виборів\nКандидат в Президенти, Прем’єр-міністр України Юлія Тимошенко у своїй позовній заяві до Вищого адміністративного суду вимагає скасувати протокол Центральної виборчої комісії про встановлення офіційних результатів президентських виборів. Тимошенко повідомила, що позовна заява викладена у дев`яти томах, в яких суду надані відео- та фотоматеріали, які підтверджують фальсифікації під час голосування в другому турі президентських виборів. За […]\nОпубліковано: 07:15 16.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on Завтра Тимошенко подасть позов на рішення ЦВК\nКандидат на посаду Президента України, Прем’єр-міністр Юлія Тимошенко має намір завтра, 16 лютого, подати позов до Вищого адміністративного суду щодо незаконності протоколу Центральної виборчої комісії про встановлення офіційних результатів виборів. “Суб’єктом подання позову може бути лише кандидат в Президенти, а не його виборчий штаб чи політична сила”, – заявив керівник Центрального виборчого штабу Юлії Тимошенко […]\nШтаб Тимошенко готується оскарджити рішення ЦВК\nОпубліковано: 07:15 15.02.2010 | Автор: admin | Рубрика: НОВИНИ | Comments Off on Штаб Тимошенко готується оскарджити рішення ЦВК\nШтаб Юлії Тимошенко оскаржить офіційні результати президентських виборів, як тільки одержить відповідний протокол Центральної виборчої комісії. Про це заявив депутат, уповноважений представник Тимошенко в Центвиборчкомі Володимир Пилипенко в неділю в ЦВК. “Безумовно, ми будемо оскаржувати. Позовна заява буде подана, як тільки ми одержимо протокол. Думаю, це буде понеділок або вівторок”, – сказав він журналістам. Пилипенко […]


В Одеському національному академічному театрі опери та балету відбулось урочисте вручення державних нагород та відзнак з нагоди 28-ї річниці незалежності України. Захід розпочався з вітальних промов перших осіб Одещини. За вагомий внесок у соціально-економічний, культурно-освітній розвиток області, вагомі досягнення у професійній діяльності були вручені державні, обласні та міські нагороди.\n«Незалежність – це здатність відстоювати свою точку зору у будь-якій ситуації. Незалежність – це бачення світу через призму власного світосприйняття. Незалежність – це свобода поглядів та думок. Незалежність – це критичний склад розуму і особлива проникливість. Незалежність – це безумовна віра у себе. Свобода нашого рідного народу і незалежність нашої держави є найвищою цінністю. Жоден агресор не може подолати народ, якщо він єдиний. Згадаймо відомий вислів «Мій дім – моя фортеця». Пам’ятайте, Україна – це наш рідний дім, і ніде, крім нього не буде затишніше і комфортніше. Важливо вміти цінувати та берегти Свободу та Незалежність, європейські цінності, та розуміти, що не можна втрачати шанс України на успіх у майбутньому. На нас лежить велика відповідальність, адже головний носій Незалежності – це український народ», – зазначила виконуюча обов’язки голови обласної державної адміністрації Світлана Шаталова.\nЗазначимо, під час церемонії Світлана Шаталова вручила нагороди від Президента України, Кабінету Міністрів та Одеської обласної державної адміністрації. Кожен із нагороджених зробив особистий внесок у розвиток держави та регіону.\n05 груд. 2019 року 12:36\nВ Одеській області оголошено дні жалоби\n05 груд. 2019 року 11:04\nРятувально-пошукові роботи у згорілому коледжі продовжуються. Працюють гарячі лінії\n04 груд. 2019 року 10:40\nДеталі пожежі в економічному коледжі в Одесі\n04 груд. 2019 року 05:22


Програма інтегрованого курсу “Мистецтво” для 5-8-х класів загальноосвітніх навчальних закладів розроблена відповідно до Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти та ґрунтується на положеннях Концепції загальної середньої освіти (12-річна школа).\nМета курсу “Мистецтво” в основній школі полягає в особистісному художньо-естетичному розвитку учнів, формуванні у них ціннісних орієнтацій і компетенцій у сфері мистецтва, вихованні потреби в художньо-творчій самореалізації та духовному самовдосконаленні.\nзбагачення емоційно-естетичного досвіду учнів під час сприймання, та інтерпретації творів мистецтва та практичної художньої діяльності, формування культури почуттів, ціннісно-смислових компетенцій;\nформування у школярів системи художніх знань і уявлень, інформаційних і навчально-пізнавальних компетенцій, умінь сприймати, інтерпретувати та оцінювати твори мистецтва різних видів, жанрів і стилів, висловлювати особистісне ставлення до них, аргументуючи свої думки, судження, оцінки, використовуючи відповідні поняття і терміни;\nопанування учнями художньо-практичними вміннями та навичками, розвиток загальних і художніх здібностей, асоціативно-образного мислення, формування творчо-діяльнісних компетенцій, здатності керуватися набутими знаннями та вміннями у самостійній діяльності, у процесі самоосвіти;\nрозуміння учнями зв’язків мистецтва з природним, соціальним і культурним середовищем життєдіяльності людини, усвідомлення власної причетності до художніх традицій свого народу з одночасним розумінням особливостей інших національних картин світу, формування полікультурних компетенцій.\nПрограма “Мистецтво” для 5-8-х класів розроблена з урахуванням наступності з інтегрованим курсом “Мистецтво” для 1-4-х класів. Таким чином, реалізуються дидактичні принципи послідовності, наступності та неперервності змісту загальної мистецької освіти; застосовується культурологічний підхід. Зміст програми ґрунтується також на принципах єдності національних і загальнолюдських художніх цінностей; поліхудожності та полікультурності; варіативності, що зумовлює творче застосування орієнтовного матеріалу вчителем.\nЗміст програми структуровано за моделлю поліцентричної інтеграції знань. Це передбачає виокремлення двох домінантних змістових ліній  ”Музичне мистецтво” (1 год.) та “Візуальне (образотворче) мистецтво” (1 год.), які поєднуються тематично в єдиний цикл, у зміст якого інтегруються елементи синтетичних мистецтв (театр, кіно).\n5. Види і жанри мистецтва\n6. Загадки стародавнього мистецтва\n7. Палітра художніх напрямів і стилів\n8. Мистецтво в культурі сучасності\nІнтегрований курс “Мистецтво” спрямований на забезпечення розуміння учнями відмінних і споріднених рис у відображенні навколишнього світу засобами образних мов різних видів мистецтва, усвідомлення взаємозв’язків між ними, вміння застосовувати (переносити) набуті знання і вміння під час практичної художньо-творчої діяльності. Тому методика викладання інтегрованого курсу “Мистецтво” передбачає пошук різноманітних художніх аналогій, паралелей між видами мистецтв. Отже, інтеграція змісту зумовлює застосування інтегративних технологій.\nПрикметна ознака програми  варіативність, що зумовлює вільний вибір учителем програмного матеріалу та варіантів його компонування при поурочному плануванні, а також відповідних методик і технологій. При опануванні мистецтва варто застосовувати різноманітні форми роботи (колективні, групові, парні, індивідуальні, комбіновані), а також ігрові методи, засоби, прийоми, зокрема інтегрованого типу (ігри-вправи, ігри-імпровізації, кросворди, ребуси, практичні завдання пошукового характеру, звукові анкети та анкети-малюнки, мистецькі вікторини, комплексні тести, роботу з комп’ютерними програмами тощо).\nЗ метою сприяння розвитку творчого потенціалу особистості та врахування художніх інтересів і переваг періодично доцільно створювати ситуації вибору учнями різнорівневих за складністю завдань, тем, технік і матеріалів для виконання художніх робіт, репертуару для виконання і сприймання музики.\nРеалізація цілісного підходу до шкільної освіти передбачає пошук шляхів внутрішньої галузевої інтеграції в межах циклу художньо-естетичних дисциплін, а також широких міжгалузевих зв’язків. Ефективність мистецької освіти залежатиме від взаємозв’язку та взаємоузгодженості між усіма предметами освітньої галузі. Доцільно також здійснювати зв’язки з іншими галузями: “Мови і літератури”, “Суспільствознавство”, “Математика”, “Природознавство”, “Технології”, “Здоров’я і фізична культура”.\nХудожні мови різних видів мистецтва мають багато спільних елементів і ознак, що властиві іншим предметам гуманітарного циклу. Усі види мистецтва тісно пов’язані з літературою (пісенний фольклор, театральні постановки та екранізації української та зарубіжної літературної класики), історією (епічні музично-словесні жанри, живописні та скульптурні портрети видатних людей минулого та сучасності; пам'ятники та архітектурні споруди минулих епох). Доцільно розширювати сферу художньо-естетичне виховання на уроках природознавства (анімалістичний та пейзажний жанри живопису, пасторальна музика), математики (краса і гармонія геометричних форм), фізики (акустичні закономірності звуків у музичному мистецтві, природа кольору і світла в образотворчому мистецтві), трудового навчання (дизайн) тощо. Застосування різних мистецьких засобів на уроках з різних навчальних дисциплін сприятиме розширенню світогляду учнів за рахунок співставлень і усвідомлення найрізноманітніших зв’язків; такі широкі паралелі та асоціації сприятимуть вихованню естетики-екологічної свідомості, почуття патріотизму, громадянської позиції. Міжпредметні зв’язки реалізуються через систему творчих завдань, передбачають активізацію змістових асоціацій, аналогій, порівнянь, узагальнень у процесі сприймання мистецтва.\nз інтегрованого курсу "Мистецтво"\nУчень розуміє лише деяку незначну частину тематичного матеріалу; користується дуже обмеженим понятійно-термінологічним запасом у процесі розповіді про мистецтво; після кількаразового пояснення вчителя відтворює незначні фрагменти тематичного матеріалу під час практичної художньої діяльності; виявляє найелементарніший розвиток художньо-образного мислення.\nУчень розуміє незначну частину тематичного матеріалу; користується обмеженим понятійно-термінологічним запасом у процесі розповіді про мистецтво; частково відтворює тематичний матеріал у практичній художній діяльності але тільки після детального пояснення вчителя; художньо-образне мислення розвинуто на елементарному рівні (домінують розрізнені судження про види мистецтв).\nУчень розуміє частину тематичного матеріалу; користується обмеженим понятійно-термінологічним запасом у процесі розповіді про мистецтво; частково відтворює тематичний матеріал у практичній художній діяльності, але лише з опорою на пояснення та зразок вчителя; художньо-образне мислення розвинуто на елементарному рівні (переважає повторення суджень вчителя про мистецтво).\nУчень розуміє та усвідомлює значну частину тематичного матеріалу; демонструє небагатий словниково-термінологічний запас у процесі інтерпретації творів мистецтва; відтворює тематичний матеріал у практичній художній діяльності, але потребує значної допомоги вчителя; художньо-образне мислення розвинуто слабо (на рівні сукупності окремих суджень).\nУчень розуміє та усвідомлює більшу частину тематичного матеріалу; демонструє небагатий словниково-термінологічний запас у процесі інтерпретації творів мистецтва; відтворює під керівництвом учителя тематичний матеріал у практичній діяльності, але без переносу у змінені ситуації; художньо-образне мислення розвинуто слабо (на рівні сукупності суджень з використанням окремих пояснень).\nУчень розуміє та усвідомлює переважну більшість тематичного матеріалу; демонструє небагатий словниково-термінологічний запас у процесі інтерпретації творів мистецтва; відтворює тематичний матеріал у практичній художній діяльності, інколи потребуючи педагогічної допомоги; художньо-образне мислення розвинуто слабо (судження аргументуються переважно з опорою на висловлювання вчителя) .\nУчень повністю розуміє та усвідомлює тематичний матеріал, здатний узагальнювати його за допомогою вчителя; демонструє достатній понятійно-термінологічний запас; застосовує за допомогою вчителя опанований матеріал у практичній художній діяльності; художньо-образне мислення достатньо розвинуто (судження аргументуються, з’являються окремі аналогії, асоціації).\nУчень повністю розуміє та усвідомлює тематичний матеріал, здатний узагальнювати та систематизувати його за допомогою вчителя; демонструє достатній понятійно-термінологічний запас, свідомо користується ключовими поняттями і термінами; застосовує засвоєний матеріал у практичній художній діяльності; художньо-образне мислення достатньо розвинуто (у поясненнях застосовуються аналогії, асоціації) .\nУчень повністю розуміє та усвідомлює тематичний матеріал, здатний узагальнювати та систематизувати його, наводити деякі приклади на підтвердження своїх думок; демонструє достатній понятійно-термінологічний запас, який майже завжди адекватно використовує; застосовує матеріал у практичній художній діяльності без допомоги вчителя; художньо-образне мислення достатньо розвинуто (формулюються окремі висновки, узагальнення).\nУчень глибоко розуміє та усвідомлює тематичний матеріал у межах програми; під час інтерпретації художніх творів робить висновки, висловлює власне естетичне ставлення, користується адекватною термінологією; самостійно використовує тематичний матеріал у практичній художній діяльності; художньо-образне мислення достатньо високо розвинуто, що дозволяє учневі застосовувати асоціативні зв’язки, образні аналогії та порівняння щодо різних видів мистецтв та життєвих явищ.\nУчень глибоко розуміє та усвідомлює тематичний матеріал у межах програми, намагається самостійно збагачувати набуті знання; під час інтерпретації художніх творів аргументує висновки, власні оцінки й твердження, ілюструє їх прикладами; широко користується спеціальною термінологією відповідно до програмних вимог; самостійно використовує тематичний матеріал у практичній художній діяльності; художньо-образне мислення високо розвинуто, характеризується елементами світоглядних узагальнень, використанням нестандартних асоціативних зв’язків, порівнянь творів різних видів мистецтв (за аналогією, контрастом) та відповідних життєвих явищ.\nУчень глибоко розуміє та усвідомлює тематичний матеріал у межах програми, під час інтерпретації художніх творів робить самостійні висновки, аргументує власні оцінки, наводить приклади на їх підтвердження; вільно користується спеціальною термінологією відповідно до програмних вимог; самостійно застосовує тематичний матеріал у практичній художній діяльності; художньо-образне мислення високо розвинуто, характеризується оригінальністю, що дає змогу учневі широко використовувати асоціативні зв’язки.\n(70 год., (2 год. на тиждень), 8 год.  резервний час)\n( 62 год. )\nТема 1. Види мистецтва (28 год.)\nЄдність поетичного, музичного, хореографічного, драматичного, візуального мистецтва у фольклорі. Українська фольклорна спадщина, традиції, звичаї. Народні музичні інструменти.\nМузика як вид мистецтва. Вокальна, інструментальна, вокально-інструментальна музика. Музичні інструменти: духові, струнні, ударні. Співацькі голоси. Музичний театр: опера, балет.\nЗразки українських народних пісень, їх обробки для хору, ф-но, оркестру народних інструментів (за вибором). М.Лисенко Думка-шумка №2, Л.Бетховен Тірольська пісня, Лендлер, Е.Гріг Норвезька пісня, Халлінг, М.Калачевський Українська симфонія (ІІ ч.), Є.Станкович Фрагменти з фольк-опери “Цвіт папороті”, балету “Майська ніч” (“Гра у ворона”); К.Дебюссі Колискова слоника з сюїти “Дитячий Куточок”, Дж.Гершвін Колискова з опери “Поргі та Бесс”.\nЙ.С.Бах Жарт, Н.Паганіні Каприс №24, П.Чайковський Сентиментальний вальс, Неаполітанська пісенька, Л.Дичко Кантата “Чотири пори року”, Б.Бріттен “Ми ставимо оперу”, І.Стравінський Балет “Жар птиця” (фрагменти), О.Костін Опера-балет “Золоторогий олень” (фрагменти).\nУкраїнські народні пісні (за вибором); М.Вербицький “Ще не вмерла Україна”, Ф.Колесса “Осінь”, І.Білик “Колискова”, А.Мігай “Сонко-Дрімко”, М.Ведмедеря “Немає України без калини”, І.Корж “Сійся, родися”.\nЕ.Ботяров “Птиця-музика”, В.Лепешко “Веселий співак”, німецька народна пісня “Музиканти”, естонська народна пісня “У кожного свій музичний інструмент”, К.Шутенко “Роги оленя”, О.Суботіна “Святий Миколай”.\nВиди образотворчого мистецтва. Графіка: засоби виразності (лінія, штрих, пляма). Живопис: властивості кольорів (тон, відтінок, світлота, насиченість) та різних фарб (гуаш, акварель). Скульптура: види, способи виконання.\nВиди декоративного мистецтва. Українське народне мистецтво. Орнамент: мотиви, ритмічна побудова. Взаємозв’язки між різними видами мистецтва. Симетрія і асиметрія, статика і динаміка, гармонія форми, кольору і фактури у композиціях.\nГ.Нарбут Українська абетка; О.Кульчицька Графічні ілюстрації (за вибором); Ж.-Е.Ліотар Шоколадниця, С.Васильківський Хати взимку, М.Пимоненко Святочне ворожіння, М.Реріх Північне сяйво, Р.Делоне Круглі форми; Мірон Дискобол, А.Вероккьо Путті з дельфіном. Зразки українського декоративно-прикладного мистецтва: вишивки, писанок, ляльок, розпису, кераміки та ін.\nВиконання лінійних малюнків різноманітними художніми матеріалами. Лінійні варіації кольоровими олівцями (“Гриміло небо, плакало дощем”). Малювання предметів по пам’яті, за уявою. Ліплення тварин, людей, персонажів казок.\nСтворення декоративних композицій, використання виразних можливостей форми й кольору. Створення декоративного образу на основі природних форм. Виконання стрічкових силуетних витинанок за антропоморфними мотивами (“Аркан”, “Гопачок”). Ліплення фігурки-іграшки з наступним декоруванням (“Сопілкар”).\nКіномистецтво (фрагменти за вибором)\nХ/ф: “Майська ніч”, “Паганіні”, д/ф “Реріх”. М/ф: “Коли пісок зійде” (реж. І.Баринова), “Ай, мила сестриця” (реж. Р.Стієбора), “Лісова пісня” (реж. А.Грачова), “Колись ми були птахами” (реж. Г.Бардін), “Наречена сонця” (реж. С.Андранікян), “Син орлиної печери” (реж. Х. Парс).\nТема 2. Мистецькі жанри (34 год.)\nЖанри: вокальні (пісня, романс, гімн, арія), хорові (кантата, ораторія), симфонічні (симфонія, увертюра, концерт), камерно-інструментальні (соната, етюд-картина, ноктюрн, прелюдія). Літературна і картинна програмність у музиці. Музика і середовище. Музика побуту, дозвілля, свят. Музика в кіно, на телебаченні.\nМ.Лисенко “Боже великий, єдиний!”, романси українських авторів (за вибором), В.Моцарт Арія Фігаро з опери “Севільський цирюльник”, М.Леонтович Вірую, Дударик, Й.Гайдн Гроза з ораторії “Пори року”, Ф.Куперен Женці, Будильник, Ф.Рамо Перегук пташок, Л.Бетховен Симфонія № 6 “Пасторальна” (ІІ ч.), Ф.Мендельсон “Сон літньої ночі”, Е.Гріг Ноктюрн, Соната для скрипки і ф-но (І ч.), Р.Шуман Карнавал (музичні портрети за вибором), Ф.Ліст Заметіль, Пейзаж, Мислитель; А.Лядов Чарівне озеро, С.Рахманінов Етюд-картина (за вибором), К.Дебюссі Дівчина з волоссям ніби льон, Затонулий собор, М.Равель Гра води, Г.Ф.Гендель Фейерверк, П.Ніщинський Вечорниці, Вальси Й.Штрауса (за вибором), Р.Роджерс Мюзикл “Звуки музики”, музика до к/ф (за вибором).\n“Кривий танець”, М.Лисенко “А вже весна, а вже красна”, В.Філіпенко Веснянка, Б.Фільц Танок сорок, М.Колодочка Батьківщини річенька маленька, М.Попенко Самотня груша, А.Кос-Анатольський Ватра над Ужем, С.Івончик Що я люблю, О.Білаш На зелене свято.\nОсновні жанри образотворчого мистецтва: пейзаж, портрет, натюрморт. Лінійна та повітряна перспектива. Пейзаж і натюрморт у графіці, живопису. Портрет у графіці, живопису, скульптурі. Пропорції обличчя та фігури людини. Скульптура. Види рельєфів. Дизайн та його значення у створенні естетичного середовища. Особливості сучасної реклами. Шрифт як виразний засіб композиції.\nІ.Грабар Лютнева блакить, К.Айвазовський Марини (за вибором), П.Сезанн Натюрморт із фруктами, А.Ерделі Натюрморт, О.Мурашко Портрет дівчини в червоному капелюсі, А.Монастирський Запорожець. Скульптурний портрет С.Крушельницької. К.Пісарро Бульвар Капуцинов, К.Моне Руанський собор. Німфей. Етюд води. Зразки дизайнерських робіт, шрифтів.\nСтворення пейзажів у різноманітних графічних та живописних техніках. Виконання скульптурного рельєфу. Вправи на виявлення основних пропорцій обличчя та фігури людини. Виконання начерків, створення портретів, натюрмортів. Вправи з оволодіння основами дизайну. Замальовки реальних і казкових інтер’єрів і екстер’єрів (“Весна у моїй кімнаті”, “Будинок чудес”). Конструювання іграшок. Створення ескізу оформлення вітрини, реклами виробу. Прийоми виконання шрифтів. Виконання колективної дизайнерської композиції (“Парк відпочинку”, “Парад атракціонів”).\nК/ф “Прощання з Петербургом”. М/ф У.Діснея (атракціони). Мюзикли “Звуки музики”, “Веселі хлоп’ята”.\nдо використання набутих предметних компетенцій у процесі художньо-творчої самореалізації.\nНапрям у мистецтві та літературі XVII-XVIII ст., який прийшов на...\nНапрям у мистецтві та літературі xvii—xviii ст., який прийшов на зміну Відродженню, але не був його запереченням. Бароко синтезувало...\nО. І. Білецький Людиною стати це мистецтво\nУкраїнське мистецтво першої половини XΙX ст\nОбладнання: аудіо записи музичних творів, комп’ютерна презентація з теми, фрагмент з фільму «Наталка-Полтавка»


29 жовт. 2021 14:48\nНаціональний банк України продовжив ХОКС "СЛОБОЖАНСЬКА" (ЄДРПОУ 24337738) строк виконання рішення про усунення порушення.\nНагадаємо, 18 серпня 2021 року Національний банк застосував до кредитної спілки захід впливу за недотримання нормативу концентрації кредитних ризиків (К4) та вимоги щодо обмеження частки непродуктивних активів. Регулятор зобов'язав ХОКС "СЛОБОЖАНСЬКА" вжити заходів для усунення порушення та причин, що сприяли вчиненню порушення, у строк до 1 листопада 2021 року.\nКредитна спілка не усунула порушення у зазначений строк та подала до Національного банку клопотання про продовження строку виконання рішення.\nРозглянувши клопотання, Комітет вирішив продовжити строк виконання рішення ХОКС "СЛОБОЖАНСЬКА" до 1 квітня 2022 року.\nДодатково інформуємо, обсяг активів кредитної спілки станом на 1 жовтня 2021 року становить 8 577 тис. грн.\nГОЛОВНА » НОВИНИ » Кредитній спілці продовжено строк виконання рішення про усунення порушень


Запчастини Грейт Вол Ховер Суходільськ - магазин пропонує купити для ремонту\nЗапчастини на Грейт вол Ховер в м. Суходільськ\nНаш сайт пропонує ознайомитися з каталогом, в якому ви знайдете запчастини на Грейт вол Ховер для всіх систем і вузлів цього автомобіля в місті Суходільськ.\nПридбання комплектуючих для обслуговування і ремонту в магазині Zapchasti-Chery.com.ua стане для автолюбителів м. Суходільськ справжньою знахідкою. Крім того, що ви отримуєте доступ до величезного каталогу, в якому автозапчастини Great Wall Hover 2.4 представлені від усіх офіційних постачальників України, у кожного клієнта з’являється можливість знайти в нашій особі довгострокового надійного партнера. Ми завжди пропонуємо:\nСьогодні ми раді запропонувати всім своїм клієнтам в м Суходільськ не тільки звичайний продаж і доставку автозапчастин для Грейт вол Ховер, але і додаткові послуги, що надаються нами абсолютно безкоштовно. У нас ви знайдете спеціальні статті консультаційного характеру і СТО по діагностиці та експлуатації. Все це допоможе поліпшити працездатність вашого автомобіля.


Послуги з професійного навчання | Корисна інформація | СТАРОСАЛТІВСЬКА ТЕРИТОРІАЛЬНА ГРОМАДА\nУспіх у пошуку роботи залежить від наявності професії та кваліфікаційного рівня робітника. За сприяння державної служби зайнятості можна підвищити свою кваліфікацію або оволодіти новою професією, яка є актуальною на ринку праці. Для цього по всій країні створено мережу центрів професійно-технічної освіти державної служби зайнятості, де висококваліфіковані викладачі допоможуть здобути професійну освіту дорослому населенню.\n28 жовтня 2019 року в приміщенні Вовчанської районної філії Харківського обласного центру зайнятості було проведено профконсультаційний семінар «Презентація НЗ – ЦПТО ДСЗ» для 15 безробітних, які перебувають на обліку в службі зайнятості. Спеціаліст відділу активної підтримки безробітних Блекот Алла ознайомила присутніх з професіями, за якими проходять навчання в центрах, графіком посадки груп на листопад. Наголосила, що кожен зможе знайти професію до душі або підвищити кваліфікацію в існуючій професії.