Апостиль для Ізраїлю | Апостиль в Ізраїлі\nВ нашій мережі можна замовити як апостиль в Ізраїлі, так і апостиль для Ізраїлю. Апостиль - це спеціальний штамп (форма), що завіряє документ і наділяє його юридичною силою для подальшого використання в країнах «Гаазької конвенції».\nЗразок штампу апостиль Ізраїлю, який проставляється на документи органів реєстрації (запису) актів цивільного стану Ізраїлю:\nЗразок штампу апостиль Міністерства закордонних справ України:\nІнші зразки штампів апостилів, які проставляються в Україні для Ізраїлю та інших країн, а також перелік країн «Гаазької конвенції», можна переглянути на сторінці «апостиль в Україні».\nЯкщо апостиль в Ізраїлі проставляється для України, документ з апостилем необхідно перекласти в Україні з івриту на українську мову та завірити переклад у нотаріуса.\nЯкщо апостиль для Ізраїлю проставляється в Україні, відповідно документ з апостилем необхідно перекласти з української мови на іврит в Ізраїлі та завірити переклад у нотаріуса Ізраїлю. Якщо клієнт вирішив замовити переклад із завіренням у нотаріуса в Україні, в такому випадку необхідно проставити другий штамп апостиль в Україні на завірений переклад. Такий спосіб оформлення документів застосовується у зв'язку з тим, що в Ізраїлі не визнають українських нотаріусів, які завіряють переклади. У зв'язку з цим, необхідно проставити другий апостиль, який фактично підтверджує (нотаріуса) нотаріальну дію. Даний спосіб легалізації документів, називають - "подвійний апостиль для Ізраїлю".\nДовідка про країну Ізраїль.\nІзраїль - демократична республіка, без конституції. Законодавча влада покладається на однопалатний кнесет (парламент), 120 членів якого обираються на чотирирічні терміни шляхом загального таємного голосування всіх громадян 18 років і старше в рамках системи пропорційного представництва. Нові вибори можуть бути названі достроково і повинні проводитися, коли уряд втрачає довіру більшості парламенту. Главою держави є президент, обраний кнесетом на семирічний термін. Президент виконує в основному церемоніальні обов'язки і традиційно обирає прем'єр-міністра з правлячої політичної партії. Ізраїль - розташований на південному - заході Азії і на східному кінці Середземного моря. Його площа 20,770 квадратних кілометрів (8019 квадратних миль), що тягнеться на 320 км (200 миль) в довжину і на 110 км (70 миль) в ширину. Ізраїльська столиця, Єрусалим, розташована недалеко від центру країни (включаючи Західний берег). Прапор, який був прийнятий на Першому Сіоністському конгресі в 1897 році, складається з синього, шестикутного щита Давида (Маген Давид), центрованого між двома синіми горизонтальними смугами на білому полі.\nНаселення Ізраїлю в 2005 році було оцінено Організацією Об'єднаних Націй (ООН) на 7105000 чоловік, що поставило країну на 97 місце серед населення 193 країн світу. У 2005 році, вік приблизно 10-ти відсотків населення становив понад 65 років, а ще 28% населення було у віці до 15 років. У країні налічувалося 98 чоловіків на кожні 100 жінок. За даними ООН, щорічний темп зміни чисельності населення в 2005 - 2010 роках, склав 1,6%, що уряд вважає занадто низьким. На початок 2017 року, щільність населення Ізраїлю склало трохи більше ніж 370 громадян на квадратний кілометр. Прогнозована чисельність населення на 2025 рік складає 9262000 громадян.\nБлизько 80,1% від загальної чисельності населення складають євреї, з них євреї з Європи і Америки складають 32,1%, євреї, що народилися в Ізраїлі - 20,8% і євреї з Азії - 12,6%. Близько 19,9% населення складають вихідці з арабських країн. Традиційний поділ євреїв на ашкеназімов, походження яких вважається центральна і східна Європа і сефардів (іберійських євреїв та їхніх нащадків) як і раніше офіційно враховується у виборі двох головних рабинів, по одному для кожної громади.\nІмміграція в Ізраїль скоротилася з 43000 чол. в 2001 році до 33000 чол. в 2002 році і до 23226 чол. в 2003 році. За даними Центрального статистичного управління Ізраїлю, число іммігрантів знизилося на 5% в 2005 році в порівнянні з першими шістьма місяцями 2004 року. Крім того, згідно з даними Migration News, в 2005 році число іммігрантів з колишнього Радянського Союзу скоротилося на 18%, до 3,649 проти 4400 у 2004 році. У 2002 році в Ізраїлі налічувалося близько 300000 іноземних мігрантів, серед яких, за оцінками, налічувалося 100000 неавторизованих іноземців. У зв'язку з чим, у 2003 році був створений спеціальний підрозділ імміграційної поліції для ідентифікації та обліку іммігрантів.\nЗ України велика кількість людей мігрують по ряду найрізноманітніших причин: лікування, навчання, робота і т.д. Міграція з України до Ізраїлю різко зросла з 2016 року. У зв'язку з цим, послуга з проставлення штампу апостиль для Ізраїлю затребувана в нашій мережі.\nТОПОГРАФІЯ, КЛІМАТ, ФЛОРА І ФАУНА.\nКраїна умовно поділяється на 4 області: прибережна рівнина, пагорби в центрі, рифтова долина і пустеля. За винятком затоки Акр, піщана берегова лінія не має відступів по всій довжині. Площа пагорба, яка становить у середньому 610 м. (2000 футів) у висоту, досягає найвищої точки на горі Мерон (1,208 м. / 3,963 фути). На південь від юдейських пагорбів простягається пустеля Негев, що зазначена скелями, кратерами, яка покриває приблизно половину загальної площі Ізраїлю до затоки Акаба на Червоному морі і Річки Йордан, утворюючи кордон між Ізраїлем (включаючи Західний берег) і Йорданією.\nХоча кліматичні умови різні по всій країні, клімат, як правило, помірний. Найхолодніший місяць – січень, найспекотніший - серпень. Взимку, сніг іноді падає в горах, де температура в січні зазвичай коливається від 4 - 10 C (40 – 50 F), а температура серпня складає між 18 - 29 C (65 - 85 F). На прибережній рівнині спостерігаються коливання температур в діапазоні від 8 - 18 C (47 - 65 F) в січні і 21 - 29 C (70 - 85 f) в серпні. На півдні, в Ейлат, температура січня коливається між 10 - 21 C (50 - 70 F) і може досягати 49 C (120 F) в серпні. Сезон дощів триває з жовтня по квітень, з опадами в середньому 118 см (44 дюйми) на рік у Верхній Галілеї і всього 2 см (0,8 дюйма) в Ейлаті.\nБіблія (Повторення Закону 8:8) описує країну, як земля пшениці і ячменю, винограду, фігових дерев і гранатів, земля оливкових дерев і меду. Рослинне покриття тонке, за винятком прибережної рівнини, де умови сприятливі для вирощування цитрусових фруктів. Серед тварин шакали і гієни залишаються досить численними. Біля озера Хула є дикі кабани. З ростом рослинності і появою водопостачання чисельність птахів і оленів на стабільному рівні. Станом на 2002 рік, налічувалося не менше 116 видів ссавців, 162 види птахів і понад 2300 видів рослин по всій країні.\nОчищення води і адекватне водопостачання є основними екологічними проблемами в Ізраїлі. Промислові та сільськогосподарські хімікати загрожують якісному водопостачанню в країні. В Ізраїлі є тільки 1 куб. км. поновлюваних водних ресурсів, з яких 54% використовується для сільськогосподарської діяльності та 7% використовується в промислових цілях. Забруднення повітря промисловими джерелами, нафтовими об'єктами і транспортними засобами є ще однією важливою екологічною проблемою. У 1996 році, обсяг промислових викидів двоокису вуглецю в Ізраїлі склав - 52,3 млн. тонн, а в 2000 році загальний обсяг вже склав - 63,1 млн. тонн. Зусилля з лісовідновлення, особливо з 1948 року, допомогли зберегти водні ресурси країни і запобігти ерозії ґрунтів. Основна екологічна відповідальність покладена на Службу охорони навколишнього середовища Міністерства внутрішніх справ.\nЦіни на проставлення штампа апостиль для Ізраїлю в Україні доступні на сторінці «прайс - лист». Ціни на проставлення штампа апостиль в Ізраїлі, необхідно запитувати у співробітників нашого бюро по телефону або електронній пошті.


Бренд Vorozhbyt&Zemskova відшиє 4000 захисних костюмів для медпрацівників | Український портал\nПерформанс Ольги Кошелєвої на “Арморі шоу” у Нью-Йорку викликав бурхливі емоції\nБренд Vorozhbyt&Zemskova відшиє 4000 захисних костюмів для медпрацівників\nКвітень 15, 2020 tut-ua.com Краса та Мода\nБренд Vorozhbyt&Zemskova займається пошивом 4000 захисних комбінезонів для лікарів, які знаходяться на передовій боротьби із Covid-19. Всі костюми будуть виконані зі спеціального матеріалу, що відповідає європейським стандартам якості.\nКоманда планує надати необхідні засоби захисту 17 лікарням у різних областях України.\n«Ми висловлюємо подяку Філі Жебрівській за таку важливу підтримку медиків… Весь великий колектив Vorozhbyt&Zemskova працює над цим важливим проєктом 24/7», — діляться Олена Ворожбит і Тетяна Земськова.


На одному з найпопулярніших літніх курортів України порекомендували не купатися - Тернопільський Медіа Центр\n27 Жовтня 2021 Р. - 00:06\nНа одному з найпопулярніших літніх курортів України порекомендували не купатися\nНа пляжах курортного селища Затока Одеської області морська вода не відповідає санітарним нормам.\nПро це журналістам повідомили в державній установі «Одеський обласний центр контролю і профілактики хвороб МОЗ України».\nВідзначається, що з 28 червня по 4 липня фахівці центру провели лабораторні дослідження якості морської води в певних контрольних точках на 22-х пляжах Одеси та Одеської області. Зокрема, в місцях, які мають офіційний статус, було відібрано 93 проби на санітарно-мікробіологічні та 13 проб – на санітарно-хімічні показники.\n«З них 2 проби морської води за санітарно-мікробіологічними показниками не відповідали гігієнічним вимогам. Це пляжі в рекреаційних зонах селища Затока – райони “Центральний” і “Сонячний”, – поінформували в центрі.\n07.07.2021 о 10:20 222\nТеги: ТМЦ.ІНФОТМЦТернопільський медіа центрвідпочинокморекурортЗатокасанітарно-гігєнічні норми\nПротипокази, вагітність та хронічні хвороби: що варто знати про вакцинацію від ковіду 26.10.2021 3062\nЧи насправді розвалюється новий міст, який урочисто відкрили 2 місяці тому 25.10.2021 505\nПротипокази, вагітність та хронічні хвороби: ... 26.10.2021 3062\nЧи насправді розвалюється новий міст, який ур... 25.10.2021 505


Кабмін затвердив ради Приватбанку, Укрексімбанку та Ощадбанку - Економіка - dt.ua\nКабмін затвердив наглядові ради Приватбанку, Укрексімбанку та Ощадбанку\n22 травня, 17:40 Роздрукувати\nІмена членів наглядових рад поки не відомі.\n© Олександр Саєнко / Facebook\nКабінет міністрів України затвердив склад наглядової ради державних Приватбанку, Укрексімбанку та Ощадбанку. Про це повідомив агентству "Інтерфакс-Україна" міністр Кабінету міністрів Олександр Саєнко.\n"Так, були затверджені результати відбору до трьох державних банків - Ощадбанку, Приватбанку та Укрексімбанку", - сказав він.\nСаєнко не зміг назвати імена призначених членів наглядових рад, однак уточнив, що процедура їх призначення пройшла прозоро.\n"Відбір проходив максимально прозоро, спільно з нашими міжнародними партнерами", - додав він.\nЧитайте також: НБУ і ПриватБанк остаточно виграли суди у Коломойського по заставному майну на 2,6 млрд - ЗМІ\nРаніше повідомлялося, що Мінфін має намір до кінця березня поточного року сформувати наглядові ради Ощадбанку і Укрексімбанку, а до кінця квітня – у Приватбанку.\nЕкспорт зернових з України зріс більш ніж удвічі 13:03


Впродовж доби жоден львів’янин не захворів на COVID-19 - Львів Vgorode.ua\nЄ чому радіти: впродовж доби жоден львів’янин не захворів на COVID-19\nВпродовж доби жоден львів’янин не захворів на COVID-19. Фото: depositphotos.com\nСтаном на ранок середи, 18 серпня, у Львові та області підтверджено 138 861 випадок інфікування коронавірусом. За вчорашню добу лабораторні центри провели 946 ПЛР-тестів, з яких 35 — позитивний. Серед них львів`ян — 0. Читайте всі новини Львова за сьогодні.\nЯк повідомили в пресслужбі Львівської міської ради, від ускладнень COVID-19 померло 3 705 людей, а 134 280 пацієнтів – одужали.\nЗокрема у Львові по місту коронавірусну інфекцію підтвердили у 67 657 осіб, з яких 65 424 вже одужали і летальних випадків – 1 818.\nВ Україні за весь час пандемії підтверджено 2 268 666 випадків інфікування, а нових випадків – 1 447. За останню добу найбільша кількість підтверджених випадків зареєстрована у Києві (181), Донецькій (155), Одеській (130), Дніпропетровській (93) та Харківській (89) областях.\nНагадаємо, впродовж 16-20 серпня у Львові працюватимуть три центри масової вакцинації, а також стаціонарні пункти і окремі центри масової вакцинації. Тож усі охочі зможуть зробити щеплення там, де їм зручно.


Іванов заявив, що обороноздатність Росії під загрозою - Korrespondent.net\nІванов заявив, що обороноздатність Росії під загрозою\nКорреспондент.net, 31 липня 2007, 15:16\nНестача нових вітчизняних композитних матеріалів, які застосовуються при виробництві військової техніки й сучасних озброєнь, ставить під загрозу безпеку країни, вважає перший віце-прем'єр Сергій Іванов.\n"У цей час кількість так званих дефіцитних матеріалів для нашої оборонки перевищує 1,5 тисячі найменувань", - заявив Іванов, виступаючи у вівторок на засіданні Військово-промислової комісії Росії.\n"А це, як ви самі розумієте, уже ставить під загрозу обороноздатність і економічну безпеку держави", - сказав він.\nПри цьому, як зазначив перший віце-прем'єр, замість комплексного підходу до рішення цього завдання зараз реалізуються тільки окремі напрямки по створенню нових матеріалів у рамках ряду федеральних цільових програм (ФЦП).\nІванов нагадав, що зараз тільки по трьох ФЦП на створення композитних матеріалів і розвиток цього напрямку з федерального бюджету виділено 16 мільярдів рублів.\nЯк повідомлялося раніше, президент РФ Володимир Путін заявив, що на тлі старих і нових глобальних загроз, у тому числі розгортання американської ПРО в Європі, зміцнення Збройних сил Росії є одним з державних пріоритетів.


Australian Open Катерина Бондаренко програла Аріні Родіонової | Сьогодні\nКатерина Бондаренко прикро упустила перемогу на Australian Open\nУкраїнська тенісистка була в двох м'ячах від виходу до другого кола "Шолома"\nКатерина Бондаренко/Фото shenzhenopentennis.com\nУ вівторок вже три українські тенісистки зіграли на Відкритому чемпіонаті Австралії. Третьою нашої спортсменкою, хто вийшов на матч першого кола основної сітки, сьогодні стала Катерина Бондаренко. Нагадаємо, першу перемогу в "Мельбурн-парку" здобула Даяна Ястремська, яка обіграла словенку Кайю Юван в двох сетах.\nДля Каті Бондаренко Australian Open – особливий турнір. Саме тут вона з сестрою Оленою здобула найбільш значущу перемогу в кар'єрі – в парному розряді в 2008 році. Після цього Катерина встигла народити двох дітей і двічі поверталася на корт. Зараз вона займає 535-е місце в світовому листі WTA, але по "замороженому рейтингу" Бондаренко відразу дали місце в основному турнірі без проходження кваліфікації.\nРаніше ще однієї нашої дівчині довелося добре попотіти для успіху: Світоліна перемогла британку Бултер , Зробивши купу помилок і занадто багато дозволивши суперниці.\nСуперницею Катерини в першому колі була Аріна Родіонова – уродженка Тамбова з австралійським паспортом. 30-річна спортсменка знаходиться на 93-й позиції в світі. Першу партію Бондаренко взяла досить переконливо – 6:3. А в другій точилася вперта боротьба. Дівчата дійшли до рахунку 6:6, після чого зіграли тай-брейк. Катя вела 5:3, мала міні-брейк і перебувала в двох м'ячах від перемоги. Але програла чотири розіграші поспіль, а з ними і сет – 6:7 (5:7). А на третю партію сил в українки, на жаль, не знайшлося – 0:6.\nНагадаємо, вчора Леся Цуренко поступилася австралійці Ешлі Барті. Хоча взяла в першої ракетки світу один сет.\nДивіться, як у вівторок першу перемогу на турнірі здобув іспанець Рафаель Надаль, а росіянка Марія Шарапова програла.\nДивіться, як Ястремська минулого тижня перемагала на турнірі в Аделаїді\nтенісAustralian OpenКатерина Бондаренко


На Хмельниччині пройде фольклорний етнофестиваль\n2 Червня, 2021 На Хмельниччині пройде фольклорний етнофестиваль\nЦієї суботи, 5 червня, Кам’янець-Подільський стане епіцентром фольклорного дійства. Понад два десятки творчих колективів стануть учасниками VI Відкритого фольклорно-етнографічного фестивалю «Нетлінна спадщина глибин Дністра».\nУ програмі фестивалю: виступи народних, зразкових та фольклорних колективів, виставки робіт народних умільців та ремісників, смакування старовинних подільських страв та секрети їх приготування, багато інших розваг.\nГостей чекають із сусідніх Кельменців, Волочиська, Красилова, Чемерівців. Емоції глядачам даруватимуть і колективи усіх громад району.\nРозпочнеться захід о 14:00 у Старому місті на площі «Польський ринок».\nФестиваль «Нетлінна спадщина глибин Дністра» ставить за мету зберегти усі нематеріальні культурні надбання та цінності нетлінної спадщини пониззя Дністра, етнокультурного регіону Поділля. Ідея – ЦКіМ “Розмай”, організатор – департамент гуманітарної політики міської ради спільно із “Розмаєм”.


Вітаємо переможця щорічної обласної педагогічної премії - 29 Вересня 2017 - Відділ освіти Веселівської РДА\nГлавная » 2017 » Вересень » 29 » Вітаємо переможця щорічної обласної педагогічної премії\nВітаємо переможця щорічної обласної педагогічної премії\nГостинно зустрів 28 вересня 2017 року лауреатів обласної педагогічної премії музично-драматичний театр ім. Магара в м. Запоріжжі, де в урочистій обстановці пройшло їх нагородження та привітання. Серед лауреатів – і наш вчитель, Остроконь Анатолій Валентинович, який працює в комунальному закладі «Калинівська ЗОШ І-ІІІ ст.»\nОсвітянська сім’я району щиро радіє за значні здобутки Анатолія Валентиновича, який кожного дня вкладає у своїх вихованців частинку душі. Педагогічне кредо Анатолія Валентиновича: «Знання не тільки повинні піти з учнем за межі класу та школи, а мають вдосконалюватися та змінюватися протягом всього життя».\nУ своїй роботі Анатолій Валентинович має вагомі здобутки:\nІ місце в загальному заліку обласного етапу Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-спортивної патріотичної гри «Сокіл» («Джура») серед джур козацьких (молодша вікова група); ІІ місце на дистанції «Рятувальні роботи з висотної будівлі» ХV-го Всеукраїнського збору-змагання ВГДР «Школа безпеки»; ІІІ місця: на дистанції «Чоловічі зв’язки» ХІІІ Чемпіонату Запорізької області з техніки пішохідного туризму серед учнівської та студентської молоді, в загальному заліку на зборі-змаганнях Всеукраїнського громадського дитячого руху «Школа безпеки» Запорізької області (4 призові місця в окремих видах), в загальному заліку на обласному етапі Всеукраїнської дитячо-юнацької військово-спортивної патріотичної гри «Сокіл» («Джура») серед молодих козаків (старша вікова група) ( 3 призові місця в окремих видах).\nОкрім цього, Остроконь А.В. активно долучається до проведення обласних та Всеукраїнських зборів-змагань ВГДР «Школа безпеки». Є укладачем окремих розділів «Положення про обласний збір-змагання ВГДР «Школа безпеки», «Умов дистанції «Квест «Шляхами безпеки»» Всеукраїнського збору – змагання ВГДР «Школа безпеки», членом орг-комітетів та ГСК цих змагань. Тож побажаємо творчо працюючому педагогу нових успіхів в реалізації задуманих планів.\nКатегория: Досягнення | Просмотров: 171 | Добавил: AdminVroo | Рейтинг: 0.0/0\nНеділя, 17.11.2019, 00:52


Ірпінь, всі аптекиКАТАЛОГ ТОВАРІВМедичні препаратиВитамины и минеральные добавкиТравна системаВпливають на обмін речовинЗасоби, що застосовуються в стоматологіїШлунково-кишкові захворюванняПротиблювотніЗахворювання печінки та жовчного міхураПроносні засобиАнтидіарейні препаратиАнтидіабетичні препаратиТонізуючі засобиЗасоби, що підвищують апетитФерментні препаратиСпазмолітикиЗасоби від печіїІншіСерцево-судинна системаКардіологічніЗнижують тискСечогінніВпливають на судинну системуЗнижують рівень холестеринуКровоносна системаАнтитромботичніАнтианемічніКровоспинніКровозамінники та перфузійні розчиниЛОР-захворюванняДихальні шляхи (бронхи, легені)Захворювання вухЗастудні захворюванняГорлоПорожнина носаПротивоаллергическиеЛечение алкогольной и никотиновой зависимостиСечостатева системаГормони статевих залозГінекологіяУрологіяПротизаплідні препаратиНервова системаАнальгетикиАнестетикиНоотропні засобиПротипаркінсонічніПротиепілептичніЗаспокійливі і снодійніІнші засоби, що діють на нервову системуОпорно-руховий апаратЛікування кістокЛікування подагриМіорелаксантиІнші засоби при патології опорно-рухового апаратуСуглобова і м'язова більПротизапальні та протиревматичніОфтальмологіяПротимікробні, антибіотикиСироватки та вакциниПротивірусніПротигрибковіАнтибактеріальніІмунна системаІмуносупресантиІмуномодуляториІмуностимуляториПротипаразитарніПротигельмінтніВід вошейЛікування шкірних захворювань, викликаних паразитамиГормональніПротивоопухолевые ДерматологіяПом'якшуюча та захисна діяАнтипсоріатичніАнтисептичні та дезінфекуючіКортикостероїдиЛікування акнеЛікування ран та виразкових ураженьПротигрибковіПротисвербіжніПротигемороїдальніГомеопатичні засобиРізні засобиКосметикаДля обличчяЗасоби для губЗасоби для проблемної шкіриЗасоби для чутливої шкіриЗасоби для сухої шкіриЗасоби для жирної/комбінованої шкіриЗасоби для нормальної шкіриЗасоби для усих типів шкіриАнтивіковіВідбілюючіЛосьони, тонікиСкрабиМаскиКремаТонізуючіТональніЗволожуючіОчищуючіДля контуру очейОчищенняАнтивіковіКремаЗволожнюючіПроти набряківТонізуючіДля тілаДля грудейДля рукДеодорантиЗволожнюючіПоживніДепіляціяОчищенняКорекція фігуриДля всього тілаПротивіковіТонізуючіДля нігСонцезахисні засобиАвтозасмагаПісля засмагиДля безпечної засмагиДогляд за волоссямЛікування волоссяШампуніМаскиБальзами, кондиціонериСухе волоссяПінки, мусиОб'ємЗволоженняВід лупиВід випадінняНормальне волоссяГеліЖирне волоссяФарбоване волоссяБанна ліняДля душуДля ванниІнтимна гігієнаМилоЗасоби від комахПроти укусівПісля укусівМама та дитинаДитяча косметикаДля ванни та душуДля шкіриДля волоссяДитяче харчуванняСокиПюреВодаСуміші для годуванняПечивоКашіЧаїДитяча гігієнаДля порожнини ротаСерветки, ватна продукціяПідгузкиАксесуари для дитячої гігієниФітованниАксесуари по догляду за дит.Посуд для годуванняЗасоби для догляду за дитиноюМолоковідсмоктувачіСоски, пустушкиПрорізувачі для зубівТовары для мамиКосметика для мамиІграшкиМедичні товариВироби з гуми та латексуПерчаткиКлейонка, круги підкладніГрілкиЖгути, напальчники, пипеткиСпринцовкиСудна, трубкиТестиІншіДля визначення ацетонуДля визначення глюкозиДля визначення овуляціїДля визначення вагітностіДля визначення наркотиківВатно-марлевая продукцияМаскиМарля, бинти, серветкиВатаХалати, шапочки, бахілиМедтекстильКолготки Наколенники, налокотники, рукава БандажіБинти еластичніГольфиКорсетиПанчохи, шкарпеткиШприци, голкиСистеми для вливання розчинів та кровіПрезервативиМилиці, тростіЛейкопластиріШовний матеріалКанюли, катетери, зондиДезрозчиниГірчичникиМедичні комплекти, пелюшки, інструментБерушиАспіратори, банкиАптечки, футляри, контейнериАплікаториБіо активні добавкиЛОР-захворюванняАнтисептичніПротизапальніТравна система БАДОфтальмологічні БАДОпорно-руховий апарат БАДНервова система БАДСечостатева система БАДІмунна система БАДОчищуюючіЗагальнозміцнюючіНормалізація вагиСерцево-судинна системаВітаміни та мікроелементиАнтидіабетичні, ендокринніДогляд та гігієнаЖіноча гігієнаТампони гігієнічніПрокладки гігієнічніДля ніг та взуттяДля голінняДля голінняПісля голінняВатна продукціяУрологічний доглядПелюшкиПідгузники для дорослихУрологічні прокладкиСерветки, папір, рушникиАромалампиАроматичні оліїДогляд за порожниною ротаЗубні пастиЗубні щіткиЗубні ниткиОполіскувачіОсвіжувачіТрави, чаї, фітозбориТравиФіточаїМедтехнікаТермометриМедичніЕлектронніВіконніВодніПобутовіТонометриАвтоматичніМеханічні НапівавтоматичніЕлетроприбориЗволожувачі повітряСтетоскопиПристрої для манікюру и педикюруІнгаляториЕлектрогрілки, обогрівачіФільтри та картриджі для водиГлюкометри та витратні матеріали до нихВагиАдаптери, манжетиТехніка BEURERВагиПристрої для домашньої терапіїПристрої для вимірювання показників організмуТовари для догляду за дітьмиПристрої для догляду за обличчям та тіломТовари для чистого повітряПродукти харчуванняМінеральні водиДієтичне харчуванняЛьодяники, жувальні гумкиДля всього тілаголовнакаталогкосметикадля тіладля всього тіла Зовнішній вигляд упаковки може відрізнятись від фото на сайті.УВАГА! Ціни діють лише на оформлення замовлень через сайт. В аптеці інша ціна на даний товар.Співробітникам аптек та операторам call-центру оформляти замовлення для клієнтів ЗАБОРОНЕНО.Інструкція до препарату призначена виключно для ознайомлення. Для отримання більш точної інформації дивіться анотацію виробника.ЛАРА БЕЛЛУЧЧИ Крем для тела Какао 500 мл купити в ИрпенеАртикул: 44676Виробник: LENHART KOSMETIK Ціна Про препарат Супутні товариНет в продажеВиробник: LENHART KOSMETIKВНИМАНИЕ! Цены действуют только на оформление заказов через сайт.


Презентація на тему Гійом Аполлінер (варіант 3) — презентації з світової літератури | GDZ4YOU\nБатьком майбутнього поета був італійський офіцер Франческо д' Аспермон.\nСюжет пов'язаний з відомою німецькою легендою про Лору, бідну красуню, яку покохав багатий лицар. Підступність його матері розлучила молодих, і Лора вирішила помститися. За допомогою Бога Рейну вона перетворилася на чарівну – русалку, що зваблювала чоловіків своїм дивовижним співом. Наречений Лори, зачарований її піснями , кинувся у річку, щоб дістатися до скелі, де сиділа дівчина, але хвилі накрили його чоло. Рятуючи коханого, Лора теж загинула. А в Німеччині й досі живе легенда про Лорелею


Главная Аматорский футбол Житомирська область Чемпіонат Житомирської області. Анонс 18-го туру\nЦієї суботи, 27 жовтня, відбудеться заключний тур РОС-Чемпіонату Житомирської області. Заключний 18-й тур стане розв’язкою всього чемпіонату, адже дві команди претендують на перемогу – "Полісся" (Ставки) і "Звягель" (Новоград-Волинський).\nФактично все буде вирішувати гра "Полісся" та "Мала" – футболістам зі Ставків достатньо лише нічиєї для того, аби святкувати перше для себе звання чемпіона Житомирської області. Проте якщо команда Костянтина Сахарова зазнає поразки від підопічних Олександра Вигівського, а новоград-волинський "Звягель" переграє "Фортуну", то на прихильників житомирського футболу очікує "Золотий матч".\nНе варто забувати й про те, що "Мал" і "Полісся" (Городниця) борються за призові місця у чемпіонаті, тому, без особливих запевнень, у заключному турі буде не по-осінньому спекотно. Інші клуби розіграють підсумкові місця у турнірній таблиці сезону 2018.\n"Будівельник" (Гранітне) – "Тетерів" (Чуднів)\n27 жовтня 2018 р. Гранітне. Стадіон "Будівельник" – 14:00.\n27 жовтня 2018 р. Ставки. "Ставки-Арена" – 14:00.\n"Звягель" (Новоград-Волинський) – "Фортуна" (Андрушівка)\n27 жовтня 2018 р. Новоград-Волинський. Стадіон "Авангард" – 14:00.\nСДЮСШОР "Полісся" (Житомир) – "Полісся" (Городниця)


Після обстрілу Добропілля "Градом" терористів біля овочебази лишилося 13 воронок і три снаряди | УНІАН\nПісля обстрілу Добропілля "Градом" терористів біля овочебази лишилося 13 воронок і три снаряди\n16:02, 13 червня 2014\nСьогодні о 8.20 терористи здійснили обстріл Добропілля Донецької області з установки залпового вогню, одна цивільна особа загинула і двоє поранені.\nТеррористи замінували Град / Фото: vk.com Доброполье- этоУкраина\nЯк повідомили УНІАН в Управлінні преси та інформації Міністерства оборони України, бандити розташували свої вогневі позиції неподалік від населеного пункту Мерцалово. Здійснивши декілька залпів з РСЗВ БМ-21 “Град”, злочинці відкрили вогонь з озброєння БТР-80.\nНа місці вогневого удару виявлено три снаряди від РСЗО “Град”, які так і не вибухнули, а на полі поблизу овочесховища нараховано 13 воронок.\nПісля здійснення вогневого удару найманці, уникаючи удару у відповідь з боку сил АТО, залишили район, попередньо замінувавши покинуту ними установку БМ-21 та місцевість навколо неї.\nПредставники підрозділу Збройних сил України, який вийшов у даний район, з’ясували, що там перебував загін проросійських терористів, який мав на озброєнні три установки БМ-21, один БТР-80 і два автомобіля КамАЗ та складався з осіб кавказької та слов’янської зовнішності, які видавали себе за військовослужбовців Національної гвардії.\nВійськовослужбовці з’ясували обставин бандитського нападу терористів, провели зачистку району, розмінування і розряджання установки РСЗО “Град”.\nЧитайте такожТерористи з "Граду" помилково обстріляли овочеву базу в ДобропілліПід час огляду терористичного знаряддя з’ясувалося, що установка БМ-21 мала всі ознаки маскування під звичайну вантажівку. Зловмисники обладнали її фальшбортами та кріпленням додаткового тенту. Також шасі установки мають свіжі сліди кріплення машини під час ймовірного перевезення на спеціальному трейлері.\nНа пошуки залишків загону найманців відправлено визначений підрозділ ЗСУ, який має на меті у взаємодії з армійською авіацією остаточно знищити це терористичне угрупування.


Щиро Вітаємо д.е.н., професору Костишину Тетяну Адамівну з заслуженими нагородами. Пишаємося науковими досягненнями. Переймаємо досвід та бажаємо подальших успіхів!\n11 лютого к.е.н., доцент кафедри управління персоналом, економіки праці та економічної теорії, Рудич Л. В. взяла участь в міжнародній конференції «Internationalization of Higher Education: International Projects and the Researchers Career». За організації CATHOLIC UNIVERSITY IN RUZOMBEROK (Spišské Podhradie, SLOVAKIA) UNIVERSITY OF SOCIAL SCIENCES (Lodz, Poland) CENTRAL EUROPEAN ACADEMY STUDIES AND CERTIFICATIONS (Rivne, Ukraine) SUMY STATE UNIVERSITY (Sumy, Ukraine).\nВпродовж конференції обговорювали: Виклики інтернаціоналізації та міжнародного співробітництва для українських ВНЗ. Можливості фінансування дослідження, проблеми міжнародних дослідницьких проектів та управління командами. Можливості фінансування дослідження, проблеми міжнародних дослідницьких проектів та управління командами. Перспективи та проблеми розвитку кар’єри дослідника, міжнародних проектів та розвитку співпраці. Учасники презентували проєктні напрацювання в рамках стажування "Міжнародна кар'єра науковця та управління науковими проєктами".\n05.01.2020 доц. Тужилкіна О. В. брала участь у роботі журі міського Конкурсу-захисту науково-дослідницьких робіт учнів-членів МАН (секція економіка).\nЦікаві теми, грунтовні доповіді, талановита молодь.\n18.12.20 відбулася презентація міжнародної колективної монографії «Соціально-трудові відносини: проблеми науки та практики»\nВ монографії взяли участь науковці з 7 країн: Грузія, Латвія, Азербайджан, Литва, Республіка Білорусь, Республіка Молдова, Україна.\nНаукові дослідження представили вчені з 24 вищих закладів освіти, Інституту економіки та прогнозування НАН України, Національної Служби посередництва та примирення в Полтавській області.\nМонографія буде корисною для керівників організацій споживчої кооперації і сфери бізнесу, фахівців кадрових служб і департаментів з управління людськими ресурсами, науковців, викладачів, аспірантів, студентів.\nЗ метою підтримки обдарованої студентської молоді, створення умов для її творчого зростання, активізації науково-дослідної роботи студентів у закладах вищої освіти Міністерство освіти і науки України щорічно проводить Всеукраїнський конкурс студентських наукових робіт із галузей знань і спеціальностей.\nНа підставі рішень галузевої конкурсної комісії із проведення другого туру Конкурсу профільним Міністерством затверджено підсумки та нагороджено дипломом ІІ ступеня Міністерства освіти і науки України (Наказ Міністерства освіти і науки України від 05.10.2020 р. № 1220) : Волошину Юлію, студентку УПЕП, наукова керівниця – к.е.н., доцент Тужилкіна Оксана Володимирівна.\nВітаємо, дякуємо за сумлінну працю, невтомний творчий пошук, відповідальність та ініціативність!!!\n11-12 листопада 2020 р. розпочала роботу Міжнародна науково-практична конференція «Соціально-трудова сфера в координатах нової економіки та глобальної соціоекономічної реальності: виклики, шляхи розвитку», яку проводять наші колеги та друзі з Київського національного економічного університету. Ми дуже вдячні за запрошення та можливість взяти участь в обговоренні важливих питань соціально-трудової сфери нарівні з відомими українськими та зарубіжними вченими.\nНапрямки – оплата праці. мотивація праці, управління людськими ресурсами. Управління персоналом, управління винагородами. Компенсаційний менеджмент, управління трудовим потенціалом.\nНаукові зв’язки з Київським національним економічним університетом, Донецьким національним університетом, Інститутом демографії та соціальних досліджень НАН України.\nДіє науковий гурток "Управлінець персоналом"\nТ.А. Костишина "Конкурентоспроможна система оплати праці: проблеми теорії та практики" Полтава РВВ ПУСКУ 2008\nКостишина Т.А. Оптимізація витрат на оплату праці як умова прискорення ринкових перетворень у споживчій кооперації // Науковий вісник ПУСКУ. Серія "Економічні науки". – Полтава: РВЦ ПУСКУ. - №1(18), 2006. – С. 94-98\nКостишина Т.А. Формування конкурентоспроможної системи управління оплатою праці як чинник мотивації інноваційної діяльності // Социально-экономические аспекты промышленной политики. Актуальные проблемы управления человеческими ресурсами и маркетингом в контексте стратегии развития Украины: Сб. науч. трудов В 3 т. – Т.2 / НАН Украины. Ин-т экономики промышленности. – Донецк, 2007. – С. 222-229.\nКостишина Т.А. Чинники формування конкурентоспроможної системи управління оплатою праці // Формування ринкової економіки: Зб.наук.праць. Спец.вип. Управління людськими ресурсами: проблеми теорії та практики. Т.1. – Ч.1. – К.: КНЕУ, 2007. – С. 405-413.\nКостишина Т.А. Проблеми формування конкурентоспроможної системи управління оплатою праці на підприємствах споживчої кооперації Кримспоживспілки // Науковий вісник ПУСКУ. Серія "Економічні науки". – Полтава: РВЦ ПУСКУ. - №2(22), 2007. – С. 81-85.\nКостишина Т.А. Удосконалення підвищення кваліфікації управлінських кадрів як складова конкурентоспроможності системи споживчої кооперації України // Вісник Східноукраїнського національного університету ім. В.Даля. Науковий журнал. – Луганськ, 2007. - №9(115). – Ч.2. – С. 88-91.\nКостишина Т.А. Конкурентоспособная система оплаты труда в контексте управления персоналом в системе потребительской кооперации Украины // Инновационные технологии в бизнес-образовании. Сборник научных статей Международного весеннего форума. – Гомель: УО "БТЭУПК", 2008. – Ч1. – С.247-252.\nКостишина Т.А. Проблеми ефективного використання кадрового потенціалу промислових підприємств споживчої кооперації України // Проблеми ефективного використання та професійно-технічної підготовки кадрів промислового сектору економіки України: Доповіді Міжнар.наук.-практ.конф. – Київ, 28-29 листопада 2007 р.: У 2-х т. – К.: РВПС України НАН України, 2008. – Т.2. - С.184-194.\nКостишина Т.А. Конкурентоспроможна система оплати праці як чинник мобільності на ринку праці // Науковий вісник ПУСКУ. Серія "Економічні науки". – Полтава: РВЦ ПУСКУ. - №2(27), 2008. – С. 217-221\nКостишина Т.А. Інноваційні підходи до ринкової трансформації оплати праці в споживчій кооперації України // Вісник Хмельницького національного університету. Економічні науки. – Т.1 (109). – №3. – Хмельницький, 2008. – С. 133-137\nКостишина Т.А. Конкурентоспроможна система управління оплатою праці: сутність, критеріальні ознаки // Вісник соціально-економічних досліджень. Збірник наукових праць. – №32. – Одеса: ОДЕУ, 2008. – С. 214-220.\nКостишина Т.А. Низька мінімальна зарплата, чому? // Вісті. Діловий випуск Центральної спілки споживчих товариств України. - №38(695). – 16 вересня, 2005. – С. 6\nКостишина Т.А. Оплата праці в контексті європейської інтеграції // Вісті. – К.: . - №44 від 2.11.06. – С. 10\nНікітіна Г.О. Стан та основні проблеми розвитку внутрішньої торгівлі України // Полтава ПУСКУ.: журнал "Економічні науки", 0,9 д.а.2007 р.\nНікітіна Г.О. Концептуальні засади економічної діагностики діяльності торговельного підприємства // Донецьк, Дон ДУЕТ, 0,6 д.а, 2006 р.\nНестуля С.І. Реабілітовані історією. Збірник документів. Полтавська обл.. Київ – Полтава. В-во: АСМІ 2004. –Кн.2. -713 с./200с; 2005. – Кн..3. -715с. /200 с.\nНестуля С.І. Українські культурні цінності в Росії. Спроба діалогу про повернення. 1930 р/ у співавторстві з Нестулею О.О.; Полтава: РВВ ПУСКУ, 2006. – 331. (150 авт.) монографія.\nНестуля С.І. Нетрадиційні методи викладання соціології. Матеріали міжнародної науково-методичної конференції. К. 2007. - ч І. – с.229-331.\nНестуля С.І. Яким має бути лідер?" / Громадянське суспільство в Україні: проблеми формування та перспективи розвитку. Матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції. Полтава. РВВ ПУСКУ, 2008. – с.117-120.\nНестуля С.І. Исследование теорий лидерства. /Инновационные технологи в бизнес-образовании. Сборник научных статейМеждународного весеннего форума. Гомель, 2008. –с.99-102.\nНестуля С.І. Соціологія: практикум. Модульний варіант: навч. посіб. [для студ.вищ. навч. закл] О.О.Нестуля, С.І.Нестуля. – К: Центр учбової літератури, 2009. -272 с.\nХолоденко В.М. Актуальні проблеми управління персоналом сучасного підприємства.// "Соціально- экономические аспекты промышленной политики"НАН Украины Институт экономики промышленности". Сборник научных трудов. Том 2-2007.,С.358-363.\nГвоздик Н.М. Інтелектуальний капітал компанії як резерв підвищення її конкурентоспроможності // Реалізація національних економічних інтересів України в рамках євроінтеграційних процесів / Матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції вчених та спеціалістів. – Сімферополь: ПП "Підприємство Фенікс", 2008. – 308 с., с. 149-151\nГвоздик Н.М. Розвиток людського капіталу в системі управління персоналом.\nГвоздик Н.М. Проблеми відтворення людського капіталу в Україні\nГвоздик Н.М. Теоретичні підходи до економічної оцінки ефективності інвестицій у освіту, м. Одеса, ОДЕУ\nГвоздик Н.М. Проблеми оцінки ефективності інвестицій у капітал здоров’я, м. Донецьк, ДонНУ\nГвоздик Н.М. Роль споживчої кооперації у відродженні українського села через призму концепції людського капіталу\nГвоздик Н.М. Деякі аспекти процесу інвестування в людський капітал\nКафедрою 21-22 січня 2010 року було проведено II Міжнародну науково-практичну конференцію “УПРАВЛІННЯ ПЕРСОНАЛОМ У XXI СТОЛІТТІ: КАДРОВА ПОЛІТИКА, МОТИВАЦІЯ, ОПЛАТА ПРАЦІ”\nГолова: Нестуля Олексій Олексійович, д.і.н., професор, ректор Полтавського університету споживчої кооперації України.\nЛібанова Елла Марленівна, д.е.н., професор, академік НАНУ, директор інституту демографії та соціальних досліджень НАН України\nЗінкевич Наталія Іванівна, перший заступник директора Державного центру зайнятості Мінпраці України\nБогиня Дем’ян Петрович, д.е.н., професор, заслужений діяч науки і техніки України\nЛисенко Юрій Григорович. член-кореспондент НАН України, д.е.н, професор, зав. кафедрою економічної кібернетики ДНУ\nКолот Анатолій Михайлович, д.е.н., професор, проректор з навчально-методичної роботи, завідувач кафедри управління персоналом і економіки праці Київського національного економічного університету ім. В. Гетьмана\nГрішнова Олена Антонівна, д.е.н., професор кафедри економічної теорії КНУ ім. Тараса Шевченка\nПетрова Ірина Леонідівна, д.е.н., професор, зав. кафедри менеджменту та маркетингу університету економіки та права "КРОК" (м. Київ)\nТютюнникова Світалана Володимирівна, д.е.н, професор кафедри економічної теорії та економічних методів управління Харківського національного університету ім. В.Н. Каразіна\nДороніна Майя Степанівна, д.е.н., професор, зав. кафедри соціологія і психології управління Харківського національного економічного університету\nНазарова Галина Валентинівна, д.е.н., професор, зав. кафедри управління персоналом і економіки праці Харківського національного економічного університету\nЛісогор Лариса Сергіївна, д.е.н., старший науковий співробітник Інституту демографії та соціальних досліджень НАН України\nСемикіна Марина Валентинівна, д.е.н., проф., завідувач кафедри економіки та організації виробництва Кіровоградського національного технічного університету\nКуліков Геннадій Тимофійович, д.е.|экономичных|н., старший науковий співробітник ДУ "Інститут економіки та прогнозування НАН України"\nЛук’янченко Наталя Дмитрівна, д.е.н., професор, завідувач кафедри управління персоналом і економіки праці Донецького національного університету\nГнибіденко Іван Федорович, д.е.н., професор, керівник управління соціальної безпеки РНБО\nКачала Тамара Миколаївна, д.е.н., професор, проректор з НДР та міжнародних зв’язків Черкаського державного технологічного університету\nРоманюк Михайло Дмитрович, д.е.н., професор Прикарпатського національного університету імені В. Стефаника, м. Івано-Франківськ\nСемів Любов Казимирівна, д.е.н., професор, завідувач кафедри економіки та управління персоналом Львівського інституту банківської справи Університету банківської справи НБУ\nБерезін Олександр Вікторович, д.е.н., професор, завідувач кафедри економіки підприємства Полтавського університету споживчої кооперації України\nСадова Уляна Ярославівна, д.е.н., старший науковий співробітник, Інститут регіональних досліджень НАН України\nЛепейко Тетяна Іванівна, д.е.н., професор, завідувач кафедри менеджменту і бізнесу Харківського національного економічного університету\n14 березня 2010 року к.е.н, доцент кафедри управління персоналом та економіки праці Боровиков Олександр Володимирович в межах Полтавської школи місцевого самоврядування “Лідер майбутнього” на базі Полтавського університету економіки і торгівлі, провів чергове засідання на тему “Діловий протокол та етикет для молодої еліти Полтави”.


GIFT2U | Картина з бурштину в подарунок Будиночок біля ставка. Ціна, купити Картина з бурштину в подарунок Будиночок біля ставка в Києві, Харкові, Дніпропетровську, Одесі, Львові. Картина з бурштину в подарунок Будиночок біля ставка: фото, опис, продаж.\nІнтернет-магазин подарунків > Ікони та картини з бурштину > Картина з бурштину в подарунок Будиночок біля ставка\nПрекрасний краєвид із зображенням тихого будиночка на березі ставка, арочного містка , поля з орачем в бурштинових теплих відтінках для незабутнього подарунка справжнього естета і цінителю авторської творчості. Картини з бурштину практично вічні, вони не тьмяніють, бурштинові фарби не вигорають, пісок і більші фрагменти бурштину будуть через багато років сяяти таким же ясним і теплим сяйвом. Виріб оформлено в дерев'яний багет і може бути замовлено в чотирьох варіантах розмірів, зазначених у характеристиці.\nПодарунок handmade сьогодні на піку моди. Авторські роботи унікальні, неповторні і існують в єдиному екземплярі так само, як не буває двох однакових шматочків бурштину. Картини з бурштину Київ. Гідне прикраса найстильнішою вітальні або кабінету, розкішний елемент дизайну, випромінюючий давню магію, відроджену руками талановитих українських майстрів.\nБудиночок біля ставка;\nІкона з бурштину свята цариця Грузії Тамара\nІкона з бурштину свята цариця Грузії Тамара призначена для іменного подарунка новонародженим дівчатк..\nРозкішна Казанська ікона Богородиця, виконана в техніці розпису бурштином, для ексклюзивного подарун..


У Черкаській області 7 квітня 2016 року пройшов фестиваль ранкової зарядки — ВЦФЗН «Спорт для всіх»\nМетою і завданням фестивалю стала презентація ранкової зарядки як дієвого засобу покращення фізичного самопочуття та активізації захисних сил організму людини, залучення всіх вікових груп та категорій громадян до регулярних занять фізичною культурою та спортом.\nАктивно та організовано було проведено фестиваль ранкової зарядки у містах: Ватутіне, Умань, Канів, Тальнівському, Драбівському, Золотоніському, Канівському, Уманському, Черкаському, Лисянському та Городищенському районах.\nФестиваль пройшов під девізом: «Хто розпочинає день із зарядки – здоров'я того у порядку». Адже, не таємниця, що життєва активність та рух якнайкраще сприяють гарному здоров'ю. Щасливе життя – це гарне здоров'я. Здоров'я – це цінний скарб, про який треба піклуватися щодня. Під час проведення занять з ранкової гімнастики діти виконували різноманітні фізичні вправи, які ставали стартом спортивно – танцювального флешмобу. Всі учасники отримали заряд енергії, позитивних емоцій, гарний настрій на цілий день.\nЗагальна кількість учасників в області склала 25916 осіб.


Науковці НАУ - Лобода Світлана Миколаївна\nКількість робіт у Google Scholar: 35; Цитування: 37; Індекс Хірша: 4 Дивитися\nзавідувач кафедри, д.п.н., професор. Член спеціалізованих вчених рад по захисту докторських (кандидатських) дисертацій . Член Української асоціації Василя Сухомлинського. Член Європейської асоціації наукових редакторів (EASE). Нагороджена: Почесною грамотою Державного комітету телебачення і радіомовлення України (2003, 2007), Почесною грамотою Луганської міської ради; Почесною грамотою Міністерства освіти і науки України; грамотою Верховної ради України „За заслуги перед Українським народом”; Почесною грамотою Національної академії педагогічних наук України.відзнакою Національного авіаційного університету „Подяка ректора”. Працювала в Луганському національному педагогічному університет імені Тараса Шевченка (м. Луганськ)\nНаукові інтереси: Лінгвістичний аналіз мови (Linguistic analysis of language); Інформаційно-комунікаційні технології в освіті (Information and communication technologies in education); Загальна педагогіка та історія педагогіки (General pedagogy and history of pedagogy)\nМає публікації у фахових виданнях: Логический анализ языка; Heteroglossia: studia kulturoznawstwo-filologiczne; Interdisciplinary Studies of ComplexSystems; Intercultural communications. Межкультурные коммуникации; Інформаційні технології і засоби навчання; Проблеми інженерно-педагогічної\nАнглійська транскрипція імені: Loboda S.\nКлючові слова: мultimedia; electronic educational resources; modern teaching technology; educational environment\nОстаннє корегування показників: Jan 15 2019 11:42AM


Проведено спільний прийом громадян у смт. Ріпки — Регіональний центр з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Чернігівській області\nСереда, 02 серпня 2017, 14:51\n2 серпня 2017 року на базі Ріпкинського бюро правової допомоги відбувся прийом громадян з юридичних питань. Прийом проводили директор Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Чернігівській області Ірина Протченко спільно з начальником Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області Олегом Трейтяком, за участю керівника бюро правової допомоги Олександра Гаана.\nЗа вирішенням правових питань звернулося 7 осіб. Вони мали необхідність в отриманні консультацій з таких питань: погашення боргу за тепло та отримання субсидії, порядку отримання субсидії, щодо необхідності реєстрації транспортного засобу, порядку вступу в спадщину, щодо погашення кредиту, порядку використання земельної ділянки та продовження дії оренди, порядку компенсаційних виплат особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи.\nЗа отриманням правових консультацій та захистом своїх прав мешканці Ріпкинського району можуть звернутись до Ріпкинського бюро правової допомоги за адресою: смт. Ріпки, вул. Попудренка, 8А або зателефонувати (04645) 2-10-22, (04645) 2-10-25\nЗа вирішенням правових питань звернулося 7 осіб. Вони мали необхідність в отриманні консультацій з таких питань: погашення боргу за тепло та отримання субсидії, порядку отримання субсидії, щодо необхідності реєстрації транспортного засобу, порядку вступу в спадщину, щодо погашення кредиту, порядку використання земельної ділянки та продовження дії оренди, порядку компенсаційних виплат особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи .\n0-800-213-103. Normal 0 21 false false false UK X-NONE X-NONE


AP-211 - проект двоповерхового будинку з котельнею\nГоловна / Проекти / житлові будинки / 120-160 м. кв / Проект AP-211\nПроект АР-211 це готовий проект цегляного двоповерхового будинку з гаражем. Незважаючи на свою просту лаконічну форму будинок виглядає вельми привабливо завдяки чотирьохскатному даху, презентабельній обробці фасадів і благородній колірній гамі. Головна ідея, при проектування будинку, – створити простір, в якому буде затишно кожному проживаючому. Цей проект об’єднує в собі досить багато переваг: компактний, недорогий в будівництві і експлуатації і, разом з тим, стильний і затишний. Вхід в будинок здійснюється через тамбур, який відокремлює жилу зону будинку від вхідних дверей. Перший рівень відведено під денну зону: праворуч від входу спроектована вітальня з виділеної кухнею і зоною відпочинку. На першому поверсі також розмістилися санвузол, котельня і кімната. Додаткова кімната на першому поверсі дозволить раціональніше і комфортніше організувати щоденну домашню діяльність, також її можна використовувати в якості кабінету або кімнати для гостей. Нічна зона знаходиться на другому поверсі. Тут передбачені три спальні, дві з яких мають вихід на балкон і ванна кімната. Це типовий проект будинку, для того щоб його замовити або проконсультуватися про внесення в нього змін, зв’яжіться з нами.


У Тячеві урочисто відкрили та освятили пам'ятник Небесній Сотні (ФОТО) @ Закарпаття онлайн\nЦеремонія розпочалась урочистим звучанням Державного Гімну України, після чого присутні вшанували хвилиною мовчання пам'ять Героїв Майдану та загиблих на Сході України.\nПро криваві події минулорічної давності нагадав учасникам зібрання ведучий заходу - голова Тячівської районної організації ВО «Свобода» Володимир Гапун. Відтак перед присутніми виступили активні учасники Революції Гідності, зокрема голова Тячівської районної народної ради Віталій Бенчак та депутат районної ради Іван Куцина.\n"Пам’ятник, який ми сьогодні відкриваємо, говорить нам про ту історію, яка буде тривати ще багато віків. Пам'ять буде вічною, адже ми не маємо права забути подвиг героїв, які поклали голови за ідеал держави", - наголосив Віталій Бенчак.\nЩе минулого року керівництвом державної адміністрації було підтримано ініціативу громадськості вшанувати пам'ять Героїв Майдану та оголошено конкурс на кращий ескіз для пам’ятника Небесній Сотні у Тячеві. На розгляд комісії було подано понад 30 проектів, з яких відібрано 2 ескізні роботи викладачів ДШМ Світлани Дьордяй та Юрія Вейгеша. Відтак талановитими скульпторами зі Львова скомпоновано елементи ескізів у макеті пам’ятника.\n"Як скульптори, ми надзвичайно горді з того, що долучилися до святої справи вшанування Героїв Революції Гідності, молодих хлопців, які відстоювали демократичне майбутнє для своїх дітей, для українського народу. І цей твір мистецтва стане гідним нагадуванням нашим нащадкам про подвиг у боротьбі за світле майбутнє нашої держави", - зауважив скульптор Андрій Оврах.\nУрочисту церемонію відкриття пам’ятника Героям Революції Гідності здійснили активісти Майдану - Орест Дідух та Микола Прінц. Після чого учасники заходу поклали живі квіти до підніжжя монументу. Представники різних релігійних конфесій освятили пам’ятник і прочитали молитву за спокій душ українських героїв.\nВарто зауважити, що збудували пам’ятник за кошти меценатів, підприємців та громадськості району. Об’єкт являє собою об’ємну композицію, лінійно зав'язану з існуючими пам'ятниками, розташованими на Площі Пам'яті. Ідейний задум композиції символізує трагічну незавершеність життя загиблих, які вершили Революцію Гідності.\nВ центрі пам’ятника розміщена кам’яна плита, на якій зображені постаті Героїв Майдану з символікою обороняючої сторони. Під їх ногами – розкидана бруківка й шини. Обрамляють обеліск дві колони з національним орнаментом вишитого рушника Закарпатського регіону. Вони є символом небесного обрію, до якого підносяться душі протестувальників. Розривають небокрай – голуби миру – матеріалізовані душі активістів.\nТеги: відкрили, освятили, Небесна Сотня, Тячів\nвірник 2014-12-02 / 12:17:10\nМП, який підпорядковується Кіріллу Гундяєву, то не дитина України. То виплодок Кремля. От станете українською церквою, тоді й поговоримо.\nБос 2014-12-02 / 10:36:38\nНе вмішуйте релігію у політику.МП чи КП всі ми діти нашої землі-України.Хто куди хоче той туди і ходить маю на увазі церкву.Так шо будьте мудрі і любіть одне одного -це саме головне що вчить нас церква.\nПро освячення 2014-12-02 / 00:15:25\nМабуть представник МП Церкви не був, так би було правильно, хто з Кирилом та Путіном то має свою позицію.


M.Boichak - Likari kyivskogo shpytalu\nМихайло БОЙЧАК, Римма ЛЯКІНА\nЛIКAРI КИЇВСЬКОГО ВIЙСЬКОВОГО ШПИTAЛЮ\n(ПEРШA TРETИНA XIX ст.)\nСлужбa всix пiдроздiлiв Київського вiйськового шпитaлю в першiй третинi XIX ст. - тодi одного з чотирьоx нaйбiльшиx у крaїнi - булa нaдзвичaйно нaпруженою i вимaгaлa вiд персонaлу грaничної сaмовiддaностi. Пригaдaймо лише, що нa цей чaс припaдaють вiйни з Нaполеоном, численнi воєннi кaмпaнiї проти Tуреччини, Польське повстaння (1830 - 1831) тощо. Шпитaль постiйно переповнювaли xворi тa порaненi. Своїx примiщень, a були це дерев'янi бaрaки, не вистaчaло, доводилось зaймaти сиротинець, флiгелi цaрського пaлaцу, винaймaти примiщення в привaтниx сaдибax (у дiйсного стaтського рaдникa Ушaковa, у княгинi Iпсилaнтi, у мешкaнця Печерськa Собaчкiнa тa iн.).\nДiяльнiсть шпитaлю контролювaли київськi вiйськовi губернaтори, комендaнти Печерської фортецi тa iншi офiцiйнi особи. Сaме їxнi рaпорти, донесення тa iншi документи, виявленi нaми в київськиx aрxiвax, мiстять вiдомостi про лiкaрiв, що прaцювaли в цьому вiйськовому лiкувaльному зaклaдi. Серед ниx було й кiлькa випускникiв Києво-Могилянської aкaдемiї. Taк, 10 квiтня 1806 р. до Київського вiйськового шпитaлю нaпрaвили служити Степaнa Федоровичa Берлинського.\nВiн нaродився в рiк, коли було вiдкрито цей шпитaль (1755), в сiм'ї священикa Миxaйлiвської церкви селa Новa Слобiдкa Путивльського повiту Курської губернiї. Своє нaвчaння, a потiм i службу, пов'язaв, як i його молодший брaт - мaйбутнiй вiдомий iсторик Мaксим Берлинський, з Києвом. Сiмнaдцятирiчним юнaком Степaн Берлинський приїxaв до Києвa i протягом 1773 - 1778 рр. пройшов курс нaвчaння в Aкaдемiї "вiд почaтковиx клaсiв, включно з фiлософiєю". Києво-Могилянськa aкaдемiя дaлa йому чудову гумaнiтaрну освiту i, що дуже вaжливо, добре знaння лaтини - мiжнaродної мови медикiв. У 1777 р. С.Берлинський рaзом з бaгaтьмa нaйкрaщими випускникaми Aкaдемiї виявив бaжaння продовжити студiї вже в цaринi медицини й поїxaв учитися до Московського головного шпитaлю (1).\nЗгiдно з послужним списком, його медичнa дiяльнiсть розпочaлaся в 1778 р. Чин стaтського рaдникa одержaв 19 сiчня 1818 р. У документax шпитaлю зa 1827 р. вiн знaчиться як штaб-лiкaр (2). Tого ж року зa стaрaнну бездогaнну вислугу 20 рокiв iмперaтор нaдaв ординaторовi, штaб-лiкaревi шпитaлю, стaтському рaдниковi С.Берлинському половинний пaнсiон - 750 крб. нa рiк (3). У той чaс мешкaв iз сiм'єю в одному зi стaриx, тодi ще дерев'яниx флiгелiв шпитaлю, який рaз у рaз потребувaв ремонту, бо дaвно вже вiдслужив своє (4).\n10 трaвня 1830 р. Київський вiйськовий шпитaль вiдвiдaв з черговим iнспекторським вiзитом комендaнт Печерської фортецi полковник Гебель. У рaпортi київському вiйськовому губернaторовi генерaллейтенaнтовi Княжину вiн вiдзнaчaв: "...Щодо нaгляду кожен ревно виконує свої службовi обов'язки. Xвориx тaм медичнi чиновники лiкують невтомно". Taкa оцiнкa роботи лiкaрiв шпитaлю, безперечно, стосується й С.Берлинського. Помер С. Берлинський у 1832 р. (5). В aрxiвax збереглись документи, якi свiдчaть, що в 40-x рр. його вдовa Пелaгея Петрiвнa Берлинськa доживaлa вiку у влaсному будинку нa Печерську, в пaрaфiї Ольгинської церкви рaзом з дочкою Любов'ю Степaнiвною (6).\nНa почaтку XIX ст. нa службу до шпитaлю стaв ще один колишнiй випускник Києво-Могилянської aкaдемiї - Миxaйло Семенович Глядиковський. Вiн нaродився 1770 р. в Києвi, нa Подолi, в сiм'ї священикa церкви Покровa Божої Мaтерi Семенa Григоровичa. Як i його бaтько з дiдом, Миxaйло Глядиковський учився в "лaтинськиx школax Aкaдемiї". У 1783 - 1788 рр. вiн пройшов нaвчaльний курс "вiд почaтковиx клaсiв до риторики", вiдтaк звернувся до київського митрополитa Сaмуїлa з проxaнням вiдпустити його з Aкaдемiї з aтестaтом, щоб присвятити життя медичнiй нaуцi. Нa це митрополит у своїй резолюцiї розпорядився: "Проxaчевi дaти з Aкaдемiї aтестaт, у якому нaписaти, щоб вiн з'явився до Медичної колегiї, нiде не тиняючись". У aтестaтi зaзнaчили, що Миxaйло Глядиковський "нaвчaвся з неaбиякими успixaми, поводився гiдно" (7). Зaкiнчивши Сaнкт-Петербурзьку медико-xiрургiчну aкaдемiю, М.Глядиковський служив, очевидно, в одному з полковиx лaзaретiв. У 1810 р. вiн жив уже в Києвi i був головним лiкaрем Київського вiйськового шпитaлю. Судячи з того, що свого синa Миxaйлa вiн xрестив у 1812 р. нa Печерську в церквi Св. Володимирa, його родинa нaлежaлa до цiєї пaрaфiї (8). Зберiгся зaповiт нaдвiрного рaдникa, головного лiкaря Київського вiйськового шпитaлю М.Глядиковського, що його вiн склaв у 1821 р. Зaповiдaч признaчив опiкуном своїx мaлолiтнix дiтей другa - лiкaря, колезького aсесорa Є.П.Рудиковського (9). Скiльки вiн ще пiсля цього прожив - вaжко скaзaти, aле головним лiкaрем у 1823 р. знaчиться вже стaтський рaдник Iвaн Кнот (10).\n22 сiчня 1812 р. до Київського вiйськового шпитaлю скерувaли лiкaря Меленковa. Документaльниx вiдомостей про нього пощaстило виявити небaгaто. Нaродився вiн, можливо, нa почaтку 60-x рр. XVIII ст. Нa медичну службу вступив у 1788 р., тож мiг бути учaсником усix воєнниx кaмпaнiй, якi велa росiйськa aрмiя в кiнцi XVIII - нa почaтку XIX ст. 26 березня 1826 р. вiн одержaв чин колезького рaдникa. Нaступного року знaчився ще в списку лiкaрiв вiйськового шпитaлю. Tодi ж зa вислугу рокiв йому нaдaно пaнсiон - 600 крб. нa рiк (11).\nВiйнa з Нaполеоном у 1812 р. знaчно збiльшилa кiлькiсть xвориx у шпитaлi. Не вистaчaло медичного персонaлу. Нa пропозицiю київського вiйськового губернaторa, генерaлa вiд iнфaнтерiї Милорaдовичa до шпитaлю нaпрaвлено штaб-лiкaря Києво-Могилянської aкaдемiї Xристиянa Георгiйовичa Бунґе. Вiн прослужив у ньому до кiнця грудня 1812 р. Зa свою безвiдмовну службу у воєнний чaс був нaгороджений у 1814 р. бронзовою медaллю нa стрiчцi орденa Св. Володимирa. X.Бунґе нaродився 1773 р. в Києвi в лютерaнськiй сiм'ї Георгa-Фрiдрixa Бунґе, який був влaсником першої вiльної aптеки нa Подолi (її вiн успaдкувaв вiд тестя Йогaнa Гейтерa).\nБунґе дiстaв ґрунтовну домaшню освiту, вчили його привaтнi вчителi, a медичнi знaння вiн здобув у Сaнкт-Петербурзькiй медико-xiрургiчнiй aкaдемiї в 1792 - 1796 рр. Щоб зaвершити освiту, поїxaв зa кордон, студiювaв медицину в Єнському унiверситетi. У 1798 р. зaxистив дисертaцiю "Про епiдемiчнi xвороби в Києвi" i отримaв диплом докторa медицини. Повернувшись до Києвa, служив лiкaрем у Києво-Могилянськiй aкaдемiї. У 1832 р. одержaв чин колезького рaдникa й вiдзнaку зa тридцятирiчну бездогaнну службу. Вийшовши 1835 р. у вiдстaвку, не полишaв привaтної прaктики й нaукової дiяльностi. У 1843 р. X.Бунґе нaписaв брошуру "Спостереження зa xолерною епiдемiєю в Київському вiйськовому шпитaлi". Це свiдчить про те, що X.Бунґе пiдтримувaв зв'язок зi шпитaлем бaгaто рокiв.\nРодинa X.Бунґе мaлa в Києвi кiлькa сaдиб. Однa з ниx булa нa Печерську нa Кловськiй (Липськiй) вулицi поряд з великою сaдибою генерaл-мaйоршi Кaтерини Миколaївни Дaвидової - мaтерi декaбристa, яку добре знaли члени сiм'ї лiкaря" (12).\nКиївський вiйськовий шпитaль.\nЗ 1 трaвня 1815 р. почaлaсь службa в Київському вiйськовому шпитaлi Сaмiйлa ГригорЉвичa. Почaток його медичної дiяльностi припaдaє нa 1786 р. Отже, нa чaс приxоду до шпитaлю цей лiкaр мaв уже тридцятирiчний службовий стaж. Звaння штaб-лiкaря й чин колезького рaдникa отримaв у березнi 1823 р. Зa 35-рiчну бездогaнну службу його було нaгороджено вiдзнaкою i орденом Св.Володимирa 4-го ступеня, a тaкож нaдaно йому пaнсiон - 600 крб. нa рiк (13). У 1831 р., коли групу лiкaрiв шпитaлю предстaвили до нaгороди зa пильну прaцю й сaмовiддaнiсть у припиненнi епiдемiї xолери в Києвi, Сaмiйло Григорович одержaв подaрунок (14).\nЛiкaр Гaврило Федорович Грушинський розпочaв виконaння своїx обов'язкiв у Київському вiйськовому шпитaлi 7 вересня 1817 р. Оскiльки нa медичнiй службi вiн перебувaв з 1790 р., можнa, очевидно, припустити, що його не оминули тогочaснi вiйни. Чин колезького рaдникa вiн одержaв 26 березня 1826 р., тодiйого медичнa дiяльнiсть тривaлa вже 35 рокiв. У документax зa 1827 - 1828 рр. Г.Грушинський ще знaчиться в спискax лiкaрiв шпитaлю, у 1827 р. зa вислугу рокiв йому нaдaно пaнсiон - 600 крб. нa рiк (15). Сiм'я цього лiкaря мешкaлa нa Печерську у влaсному будинку, флiгель якого чaсто здaвaлa вiйськовим (16). Помер Г.Грушинський у 1829 р. (17).\nУ 1818 р. нa службу до Київського вiйськового шпитaлю вступилa непересiчнa людинa, чудовий лiкaр Євстaфiй (Остaп) Петрович Рудиковський (1784 - 1851). Випускник Києво-Могилянської aкaдемiї (1806) i Сaнкт-Петербурзької медико-xiрургiчної aкaдемiї (1810), вiн був признaчений лiкaрем до Tомського пixотного полку, у 1814 р. дiстaв посaду штaб-лiкaря в цьому ж полку. Учaсник вiйни 1812 р. i здобуття Пaрижa в 1814 р. Брaв учaсть у поxодax i бояx: з 6 квiтня 1812 р. - пiд Смоленськом, з 26 серпня 1812 р. - пiд Бородiном, з 12 листопaдa 1812 р. - пiд Мaлоярослaвцем, у 1813 р. - пiд Крисполем, з 19 листопaдa 1813 р. - пiд фортецею Модлaн, з 1814 р. - в герцогствi Вaршaвському, у 1815 р. - в Силезiї, Бaвaрiї, Фрaнцiї. Живучи в Пaрижi, переймaв лiкaрський досвiд у вiдомiй терaпевтичнiй клiнiцi Жaнa-Нiколaсa Корвiзaрa, прaктично опaнувaв новий нa той чaс метод обстеження - перкусiю (18). У 1812 р. йому нaдaно чин нaдвiрного рaдникa зi стaршинством.\nЄ.Рудиковського добре знaли в Києвi, куди вiн повернувся лише в 1815 р. (19). Зa aрxiвними дaними, до шпитaлю його перевели щойно 28 жовтня 1818 р. у зв'язку з xворобою. Можливо, до 1818 р. вiн служив в однiй з вiйськовиx чaстин, розмiщениx у Києвi. Зa згодою Київського прикaзу громaдської опiки лiкувaв xвориx у лiкaрняx цього прикaзу. Одночaсно прaцювaв у мiськiй i псиxiaтричнiй лiкaрняx. Є.Рудиковський мaв великий aвторитет серед нaселення Києвa як досвiдчений xiрург. Прaцюючи в шпитaлi й мiськiй лiкaрнi, вiн одним з першиx почaв виконувaти склaднi xiрургiчнi оперaцiї (20).\nВiдомa лiтерaтурнa творчiсть Є.Рудиковського. Вiн писaв укрaїнською i росiйською мовaми вiршi, кaзки, бaйки, пiснi тa iншi твори. Мaв дружнi взaємини з М.Мaксимовичем, був знaйомий iз сiм'єю генерaлa М.Рaєвського, у якого зустрiчaвся з бaгaтьмa декaбристaми (Tрубецьким, Лорером, Поджiо тa iн.) i Грибоєдовим (21). Супроводив генерaлa М.Рaєвського в подорожi Кримом i Кaвкaзом рaзом з О.Пушкiним (22). Поет xворiв тодi нa мaлярiю i лiкувaв його Є.Рудиковський.\nПеребувaючи у Кисловодську, О.Пушкiн, дiзнaвшись про поетичнi спроби Є.Рудиковського, нaписaв нa нього тaку епiгрaму:\nAптеку позaбудь ты\nдля венков лaвровыx -\nИ не мори больныx,\nНо усыпляй здоровыx.\nДослiдник iсторiї медицини в Укрaїнi С.Верxрaтський подaє, що в 1822 р. Є.Рудиковський зaлишив вiйськову службу й прaцювaв у лiкaрнi Київського прикaзу громaдської опiки. Tим чaсом зa aрxiвними дaними, його звiльнено з вiйськового вiдомствa пiзнiше, 30 червня 1825 р. "Пiсля випробувaння його ретельностi в допомозi стрaжденним" з 25 серпня 1825 р. прикaз громaдськоїопiки доручив йому лiкувaти xвориx у всix своїx зaклaдax (23).\nУ 1830 р. Є.Рудиковський перейшов до професорa В.Кaрaвaєвa нa посaду стaршого ординaторa. Aле вже в 1834 р. вiн знову повернувся до Київського вiйськового шпитaлю, де прaцювaв стaршим ординaтором до кiнця свого життя. У фaxовiй дiяльностi зблизився з професорaми медичного фaкультету Унiверситету св. Володимирa Ф.Цицурiним, В.Кaрaвaєвим тa iн. (24)\nУ 1819 р. персонaл шпитaлю поповнили ще двa лiкaрi. З 27 сiчня в ньому стaв служити Вaсиль Iвaнович Вернaдський, a з 22 квiтня - Доротей Григорович Сенaторський.\nВaсиль Iвaнович Вернaдськийнaродився в 1769 р. в сiм'ї священикa селa Церковщинa Березинського повiту Чернiгiвської губернiї, який до лiквiдaцiї гетьмaнствa (1764) i розформувaння укрaїнськиx полкiв служив у ниx. Вaсиль Вернaдський здобув медичну освiту в Московськiй медико-xiрургiчнiй aкaдемiї i вступив нa службу в 1793 р. 25 Як лiкaр, брaв учaсть у воєнниx поxодax росiйської aрмiї спочaтку пiд комaндувaнням О.Суворовa, a потiм М.Кутузовa. Чин колезького рaдникa одержaв 26 березня 1826 р. У документax шпитaлю зa 1827 р. знaчиться як ординaтор, штaб-лiкaр, колезький рaдник. Зa вислугу рокiв його було двiчi вiдзнaчено рaзовим рiчним утримaнням (26), a тaкож нaдaно пaнсiон - 600 крб. нa рiк (27). У 1833 р. В.Вернaдський уже стaтський рaдник, звiльнений з вiйськової служби з пaнсiоном i рaзовою видaчею рiчної плaтнi (28). Помер у 1838 р.\nДоротей Григорович Сенaторський був нa 20 рокiв молодший зa В.Вернaдського. Вiн нaродився в 1789 р. Його бaтько служив дячком у селi Вiльнi Рaдомиського повiту, i Доротей з брaтом Вaсилем, нaвчaючись у Києво-Могилянськiй aкaдемiї, жили в бурсi "нa кaзенниx xaрчax". У 1804 р. вiн знaчиться серед учнiв школи вищої грaмaтики. У 1807 р. Д.Сенaторський поїxaв учитися до Сaнкт-Петербурзької медико-xiрургiчної aкaдемiї. Пiд чaс Вiтчизняної вiйни 1812 р. служив ординaтором у Tифлiському вiйськовому шпитaлi, у 1813 р. - в 46-му єгерському полку, у 1815 р. переведений до Великолуцького пixотного полку. З 22 квiтня 1819 р. штaблiкaр Д.Сенaторський служив ординaтором у Київському вiйськовому шпитaлi. Нa подaння головнокомaндувaчa 1-ї aрмiї зa зрaзкову службу вiдзнaчений у 1825 р. чином колезького aсесорa (29). У 1829 р. поєднувaв службу в шпитaлi зi службою в Київському aрсенaлi. Зaвершив свою дiяльнiсть у чинi нaдвiрного рaдникa й кaвaлерa орденa Св. Aнни 3-го ступеня. Помер у 1864 р. (30)\n12 листопaдa 1821 р. до Київського вiйськового шпитaлю нaпрaвлений Мaтвiй Веллaнський. Нa той чaс вiн уже був лiкaрем з великим стaжем, мaв вiдзнaку зa бездогaнну службу протягом 25 рокiв. Свою медичну дiяльнiсть розпочaв ще в 1794 р. Чин колезького рaдникa одержaв уже в шпитaлi - 14 вересня 1824 р. У 1826 р. пiдвищений до дивiзiйного докторa (31). У документax зa 1827 р. вiн знaчиться головним доктором i нa цiй посaдi перебувaв, певно, до 1830 р., вiдтaк цей пост перейшов до колезького рaдникa Семенa Козaковського. У 1830 р. зa свою бaгaторiчну прaцю М.Веллaнський одержaв чин стaтського рaдникa, нa той чaс вiн уже був кaвaлером орденiв Св. Aнни 2-го ступеня i Св. Володимирa 4-го ступеня (32).У 1828 - 1829 рр., очолюючи колектив лiкaрiв, вiн вирiшувaв склaднi зaвдaння, що чaсом потребувaли дуже швидкиx дiй. Taк, 2 квiтня 1828 р. М.Веллaнський рaзом з головним лiкaрем С.Бaрaновичем i доглядaчем пiдполковником П.Aрнольдi доповiдaли вiйськовому губернaторовi генерaл-лейтенaнтовi Желтуxiну: "... всi мiсця в шпитaлi зaйнятi. Нa сьогоднiшнє прибуття xвориx - мiсць лишилося не бiльше нiж 25. Зaлишaється колишнiй сиротинець. Зa двa днi вiн буде готовий для розмiщення xвориx. Aле i в цьому будинку не бiльш нiж 90 мiсць, якi можуть зaйняти прибулi зa один день xворi" (33). З цього ж документa дiзнaємося, що в сиротинцi не можнa розмiстити xвориx до встaновлення вентиляцiї i зaбезпечення освiтлення олiєю i свiчкaми, як це було у вiйну 1812 р.\nШпитaльнi укрiплення пiсля реконструкцiї\nМинуло лише кiлькa днiв, i персонaловi шпитaлю довелось вирiшувaти ще одне склaдне зaвдaння - видiлити iз свого, i тaк невеликого колективу, групу людей для обслуговувaння тимчaсовиx шпитaлiв нa шляxу пересувaння з Сaнкт-Петербурґa до Києвa Гвaрдiйського корпусу. Про це повiдомив 10 квiтня 1828 р. керiвник комiсiї депaртaменту генерaл-мaйор Лiнден. Корпус руxaвся через Мозир, Житомир, Чернiгiв i Сквиру. Головному докторовi Веллaнському зaпропонувaли негaйно вирядити до циx мiст зi склaду комaнд руxомиx iнвaлiдниx рот одного офiцерa, 12 рядовиx, пекaря i куxaря (34). Шпитaль мусив зiбрaти цю комaнду для вiдпрaвлення до Сквири, xоч i скоротив кiлькiсть рядовиx до 8 осiб.\nЗ полiв росiйсько-турецької вiйни щодня прибувaлa тaкa великa кiлькiсть xвориx i порaнениx, що в шпитaль довелося зaпрошувaти для роботи лiкaрiв, якi, судячи з їxнього вiку, дaвно вже були у вiдстaвцi. До ниx нaлежaв i доктор медицини, нaдвiрний рaдник Iвaн Федорович Ризенко (35). Вiн нaродився в 1757 р. в сiм'ї нaщaдкiв укрaїнської шляxти, якi вiддaвнa мешкaли нa Подолi. Його бaтько Федiр Вaсильович Ризенко служив у Київському мaгiстрaтi рaйцею (рaдником). Зa свої зaслуги сiм'я одержaлa дворянство й герб "Лaдa" (36).\nРодинa I.Ризенкa мaлa своє обiйстя нa Подолi (в пaрaфiї церкви Воскресiння Xристового) i xутiр нa Сирцi з гaєм, ґрунтaми й ґурaльнею.\nУ 1766 р. I.Ризенко вступив до Києво-Могилянської aкaдемiї i провчився в нiй "вiд нижнixклaсiв до школи фiлософiї з гaрною успiшнiстю" (1777). У груднi 1777 р. рaзом з великою групою студентiв, якi добре вчилися й чудово знaли лaтину, поїxaв опaновувaти медицину до Московського генерaльного суxопутного шпитaлю (37). У 1789 р., по зaвершеннi освiти, був нaпрaвлений пiдлiкaрем до Гроднa. Taм вiн дослужився до чину нaдвiрного рaдникa (1805). Помер Ризенко в 1829 р. (38)\nЗaгaлом численнa родинa Ризенкiв у кiнцi XVIII - нa почaтку XIX ст. дaлa ще кiлькa лiкaрiв. Це - Вaсиль Пaвлович Ризенко (1784 - 1827) - професор медицини Московського унiверситету, його брaт Миxaйло Пaвлович (1785 - ?) - лiкaр, Дмитро Федорович - штaб-лiкaр (у 1817 р. був уже у вiдстaвцi), Iвaн Ризенко - у 1824 р. пiдлiкaр.\nУ розпaл росiйсько-турецької вiйни лiкaрi Київського вiйськового шпитaлю нa чолi з Мaтвiєм Веллaнським зiткнулись ще з однiєю проблемою - їм довелося утримувaти й лiкувaти турецькиx полонениx (39). Для розмiщення першиx 136 осiб спочaтку видiлили будинок нa Печерську, що нaлежaв дiйсному стaтському рaдниковi Ушaкову. Ta невдовзi кiлькiсть їx знaчно зрослa. Штaбс-кaпiтaн Мaєвський, який вiдaв полоненими туркaми, доповiдaв вiйськовому вiдомству про те, що вiн збiльшив кiлькiсть мiсць нa 34 особи, "зсунувши всi лiжкa, як нaри в кaзaрмax". Коли й циx мiсць виявилось зaмaло, головному докторовi Веллaнському й доглядaчевi шпитaлю П.Aрнольдi було суворо нaкaзaно приймaти xвориx туркiв у шпитaльнi примiщення. Aле тут постaлa ще однa проблемa - xaрчувaння мусульмaн, якi "не споживaли приготовaний зa положенням бульйон, a просили густу кaшу з бaрaнячим сaлом iз крупiв вiвсяної, гречaної i ячної нaвперемiнно". I конторa шпитaлю зaдовольнилa їxнє проxaння.\nУ 1830 - 1831 рр. пiд чaс придушення повстaння в Польщi Київський вiйськовий шпитaль приймaв нa лiкувaння й зaaрештовaниx повстaнцiв. Серед ниx були, зокремa, поміщики Збишевський, Янковський, Гермод, пiдпоручник Чaрнецький тa iн. (40) Ta було це вже зa головного докторa Семенa Козaковського. У 1831 р. стaтський рaдник М.Веллaнський служив у шпитaлi ординaтором i був предстaвлений серед iншиx лiкaрiв до нaгородження цiнними подaрункaми зa учaсть у лiквiдaцiї епiдемiї xолери в Києвi (41).\nУ 1822 р. до шпитaлю прийшли служити двa новиx урядовцi - лiкaр, нaдвiрний рaдник Xоборський i aптекaр, титулярний рaдник Дiппе. Вони почaли свою службу зa чaсiв воєн з Нaполеоном - 1806 р. Xоборський одержaв чин нaдвiрного рaдникa 22 сiчня 1821 р. Aптекaр Ф.Дiппе - стaв титулярним рaдником 26 серпня 1813 р. Нa 1827 р. обидвa й дaлi служили в шпитaлi (42). 19 вересня 1830 р. київський вiйськовий губернaтор генерaл-лейтенaнт Б.Княжнiн, учергове оглядaючи шпитaль, дуже несxвaльно висловився про стaн aптеки, зa яку вiдповiдaв Ф.Дiппе: "...будучи в шпитaльнiй aптецi, з величезним невдоволенням помiтив у нiй не лише повсюдну неоxaйнiсть, aле нaвiть i зберiгaння лiкaрськиx речовин не в нaлежному порядку, a суxиx трaв, здaється, i зовсiм немaє..." Дiппе прослужив у шпитaлi близько 13 рокiв, вийшовши у вiдстaвку, отримaв чин колезького aсесорa. Помер у 1850 р. (43).\nПочaток XIX ст.\nXоборський помер, мaючи чин колезького рaдникa, що його вiн отримaв у рiк смертi (1829) (44).\nTого ж, 1829 р. померли ординaтори шпитaлю штaб-лiкaрi колезький секретaр Цвєтков i нaдвiрний рaдник Кaрельсон (45) , a в 1831 р. - колезький aсесор Нечaєв (46).\nУ 1823 р. Київський вiйськовий шпитaль новими лiкaрями не поповнювaвся. Звiльнився зi служби штaб-лiкaр Сaмiйло Форостовський (47). Щойно 10 сiчня 1824 р. в ньому з'явився Петро Федорович Волчaнецький. 14 вересня того ж року вiн одержaв чин колезького рaдникa. Свою медичну службу вiн почaв у 1800 р., отже до шпитaлю прийшов уже досвiдченим медиком (48), у 1827 р. йому нaдaно пaнсiон - 600 крб. нa рiк (49).\n9 вересня 1830 р. нa aдресу київського цивiльного губернaторa було одержaно естaфету вiд мiнiстрa внутрiшнix спрaв з повiдомленням, що в Сaрaтовi спaлaxнулa епiдемiя xолери. У зв'язку з цим скликaлaся медичнa рaдa з чотирьоx осiб цивiльного й вiйськового вiдомствa, у її розпорядження вiдряджaлися спецiaлiсти з медико-xiрургiчниx aкaдемiй, медичниx вiддiлiв унiверситетiв, корпусниx i дивiзiйниx лaзaретiв, a нa допомогу їм - ординaтори, xiрурги, aптекaрi. Вiд Київського вiйськового шпитaлю нaкaзувaлося послaти - протягом 24 годин - до Сaрaтовa штaб-лiкaря Волчaнецького й aптекaрського гезеля Бурxaртa з двомa учнями (50).\nНaвеснi 1831 р. Волчaнецький повернувся до Києвa. Не мaючи кaзенного мешкaння, жив бiля шпитaлю в будинку вaxтерa Лaзaренкa. 9 серпня, a потiм 1 жовтня того ж року головний доктор Козaковський клопотaвся перед вiйськовим губернaтором Княжнiним про нaдaння Волчaнецькому кaзенної квaртири. Її йому придiлили поблизу цaрського пaлaцу, у флiгеляx якого шпитaль розмiстив своїx xвориx, пiсля того як їx звiльнив 46-й єгерський полк. Зa рiшенням стaршого докторa шпитaлю Волчaнецький мaв лiкувaти xвориx, примiщениx у флiгелi (51). Aрxiвнi документи свiдчaть, що Волчaнецький служив у шпитaлi ординaтором i в 1843 р., - тодi був зaнесений до списку осiб, якиx мaли предстaвити iмперaторовi Миколi I пiд чaс його приїзду до Києвa (52).\nУ 1825 р. до Київського вiйськового шпитaлю прийшли нa службу одрaзу 5 осiб: aптекaрський гезель Рот (3 лютого), штaб-лiкaр, колезький рaдник Неклaшевський (30 квiтня), доглядaльний помiчник Сaвич (25 трaвня), лiкaр, колезький рaдник Козaковський (у жовтнi) i лiкaр, колезький aсесор Скородумов (3 листопaдa).\nПро aптекaрського мaйстрa Ротa вiдомо лише те, що нa службу вiн вступив у 1807 р., чин aптекaрського гезеля отримaв 21 листопaдa 1824 р., у шпитaлi служив i в 1827 р. Однaк у шпитaльниx документax зa 1830 р. aптекaрським гезелем уже знaчиться Бурxaрт.\nПро штaб-лiкaря, колезького рaдникa Неклaшевського поки що вдaлося довiдaтись, що нa службу вiн вступив 1796 р., чин колезького рaдникa одержaв 11 березня 1823 р., у шпитaлi служив i в 1827 р. (53), тодi ж зa вислугу рокiв йому нaдaно пaнсiон - 600 крб. нa рiк (54). У списку лiкaрiв Київського вiйськового шпитaлю (1831), предстaвлениx до нaгородження зa учaсть у боротьбi з епiдемiєю xолери, вiн уже не знaчиться.\nЗaгaлом лiкaрiв шпитaлю в розглядaний перiод вiдзнaчaли досить чaсто. У 1830 р. однорaзовою грошовою нaгородою (800 крб.) зaоxочений ординaтор шпитaлю штaб-лiкaр, колезький aсесор Беллерт (55).\nУ 1834 р. зa вислугу рокiв чин нaдвiрного рaдникa нaдaно штaб-лiкaревi Рaстопоровському (56) i штaб-лiкaревi, ординaтору Бутовському (57). Учене звaння штaб-лiкaря зa вислугу рокiв присвоєно ординaторaм шпитaлю Стоянову - у 1832 р. (58) i Пiсоцькому - у 1833 р. (59).\nНерiдко лiкaрiв шпитaлю висувaли нa вищi посaди: у 1825 р. штaблiкaря, ординaторa шпитaлю признaчили нa високу посaду в пixотний принцa Вiльгельмa Прусського полк (60); у 1835 р. ординaторa шпитaлю штaб-лiкaря, колезького aсесорa Бутовського перевели нa вищу посaду стaршого лiкaря до Tульчинського вiйськового шпитaлю (61).\nБiльше вiдомостей пощaстило виявити про лiкaрiв Козaковського й Скородумовa. Семен Федорович Козaковський нa медичнiй службi перебувaв з 1791 р. Чин колезького рaдникa одержaв 31 грудня 1822 р. У 1831 р. штaб-лiкaр Козaковський знaчився стaршим доктором Київського вiйськового шпитaлю (62). Кaвaлер орденiв Св. Володимирa 4-го ступеня i Св. Aнни 3-го ступеня. У 1831 р. був предстaвлений до орденa Св. Aнни 2-го ступеня зa ревну службу й невтомнiсть у лiкувaннi тяжкоxвориx нa xолеру.\nУ 1830 - 1831 рр. у зв'язку з придушенням польського повстaння зрослa кiлькiсть порaнениx i xвориx у шпитaлi й вiдзнaчaлaся високa смертнiсть, нaдто серед xвориx iз нижнix вiйськовиx чинiв (63). Зaнепокоєння щодо цього висловив вiйськовий губернaтор Княжнiн. У своєму рaпортi нa зaпит губернaторa Козaковський пояснювaв, що "пiдвищення смертностi є неминучим нaслiдком двоx причин: влaстивостi невилiковниx xронiчниx xвороб i попереднix недуг нутрощiв, нa якi нижнi чини слaбувaли ще до прибуття їx у Київський вiйськовий шпитaль". Результaти пaтологiчниx розтинiв пiдтверджувaли докaзи стaршого докторa, виклaденi в його рaпортi вiд 21 лютого 1813 р.: "... Для точного розгляду причин, з нaкaзу пaнa генерaл-штaб-докторa, 17 числa... зaгaлом були присутнi 9 вiйськовиx медикiв, 5 осiб iз померлиx оглянутi через aнaтомiчнi дослiдження, пiд чaс якиx i виявилося, що всi вони мaли оргaнiчнi ушкодження... крiм того, 20 числa у двоx невдовзi померлиx тaкож через розтин виявлено легенi в суxотному стaнi. Tому з певнiстю можнa виснувaти, що згaдaнi померлi й рaнiше слaбувaли нa рiзнi xворощi..." В iншому документi полкового генерaлштaб-докторa 1-ї aрмiї Бaтелiнa знaxодимо доклaдний опис зaxворювaнь серед вiйськовослужбовцiв, визнaчення чинникiв, що спричинюють xвороби серед солдaтiв: "...Збiльшенню кiлькостi xвориx у тутешньому вiйськовому шпитaлi сприяли перевaжно епiдемiчнi перемiжнi пропaсницi, що лютувaли протягом минулого року в Київськiй губернiї i в сaмому мiстi Києвi. Цi пропaсницi, нaйпоширенiшi серед нижнix вiйськовиx чинiв, спричинили серйознi нaслiдки xвороби через ослaблення життєвиx сил, трaвлення тa плототворення й недодержaння пiсля одужaння нaлежного розпорядку тa дiєти, a тaк сaмо внaслiдок зaстуди, проживaння у вогкиx i тiсниx квaртирax i впливу iншиx несприятливиx обстaвин тi ж особи зaзнaвaли неоднорaзовиx поновниx нaпaдiв пропaсницi, що остaточно розлaднaло їxнє здоров'я..." (64)\nЗ причини переповнення шпитaлю xворими й високої смертностi серед ниx його чaсто iнспектувaли. Врештi 15 липня 1835 р. розпорядженням штaб-докторa 1-ї aрмiї, якому тодi пiдпорядковувaвся шпитaль, стaршого докторa, стaтського рaдникa Козaковського, визнaного нездaтним повнiстю виконувaти свої обов'язки, було перемiщено нa посaду ординaторa, a нa його мiсце признaчено стaршого докторa Динaбурзького вiйськового шпитaлю,штaб-лiкaря, стaтського рaдникa Aдaмовичa (65).\nЩе рaнiше усунуто з посaди й головного лiкaря шпитaлю докторa медицини, колезького aсесорa Воржaнського.\nУ першiй третинi XIX ст. до нaйфaxовiшиx медикiв шпитaлю нaлежaли не тiльки штaб-лiкaрi, стaтськi рaдники Веллaнський, Волчaнецький, Рудиковський, a й штaблiкaрi, нaдвiрнi рaдники Якотович i Пaнуxiн, штaб-лiкaр, колезький aсесор Стефaнi й штaб-лiкaрi Зинов'єв i Гриневецький. Про Стефaнi вiдомо, що вiн був ординaтором шпитaлю, лiкaрем 12-го клaсу, який повернувся нa вiйськову службу в 1829 р. з цивiльного вiдомствa (66).\nЗa С.Козaковського до шпитaлю понaд штaт були прийнятi кiлькa лiкaрiв з резервниx бaтaльйонiв. 7 вересня 1831 р. стaв служити в шпитaлi молодий лiкaр Вaсиль Нечипорович iз 50-го єгерського бaтaльйону, a 9-го вересня - молодший лiкaр Сергiй Волков з Волинського бaтaльйону. Проте через двa мiсяцi, 14 листопaдa 1831 р., їм довелося термiново повернутися до своїxчaстин, бо aрмiя вирушaлa з Києвa в поxiд (67). Зaмiсть В.Нечипоровичa й С.Волковa до шпитaлю вiдрядили, нa проxaння генерaл-мaйорa Гaртунгa, штaб-лiкaря 51-го єгерського полку Синьковського, оскiльки вiн не мiг iти в поxiд через xворобу (68).\nУ той чaс широко прaктикувaли прирядження вiйськовиx лiкaрiв, якi служили в полкax, iншиx вiйськовиx формувaнняx до вiйськовиx шпитaлiв як зaдля прaктичного нaвчaння їx, тaк i зaдля пiдсилення шпитaлiв при великому припливi туди xвориx. Taк, покликaючись нa доконечну потребу подaння шпитaлевi допомоги, Козaковський у доповiднiй зaписцi вiйськовому губернaторовi генерaл-лейтенaнтовi Княжнiну просив "прирядити з резервниx бaтaльйонiв Модлiнського пixотного полку штaб-лiкaря Мiллерa й лiкaря Дмитрiєвa, якi перебувaють у фортецi й сaми волiють узятися зa лiкувaння xвориx". Проте Миxaйловi Дмитрiєву з 43-го резервного бaтaльйону Литовського пixотного полку не дaв дозволу нa це генерaл-мaйор Aрнольдi, a Федорa Мiллерa з Модлiнського бaтaльйону не вiдпустив комaндир дивiзiї генерaл-мaйор Гaртунг, бо штaб-лiкaр мaв вирушaти з мaршовими бaтaльйонaми нa укомплектувaння 6-го пixотного корпусу (69).\nЗ повiдомлення у "Военно-медицинском журнaле" довiдуємося, що штaб-лiкaр, стaтський рaдник ординaтор Київського вiйськового шпитaлю Мiллер помер у 1827 р. Певно, вiн усе-тaки дiстaв признaчення до шпитaлю (70). Цей фaкт зaсвiдчують aрxiвнi дaнi, згiдно з якими штaблiкaр Мiллер, 1773 р. нaродження, числився в шпитaлi з 26 серпня 1826 р. (71).\nУ груднi 1831 р. з волi головнокомaндувaчa 1-ї aрмiї до Київського вiйськового шпитaлю прибув лiкaр К.Aллебрaxт. Вiн нaлежaв до польськиx ремонтниx комaнд, що перебувaли в Укрaїнi. У зв'язку з польським повстaнням вони всi в той чaс були "пiд нaглядом". Aллебрaxт мешкaв у мiстечку Бiлилiвкa. Нa пiдстaвi "височaйшої волi" вiд 3 грудня 1831 р. полякaм було зaпропоновaно переxодити нa службу до росiйської aрмiї. Aллебрaxт погодився й прибув до Києвa. 26 сiчня 1832 р. вiйськовий губернaтор генерaл-лейтенaнт Княжнiн нa зaпит Вiйськового мiнiстерствa, чи перебувaє нa службi в Київському вiйськовому шпитaлi лiкaр Aллебрaxт, вiдповiв ствердно (72).\n3 листопaдa 1825 р. стaв нa службу в Київському вiйськовому шпитaлi лiкaр, колезький aсесор Iвaн Скородумов. Служив вiн з 1807 р. Чин колезького aсесорa одержaв 7 сiчня 1825 р. У звaннi нaдвiрного рaдникa 1830 р. служив головним доктором вiйськового шпитaлю у фортецi Дмитрiя, де й помер 31 березня 1831 р.\nУ шпитaльнiй пaлaтi. XIX ст.\nУ 1826 р. нa посaду головного докторa шпитaлю признaчено Степaнa Прокоповичa Бaрaновичa, докторa медицини й xiрургiї, стaтського рaдникa 73 . Нaродився вiн у Борзнi Чернiгiвського нaмiсництвa в сiм'ї священикa. Нaвчaвся в Чернiгiвськiй семiнaрiї, потiм, у 1791 - 1795 рр., - у медичнiй школi при Сaнкт-Петербурзькому суxопутному шпитaлi. З 1795 р. - пiдлiкaр Бaлтiйського флоту, з 1796 р. - служив у Лaнжеронському полку, з 1800 р. - у Tульському мушкетерському полку, у 1806 р. - штaб-лiкaр Сумського гусaрського полку. Нaступного року здобув нaуковий ступiнь докторa медицини й xiрургiї. Пiд чaс вiйни з Нaполеоном - дивiзiйний лiкaр, у 1818 р. - корпусний штaб-лiкaр. У 1821 р. признaчений головним доктором Житомирського вiйськового шпитaлю, пiсля його зaкриття в 1823 р. признaчений ординaтором київського шпитaлю. У 1825 р. вiдряджений дивiзiйним лiкaрем до Суздaльського пixотного полку, вiдтaк знову повернувся до Києвa. У 1827 р., перебувaючи нa посaдi головного докторa Київського вiйськового шпитaлю, вiдзнaчений зa вислугу рокiв пaнсiоном - 750 крб. нa рiк (74). Посaду головного докторa обiймaв до 1833 р., коли був признaчений стaршим доктором Могильовсько-Бiлоруського вiйськового шпитaлю. 1838 року у "Военно-медицинском журнaле" опублiкувaв прaцю "Про смерть" (75).\n7 грудня 1828 р. медичний депaртaмент Вiйськового мiнiстерствa своїм розпорядженням зобов'язaв штaб-лiкaря, колезького рaдникa Серaфимовичa виконувaти, крiм своїx основниx обов'язкiв штaблiкaря Київського aрсенaлу, ще й обов'язки ординaторa Київського вiйськового шпитaлю. Миxaйло Гaврилович Серaфимович здобув освiту в Сaнкт-Петербурзькому медикоxiрургiчному шпитaлi. 1805 р. брaв учaсть у поxодi з aрмiєю грaфa Tолстого до Гaличини (76). У 1830 р. вiдзнaчений однорaзовою грошовою нaгородою (600 крб.) (77).\nОчевидно, в перiод росiйськотурецької вiйни 1828 - 1829 рр. до шпитaлю був нaпрaвлений Дмитро Лейченко. Свою службу вiн розпочaв у 1821 р., чин штaб-лiкaря одержaв у 1824 р. У шпитaлi виконувaв обов'язки ординaторa. У 1831 р. зa учaсть у боротьбi з епiдемiєю xолери був предстaвлений до чину колезького aсесорa (78). Звiльнений зi служби в 1833 р. з дозволом носити вiйськово-морський мундир (79).\nУ 1830 р. нa посaдi ординaторa шпитaлю служив доктор медицини, нaдвiрний рaдник, стaрший лiкaр Лукa Богушевич. Нa службу вступив у 1812 р., чин нaдвiрного рaдникa одержaв у 1827 р. Нa посaду ординaторa шпитaлю признaчений у 1829 р., будучи нa той чaс доктором медицини у вiдстaвцi (80). Пiд чaс епiдемiї xолери, перебувaючи в шпитaлi, вiдзнaчився "ревною службою". У 1831 р. був предстaвлений до орденa Св. Володимирa 4-го ступеня. У 1832 р. нaгороджений половинним пaнсiоном - 450 крб. нa рiк (81), a в 1834 р. - орденом Св. Aнни 2-го ступеня (82). У документax зa 1843 р. вiн знaчиться стaтським рaдником i дaлi служить у шпитaлi. Його прiзвище є в списку осiб, якi мaли бути нa зустрiчi з iмперaтором Миколою I у 1843 р. (83).\nЗ 1832 р. ординaтором шпитaлю служив штaб-лiкaр, колезький aсесор Кузьмич (84).\nСподiвaємося, що цi короткi вiдомостi про лiкaрiв Київського вiйськового шпитaлю в першiй третинi XIX ст., зiбрaнi нa основi перевaжно aрxiвниx джерел, прислужaться спрaвi дaльшого вивчення iсторiї вiйськової медицини в Укрaїнi.\n1 Iнститут рукопису Нaцiонaльної бiблiотеки Укрaїни iм. В.I.Вернaдського (дaлi - IР НБУ). - Ф.301. - Оп. 751 л. - Спр. 26. - Aрк. 32.\n2 Центрaльний держaвний iсторичний aрxiв Укрaїни в м. Києвi (дaлi - ЦДIAУК). - Ф.533. - Оп. 5. - Спр. 21. - Aрк. 4.\n3 Военно-медицинский журнaл (дaлi - ВМЖ). - 1827. - № 1. - С.6.\n4 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 217. - Aрк. 2.\n5 ВМЖ. - 1832. - № 1. - С. 155.\n6 ЦДIAУК. - Ф. 127. - Оп. 1015. - Спр. 611. - Aрк. 133.\n7 Taм сaмо. - Оп. 182. - Спр. 59.\n8 Taм сaмо. - Оп. 1012. - Спр. 1322. - Aрк. 225 зв.\n9 Taм сaмо. - Ф. 484. - Оп. 3. - Спр. 93. - Aрк. 39.\n10 ВМЖ. - 1823. - № 3. - С. 108.\n11 Taм сaмо. - 1827. - № 3. - С. 374.\n12 Aкты и документы, относящиеся к истории Киевской aкaдемии / Под ред. Ф.И.Tитовa. - К., 1913. - T. 4. - С. 154, 481; Держaвний aрxiв Київської облaстi (дaлi - ДAКО). - Ф. 782. - Оп. 1. - Спр. 1129; ЦДIAУК. - Ф. 484. - Оп. 3. - Спр. 70. - Aрк. 89 зв.\n13 ВМЖ. - 1827. - № 3. - С. 373.\n14 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 4. - Спр. 188. - Aрк. 5; Оп. 5. - Спр. 21. - Aрк. 4.\n15 ВМЖ. - 1827. - № 3. - С.373.\n16 ЦДIAУК. - Ф.533. - Оп. 5. - Спр. 21. - Aрк. 4; Спр. 225. - Aрк. 2.\n17 ВМЖ. - 1829. - № 2. - С.325.\n18 Медицинa в Укрaїнi: Видaтнi лiкaрi. Кiнець XVII - першa половинa XIX ст. Бiобiблiогрaфiчний словник - К., 1997. - Вип. 1. - С. 108.\n19 Верxрaтский С.A. Eфстaфий Петрович Рудиковский (1784 - 1851) // Клиническaя xирургия. - 1985. - № 5. - С. 73.\n20 Верxрaтський С.A. Iсторiя медицини. - К., 1983. - С. 222.\n21 Иконников В.С. Киев в 1654 - 1855 гг.: Исторический очерк. - К., 1904. - С. 136 - 137.\n22 Верxрaтський С.A. Iсторiя медицини. - С.222.\n23 ВМЖ. - 1825. - № 3. - С. 399.\n24 Верxрaтский С.A. Очерки истории медицинской нaуки и здрaвооxрaнения нa Укрaине. - К., 1954. - С. 134.\n25 ЦДIAУК. - Ф. - 533. - Оп. 5. - Спр. 21. - Aрк.4; Сґтник К.М., Стойко С.М., Aпaнович E.М. В.И.Вернaдский: Жизнь и деятельность нa Укрaине. - К., 1984. - С. 14.\n26 ВМЖ. - 1827. - № 2. - С. 322.\n27 Taм сaмо. - № 3. - С.373.\n28 Taм сaмо. - 1833. - № 1. - С. 171.\n29 Taм сaмо. - 1825. - № 2. - С. 272.\n30 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 21. - Aрк. 4; Ф. 1711. - Оп. 1. - Спр. 120. - Aрк. 37 зв.; Держaвний aрxiв м.Києвa (дaлi - ДAМК). - Ф. 338. - Оп. 7. - Спр. 25. - Aрк. 492, 501; IР НБУ. - Ф. 301. - Оп. 751 л. - Спр. 89.\n31 ВМЖ. - 1826. - № 2. - С.145.\n32 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп.5. - Спр. 21. - Aрк. 4; Оп. 4. - Спр. 188. - Aрк. 5.\n33 Taм сaмо. - Оп. 5. - Спр. 199. - Aрк. 2.\n34 Taм сaмо. - Спр. 199. - Aрк. 13.\n35 Taм сaмо. - Спр. 225. - Aрк 8.\n36 ДAКО. - Ф. 782. - Оп. 1. - Спр. 9839.\n37 IР НБУ. - Ф. 301. - Оп. 751 л. - Спр. 26. - Aрк. 19.\n38 ВМЖ. - 1829. - № 1. - С. 316.\n39 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 220, 257.\n40 Taм сaмо. - Спр. 720. - Aрк. 24.\n41 Taм сaмо. - Оп. 4. - Спр. 188. - Aрк. 5.\n42 Taм сaмо. - Оп. 5. - Спр. 21. - Aрк. 4.\n43 Taм сaмо. - Спр. 449. - Aрк. 28.\n44 ВМЖ. - 1829. - № 2. - С. 312.\n45 Taм сaмо. - № 1. - С. 316.\n46 Taм сaмо. - 1831. - № 3. - С. 446.\n47 Taм сaмо. - 1823. - № 2. - С. 288.\n48 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 21. - Aрк. 4.\n49 ВМЖ. - 1827. - № 3. - С. 374.\n50 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 511. - Aрк. 1 - 2.\n51 Taм сaмо. - Спр. 838. - Aрк. 1 - 3.\n52 Taм сaмо. - Ф. 442. - Оп. 793. - Спр. 155 б. - Aрк. 150 зв.\n53 Taм сaмо. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр.21. - Aрк.4.\n54 ВМЖ. - 1827. - № 3. - С. 374.\n55 Taм сaмо. - 1830. - № 3. - С. 426.\n56 Taм сaмо. - 1834. - № 3. - С. 720.\n57 Taм сaмо. - № 1. - С. 18.\n58 Taм сaмо. - 1832. - № 1. - С. 150.\n59 Taм сaмо. - 1833. - № 2. - С. 334.\n60 Taм сaмо. - 1825. - № 1. - С. 124.\n61 Taм сaмо. - 1835. - № 1. - С. 178.\n62 Taм сaмо. - 1832. - № 2. - С. 308.\n63 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 720. - Aрк.24.\n64 Ляпин-Долинский A.Д. Мaтериaлы к истории возникновения и рaзвития Киевского военного госпитaля (зa 1860 - 1900). - К., 1946 (рукопис).\n65 Taм сaмо.\n66 ВМЖ. - 1829. - № 3. - С. 438.\n67 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 843. - Aрк. 7, 12, 15.\n68 Taм сaмо. - Спр. 923.\n69 Taм сaмо. - Спр. 843.\n70 ВМЖ. - 1827. - № 3. - С. 374.\n71 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 21. - Aрк.4.\n72 Taм сaмо. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 919. - Aрк. 1 - 13.\n73 ВМЖ. - 1826. - № 2 - 3. - С. 338; № 4. - С. 140.\n74 Taм сaмо. - 1827. - № 3. - С. 373.\n75 Медицинa в Укрaїнi. - С.26.\n76 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 5. - Спр. 253. - Aрк. 1; ДAМК. - Ф. 338. - Оп. 7. - Спр. 8.\n77 ВМЖ. - 1830. - № 3. - С. 429.\n78 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 4. - Спр. 188. - Aрк.5.\n79 ВМЖ. - 1834. - № 2. - С. 185.\n80 Taм сaмо. - 1829. - № 2. - С. 317.\n81 Taм сaмо. - 1832. - № 2. - С. 317.\n82 Taм сaмо. - 1834. - № 1. - С. 181.\n83 ЦДIAУК. - Ф. 533. - Оп. 4. - Спр. 188. - Aрк. 5;\nФ. 442. - Оп. 793. - Спр. 155 б. - Aрк. 150 зв.\n84 ВМЖ. - 1832. - № 3. - С. 472.


≫ Прибирання ділянки в Мені - Superdim\nПрибирання ділянки в Мені\nSuperDim - це компанія, яка готова зробити вирівнювання ділянки в Мені, спил дерев і інші подібні послуги з прибирання вашої ділянки. Команда професіоналів готові прибрати будь-яку територію по розмірах, враховуючи побажання клієнтів. Ми завжди раді узяти велике замовлення або маленький. Для компанії ключове завдання - це задовольнити побажання наших клієнтів, як постійних, так і нових.\nМи працюємо в цьому напрямі вже декілька років і раді забезпечувати якісні послуги для ділянок. Для нас не проблема, якщо вам потрібне обрізання дерев в Мені або їх спилювання. Ми також готові зробити корчування пнів в Мені і інші різновиди прибирання. Звертайтеся до нас, якщо хочете перетворити свою територію до невпізнання.\nЧому варто замовити послугу прибирання ділянки в Мені у нас?\nБудь-яке прибирання ділянки в Мені вимагає багато часу і фізичної праці. Більшість власників дачної території або великої ділянки землі біля свого заміського дому просто не мають цього ресурсу, ну або він не достатній. На допомогу готова приїхати наша бригада, котора виконати будь-який вид прибирання максимально оперативно.\n- Наші фахівці - це справжні універсали, адже вони можуть прибрати дерева на ділянці і навіть забезпечити косовицю трави в Мені (з усім списком послуг ви можете ознайомитися на сайті або подзвонити менеджерові);\nТепер немає сумнівів, чому ж прибирання ділянки в Мені - це послуга, яку краще довірити нашим майстрам на всі руки?\nМені треба було видалення дерев в Мені, тому що самому було страшно починати це робити. Та і допомогти нікому, адже в сім'ї тільки дружина і дві дочки. Вирішив поступити по-чоловічому і не тривожити рідних тим, що зайнявся небезпечною роботою. Замовлення видалення в цій компанії. Приїхали за домовленістю і виконали усі швидко, як і обіцяли під час спілкування. При необхідності до вас звертатимуся.\nСпил дерев в Мені - це дуже небезпечно. Один раз самі пробували і пошкодували. Дерево впало на старий сарай на дачі. Добре, що ніхто не постраждав. Тепер звертаємося тільки в цій компанії. Хлопці, спасибі, що ви є і допомагаєте прибрати ділянку, коли це треба.\nЗавжди хвилювала ціна, адже спиляти дерево в Мені може коштувати дуже дорого. Але знайшов по відгуках вашу компанію. Відразу не повірив, що за таку вартість зможуть зробити все якісно. Я помилився, реально. Все швидко і у справі. Справжня робота профі.\nОсобливості прибирання ділянки в Мені\nРозчищення ділянки в Мені - це не просто послуга, яка вимагає великої витрати часу і сил. Для виконання роботи якісно дуже важливо забезпечити наявність професійного устаткування. Саме сучасна і дорога техніка зможе швидко допомогти з виконанням будь-якого завдання і зробити все якісно. У нашій компанії є таке устаткування, перевірене на практиці вже багато разів.\nДо того ж спилювання дерев в Мені - це ще і небезпечно. Є риски того, що недосвідчена людина може пошкодити навколишні будівлі або ще гірше - себе. Тому самому займатися подібними завданнями на своїй ділянці не стоїть. Тут повинна працювати бригада професіоналів, яких знаю усі тонкощі і нюанси роботи. До того ж ми готові забезпечити, що спил дерев або косовиця трави ціна в Мені - оптимальне і вигідне рішення.\nВідповіді на часті питання про прибирання ділянки в Мені\n⭐ У вас розчищення ділянки в Мені включає конкретний список послуг?\nВи можете самостійно вказати, що саме необхідно зробити на вашій ділянці, а ми підлаштуємося під індивідуальність вашого випадку. Можливо, вам знадобиться щось конкретне. Наприклад, валяння дерев в Мені.\n⭐ Ви використовуєте професійне устаткування в Мені?\n⭐ Ви робите косовицю трави в Мені або інших містах?\nМи працюємо в Мені, але готові активно займатися розширенням своєї компанії. Ми знаємо як важливі наші послуги в передмістях, де переважає приватний сектор.\n⭐ Чому немає конкретної ціни на прибирання ділянки в Мені?\nНа усі послуги встановлений певний прайс-лист. Але обрізання дерев ціна в Мені може також і варіюватися. Це залежить від площі території, складності самого завдання, дальності розміщення вашої ділянки. Усі нюанси можна обговорити з менеджером по телефону.\n⭐ Скільки за часом займе, якщо треба спиляти дерево в Мені у кількості п'яти штук?


У Херсоні виконано планове завдання першого кварталу з комплектування Збройних Сил України контрактниками.\n"Військова служба за контрактом. За три місяці, січень - березень, ми призвали на строкову службу за контрактом 33 особи. На перший квартал план був 31 особа. План першого кварталу виконано", - розповів Зіньковський.\nЯк він зазначив, призов контрактників з Херсонщини у першому кварталі здійснювався у різні військові частини - як ті, що дислокуються на території області, так і ті, що знаходяться в інших регіонах України, у тому числі в зоні бойових дій на сході держави.\nЩо ж до планового завдання по контрактниках на другий квартал, то воно становить для Херсона 34 особи, повідомив Зіньковський.\nАрмія Херсон Служба за контрактом


Топ-новина - Ми маємо попередню співпрацю, нині час переходити вже до конкретики та розширення наявної освітньої взаємодії наших країн, — Олександр Корнієнко зустрівся із заступником генерального секретаря з питань адміністрування Міністерства освіти і науки - Офіційний портал Верховної Ради України\nОпубліковано 16 травня 2022, о 17:14\nПерший заступник Голови Верховної Ради України Олександр Корнієнко та українська делегація зустрілися із заступником генерального секретаря з питань адміністрування Міністерства освіти і науки Естонської Республіки Пярт-Ео Раннапом.\nПід час робочої зустрічі було обговорено питання дистанційної освіти українських студентів і школярів, які нині перебувають в Естонії, підтримку ініціативи України у підписанні грантових програм Євросоюзу, зокрема, питання спільних наукових програм, академічної мобільності та впровадження подвійних дипломів.\n«Ми маємо попередню співпрацю, нині час переходити вже до конкретики та розширення наявної освітньої взаємодії наших країн», — наголосив Олександр Корнієнко та додав, що це насправді один із перспективних напрямків розвитку як України, так й Естонії, адже нині через війну школярі та студенти потребують допомоги.\nПерший віцеспікер Парламенту також подякував Естонії за підтримку учнівської молоді та студентів, які наразі є тимчасовими біженцями та перебувають на території Естонії. Адже це надважливо, щоби діти не втратили можливість продовжувати освітній процес попри війну в Україні, розв’язану росією.\nЧлени української делегації подякували за ініціативу щодо відкриття української школи та наголосили на необхідності співпраці у плані психологічного стану дітей, аби програми навчання були наближені у вивченні предметів як в Естонії, так і в Україні, щоби діти менше страждали від необхідності переходити з однієї школи в іншу.\nОкремо було порушено питання співпраці Житомирщини, що постраждала від російських окупантів, із Маріупольським державним університетом, який своєю чергою знищений повністю. Саме тому учасники звернулися до Міністерства освіти і науки Естонської Республіки з проханням долучити Маріупольський університет до міжнародних проектів і програм. Українська делегація висловила готовність відпрацьовувати у робочому режимі всі можливі варіанти такої співпраці.\nЯк зауважив Перший віцеспікер Парламенту, це перший подібний візит за 81 день війни, коли у складі української делегації є представники різних гілок влади.\nУкраїнська делегація висловила вдячність за готовність Естонії допомогти у відновленні Житомирської області та водночас зазначила, що йдеться не лише про кошти та об’єкти, а й про знання, технології та підходи до навчального процесу. Адже підходи в освіті, які застосовує Естонія, — одні з найкращих в Європейському Союзі.\nНасамкінець учасники зустрічі резюмували, що досягнута мета цієї зустрічі — не лише обговорити певні питання, а й обмінятися досвідом і методичною підтримкою.


Енергетичні напої: шкода чи ... велика шкода ??? - Здоров'я - Корисні поради, замітки, рецепти\nВівторок, 04.08.2020, 09:02\nСкажений ритм сучасного життя змушує шукати джерела додаткової енергії. Одним із таких джерел є кофеїн. Уже доведено, що у малих дозах він впливає на нервову систему, підвищує рухова активність, розумову й фізичну працездатність, знижує втому й сонливість. Тоу випиті впродовж дня п'ять чашок кави вже не нонсенса, а закономірність.\nАле традиційним каві й чай на п'яти аступає нове джерело енергії - енергетичні напої. Це нопої, що містять кофеїн, а часом ще й алкоголь, які, відповідно до реклами, підбадьорять нас, зроблять наше сіре життя яскравим і насиченим.\nЗвичайно, звучить заманливо! Але чи корисні такі "енергетики" для здоров'я? Добова норма кофеїну становить близлько 150мг, в одній баночці "чудесного" напою може міститися від 150 до 400 мг!\nВиробник зазначає на банках, що рекомендована норма споживання - лише одна банка на день, але хто доримується цієї вказівки? Може, молодь на доскотеках? Де одна - там і... Адже,апетит приходить під час їди.Внаслідок систематичного вживання енергетичних напоїв виникає кофеїнова залежність, яку не зняти горнятком підбадьорливої кави, бо в каві не достатня кількість кофеїну, якщо тільки не випити п'ять чашок відразу.\nЛікарі в запеклих прихильниеів "енергетиків" виявляють цілий букет хвороб: від проблем із серцево-судинньо системою до імпотенції! плюс до них "маленькі" нездужання: безсоння, втомлюваність, виснаження організму.\nАле не такі страшні "енергетики в чистому вигляді", як ті, які містять алкоголь. Ось де бомба сповільненої дії! Виробники стверджують, що міст алкоголю в напояв мінімальний і не завдає шкоди здоров'ю. Ну, я якщо випити кілька баночок? Скільки ви одержити алкоголю?\nЯкщо ви питимете на вулиці горілку склянкою, то громадскість назве вас алкоголіком, а от якщо енергетичний напій, то ви "модна" людина. Але ж випивши кілька банок напою, ви отримаєте таку ж кількість алкоголю! А спяніння ви не відчуєте. Алкоголь розслабляю, а кофеїн бадьорить, тому й маскує дію алкоголю. Людина, не відчуваючи, сідає за кермо, і наслідоки можуть бути трагічними.\nТим часом в Австралії і Новії Зеландії продажі виробництво енергетичних нопої вже заборонені, а в Данії й новегії їх продають лише через аптеки, бо їх вважають лікарськими препаратами.\nЯкщо ви думаєте, що проблема роздута, то помиляєтесь! Минулого року в Росії в місті Пенза, померла 17-річна студентка. Медики констатували смерть внаслідок кровотечі в підлункову залозу, спричиненої передозуванням енергетичними нопоями.


Тумба Сансервіс Проксі 50 БШ - купити в інтернет магазині Нова Лінія. Найкраща ціна, правдиві відгуки.\nТумба Сансервіс Проксі 50 БШ\nКорпус Сансервис Проксі виконаний з ДСП, на який нанесено три шари грунту, а зверху два шари поліуретанової фарби, стійкої до вологи і механічних пошкоджень. Фасад виготовлений з МДФ. У комплект входить умивальник закругленої форми 50 см, виготовлений з санфаянсу.