Вдосконалення міжнародних розрахунків ВАТ “Коломийське АТП” - Финансовые науки\nВдосконалення міжнародних розрахунків ВАТ “Коломийське АТП”\nПроте цей позитивний процес має суттєві недоліки, що об’єктивно стримують широкомасштабне та економічно вигідне залучення до світової торгівлі вітчизняних підприємств. Один з таких недоліків – відсутність необхідного досвіду і знань про умови та особливості діяльності на міжнародному ринку. Попередній досвід та підходи виявились не лише бездієвими в умовах економічної системи побудованої на законах ринку, але інколи і шкідливими, такими що відволікають увагу від вирішальних елементів, ускладнюють взаєморозуміння і взаємодію з іноземними партнерами.\nУ магістерській роботі показується можливість вдосконалення міжнародних розрахунків ВАТ “Коломийське АТП”. З цією метою вивчається структура вартості міжнародних перевезень, доходів, проводиться аналізу собівартості рейсу і облік витрат, пов’язаний з його здійсненням., що дозволяє встановити, за рахунок яких статей і в якій мірі можуть бути раціоналізовані розрахунки для того, щоб зменшити кредиторську заборгованість підприємства.\n3) дослідити і проаналізувати сьогоднішню ситуацію на ВАТ “Коломийське АТП” у сфері здійснення зовнішньоекономічної діяльності, дослідити показники, які є її результатами і виявити резерви для їх покращення;\n4) запропонувати заходи для вдосконалення міжнародних розрахунків у ВАТ”Коломийське АТП”;\nПитання регулювання валютних операції має глобальне народногосподарське значення. Адже недоотриманні нашими підприємствами валютні кошти і товари негативно впливають на стан платіжного балансу України, що створює необхідність використання додаткових джерел погашення сальдо. Крім того, держава як власник частини підприємств, що є суб’єктами міжнародних операцій, змушена підтримати свої підприємства, у випадку суттєвих фінансово-економічних втрат, через надання пільгових кредитів чи субсидій. Такі фінансові “ін’єкції” проводять з державного бюджету України, а отже скорочуються витрати на інші соціально-економічні важливі цілі.\nВалютні операції являють собою систему організації і регулювання платежів по грошовим вимогам і зобов’язанням, що виникають при здійсненні зовнішньоекономічної діяльності між державами, організаціями і громадянами, які перебувають на території різних країн. Основними посередниками в валютних операціях виступають банки, які забезпечують міждержавний рух грошових засобів своїх клієнтів – учасників зовнішньоекономічної діяльності на основі кореспондентських рахунків. Переважна частина міжнародних платежів проводиться шляхом безготівкових розрахунків.\nНа стан валютних операції комплексно впливають наступні фактори: стан на товарних і грошових ринках, степінь використання і ефективність державного регулювання, регулювання міждержавних потоків товарів, послуг і капіталів, відмінності в темпах інфляції в окремих країнах, стан платіжних балансів, а також умови зовнішньоекономічних контрактів, міжнародні правила та звичаї, особливості банківської практики, валютне законодавство і т. п.[3.25-27]\nВелике значення в практиці валютних операції відіграють валютно-фінансові умови зовнішньоекономічних контрактів. Вони включають настанні поняття: ціна валюти і спосіб її визначення; валюта платежу; курс перерахунку валюти ціни в валюту платежу (при їх неспівпадінні); валютні обумовлення, які застраховують від ризику валютних втрат на випадок зміни курсу валют; умови розрахунків (готівковий платіж чи в кредит); форма розрахунків (інкасо, банківський переказ, відкритий рахунок, акредитив); засоби платежу (векселі, чеки і т. п.). [8.36-39]\nВалюта ціни (валюта контракту) – валюта, в якій виражена ціна товару в контракті. Як правило, в якості валюти ціни вибирають найстабільнішу в момент укладання угоди валюту (або набір валют – валютний “кошик”).\nВалюта платежу – валюта, в якій проходить оплата контракту (або погашення кредиту, якщо у контракті передбачено його застосування). Валюта платежу може не співпадати з валютою ціни, особливо при здійсненні операцій по клірингу чи при встановленні контрактних цін у традиційних валютах (в торгівлі біржовими товарами, на аукціонах і т. п.). При неспівпадінні з валютою платежу валюта ціни є формою страхування ризику зміни курсу валюти платежу, так як при падінні курсу останньої ціна одиниці товару залишається незмінною. [6.35-42]\nВибір умов валютних операціїзалежить від країни контрагента, кон’юнктури товарного ринку, характеру товару, торгових звичаїв, наявності міжурядових угод, які регламентують окремі валютно-фінансові умови, діючих міжнародних договорів, традицій в сфері розрахунків у зовнішній торгівлі.\nКомерційний кредит надається у двох формах – вексельній і по відкритому рахунку.\nВексельний кредит оформляється строковою траттою. Експортер, відвантаживши товар, виписує на імпортера строкову тратту і передає її разом з товаророзпорядчими документами у свій банк. Імпортер отримує у своєму банку документи лише після акцепта тратти. Векселі, виписані на термін до одного року залишаються в банку імпортера, на термін понад один рік – передаються в банк експортера.[10.41-48]\nКредит по відкритому рахунку. В контракті обумовлюють умови кредиту – суму основного боргу, процент, загальну суму платежу, строки погашення і графік платежів. Після настання строку платежу банк іноземного покупця переводить суму зобов’язань і проценти банку кредитора без надання будь-яких додаткових документів експортерам.\nТаблиця 1.1 – Переваги та недоліки основних міжнародних розрахунків\nУмови оплати Ознаки Переваги Недоліки\nПопередня оплата/аванс Імпортер платить ще до відвантаження товару Експортер отримує свої гроші негайно і не несе ризику Імпортер несе повний ризик, тому що отримує товар після оплати, навантаження на ліквідність\nОплата проти документарного акредитива Імпортер відкриває акредитив через свій банк Експортер отримує платіжну обіцянку банку імпортера Виникають банківські витрати. Відсутній огляд товару перед оплатою\nОплата проти документів Документи знаходяться у банку імпортера. Видача документів при оплаті Експортер отримує свої гроші при передачі товару, імпортер отримує товар негайно при оплаті Імпортер платить без огляду товару. Виникають витрати\nДокументи проти акцепту При отриманні документів імпортер повинен акцептувати вексель Імпортер отримує товар до оплати, йому надається кредит Обмежується ліквідність експортера. За кордоном – чуже право, вищі витрати\nОплата після отримання товару Експортер постачає товар і після цього отримує гроші Імпортер виключає свій ризик, тому що при оплаті вже володіє товаром Експортер не знає, чи отримає свої гроші і коли. Навантаження на ліквідність\nОплата з відстрочкою платежу Імпортер платить після отримання товару і закінчення певного терміну Імпортер виключає свій ризик, тому що при оплаті вже володіє товаром, який вже, можливо, проданий Експортер не знає, чи отримає свої гроші і коли. Бере участь у фінансуванні запасів імпортера\nПадіння курсу валюти платежу при експорті призводить до зменшення суми національної валюти при обміні виручки порівняно з обумовленою на момент заключення угоди сумою. Зміна покупної здатності валюти призводить до зміни цін. З їх підвищенням експортеру потрібно заплатити більшу суму, з їх зниженням – меншу.\nКурс “спот” відрізняється від курсу “форвард” на величину премії, якщо перший нижче ніж другий, чи на величину дисконта – якщо перший вище ніж другий.\n1.1 .3 Ф орми валютн их операції на підприемствах\nПри цьому бініфіціар повинен у письмовій формі акцептувати чи відмовитися від змін. Якщо ж він не зможе дати так письмове підтвердження і пред’являє документи вказаному банку чи банку-емітенту, які відповідають акредитиву, а не змінам, то таке представлення документів вважатиметься акцептом таких змін і з даного моменту зміни включаються в акредитив (п.”ІІІ” ст.9). Часткове прийняття змін, що містяться в такому авізуванні змін, не допускається і немає сили (п. IV ст.9).\nПокритими вважаються акредитиви, при виставленні яких банк-емітент попередньо надає у розпорядження виконуючого банку валютні кошти (покриття) на суму акредитива протягом терміну дії зобов’язань банка-емітента з умовою можливості їх використання по акредитиву. Валютне покриття може забезпечуватися шляхом: кредитування сумою акредитива кореспондентського рахунку виконуючого банка в банку-емітенті чи другому банку; надання виконуючому банку права списати всю суму акредитива з існуючого у нього рахунку банка-емітента в момент отримання акредитива на виконання; відриття банком-емітентом у виконуючому банку депозитів покриття чи страхових депозитів.\nІнкасова форма. При проведенні інкасових операцій уповноважені банком керуються Уніфікованими правилами по інкасо (в подальшому – Уніфіковані правила чи Правила), розроблені і затверджені Міжнародною Торговою Палатою.\nЗгідно ст.6 Уніфікованих правил товари не повинні відправлятися безпосередньо на адресу банка чи на консигнацію банку без попередньої згоди на це зі сторони такого банка. Закон України “Про власність” від 26.03.91 р. спрямований на реалізацію Декларації про державний суверенітет України Метою цього Закону є забезпечення вільного економічного самовизначення громадян, використання природного, економічного, науково-технічного та культурного потенціалів республіки для підвищення рівня життя її народу.\nЧисте інкасо – це інкасо фінансових документів (перевідних і простих векселів, чеків, платіжних розписок і інших подібних документів, які використовуються для отримання платежів), коли вони не супроводжуються комерційними документами. До комерційних документів відносять рахунки, транспортні і страхові документи, документи про право власності і будь-які інші документи, що не є фінансовими.\nКрім цього, існує можливість розрахунків за допомогою чеків. Чек – це безумовний письмовий наказ чекодавця установі банку здійснити платіж вказаної суми чекоотримачу.\n1.1 .4 Гарантійні операції банків в системі валютн их операції підприємств\nБанківські гарантії є складовою частиною міжнародних розрахунків. Вони виконують функцію гарантування платежу за зовнішньоекономічним контрактом. Банківські гарантії є присутніми при різних формах проведення міжнародних розрахунків (акредитив, інкасо і т. п.). Українські банки можуть забезпечувати у гарантованій формі виконання зобов’язання українських, іноземних і міжнародних розрахункових операцій. Гарантійні операції проводяться банком за дорученням і за рахунок українських, іноземних та міжнародних організацій при наданні ними відповідного забезпечення. Уповноважені банки можуть видавати наступні гарантії по експортним і імпортним операціям зовнішньоекономічних та інших господарських і бюджетних організацій:[16.89-102]\nПлатіжні гарантії – в забезпечення виконання платіжних зобов’язань імпортерів (принципалів) перед експортерами (бенефіціарами);\nДоговірні гарантії (тенедерні, повернення авансу та інших платежів, відповідного виконання контракту) – в забезпечення зобов’язань українських експортерів перед іноземними імпортерами чи замовниками.\n– інкасових розрахунків регламентується Уніфікованими правилами по інкасо, затверджених Міжнародною промисловою палатою МТП;\n– акредитивних розрахунків – Уніфікованими правилами та звичаями по документарних акредитивах, також виданих МТП.\n– попередня оплата (завдаток);\n– авансовий платіж або під час поставки;\n– чистий платіж;\n– оплата з відстроченим терміном платежу.\nВАТ “Коломийське автотранспортне підприємство” засноване в 1947 році. На підприємстві було 10 машин, 2 автобуси і 8 вантажних машин. З часом воно поповнювалося машинами ГАЗ-51, ЗІЛ-150, ГАЗ-93, автобусами ПАЗ-651, ЛАЗ-695Б, ГАЗ-21.\nПідприємство обслуговує вантажними і пасажирськими перевезеннями місто Коломию, навколишні райони і здійснює міжміські, міжобласні, міжнародні перевезення. В 1995 році підприємство було приватизовано. Теперішня назва підприємства ВАТ “Коломийське АТП”. Вданий час на балансі підприємства є 81 автобус, 6 легкових машин і 1 вантажний. Територія становить 7,2 гектара. На території є ремонтна база для технічного обслуговування і ремонту рухомого складу, і також знаходиться автозаправочна станція.\nВАТ “Коломийське АТП” має право у встановленому чинним законодавством порядку:\nВАТ “Коломийське автотранспортне підприємство” засноване у відповідальності з рішенням від 30. 11.95 року регіонального відділення державного майна України по Івано-Франківській області, шляхом перетворення державного підприємства “Коломийське автотранспортне підприємство 12639” у відкрите акціонерне товариство.\nУ ВАТ “Коломийське АТП” нараховується 134 одиниці пасажирського транспорту і 1 одиниця вантажного. Організацією роботи пасажирського і вантажного транспорту займається відділ експлуатації. Головною метою управління автотранспортним підприємством являється забезпечення ефективного використання всіх техніко-технологічних, соціальних, організаційних, економічних ресурсів. Основною функцією автомобільного транспорту являються вантажні і пасажирські перевезення.\n– приміські – зв’язують “примісто” з містом;\n– Перший заступник Голови Правління;\n– Головний економіст;\n– Начальник майстерні;\nВАТ “Коломийське АТП” здійснює оперативний та бухгалтерський облік результатів своєї діяльності, а також веде статистичну звітність.\nКолективний договір укладається на основі чинного Законодавства, прийнятих сторонами зобов’язань з метою регулювання виробничих, трудових і соціально-економічних відносин і узгодження інтересів працівників підприємства.\nКолективний договір укладається, як двостороннє зобов’язання між адміністрацією в особі Голови правлінняВАТ “Коломийське АТП” Атаманова Миколи Павловича і трудовим колективом в особі профспілкового комітету і його голови – Мельничука Миколи Михайловича. Трудовий колектив визнає профспілковий комітет, як єдиний орган, що представляє його інтереси у вирішенні економічних. соціальних і трудових питаньі надає йому свої повноваження у веденні колективних переговорів щодо укладання і підписання колективного договору.\nСторони визнають юридичне значення і правовий характер теперішнього договору і зобов’язуються його виконувати.\nСторони зобов’язуються вирішувати розбіжності в показниках договору шляхом переговорів.\nПротягом дії колективного договору кожна із сторін може вносити зміни до окремихположень договору в установленому порядку.\nРеєстрація акціонерів – власників акцій на пред’явника здійснюється на підставі пред’явлення ними цих акцій (сертифікатів акцій) або виписок з рахунку у цінних паперах. Право участі у загальних зборах акціонерів мають особи, які є власниками акцій на день проведення загальних зборів (крім випадку проведення установчих зборів).\nЙ) прийняття рішення про обрання уповноваженої особи акціонерів для представлення інтересів акціонерів у випадках, передбачених законом. (Частину п’яту статті 41 доповнено пунктом “й” згідно із Законом N 3107-ІУ від 17.11.2005)\nПовноваження, передбачені пунктами “б”, “д”, “є”, “ї” “й”, належать до виключно” компетенції загальних зборів акціонерів і не можуть бути передані іншим органам товариства. (Частина шоста статті 41 із змінами, внесеними згідно із Законом N 3107-ІУ від 17.11.2005)\nДля ремонтно-допоміжних робітників, керівників спеціалістів, і службовців встановлюється п’ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями. Продовжність щоденної робочої зміни визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку або графіками змінності затвердженими адміністрацією та узгодженими з профспілковим комітетом. В разі важкого фінансового стану в підприємстві надається право Правлінню встановлювати скорочений баланс робочого часу.\nТаким чином, ВАТ “Коломийське АТП” постає в суспільстві не тільки як виробничо – економічна ланка, але і як соціальний фактор. В трудовому колективі організація відбувається формування працівників як особистостей: реалізуються їх знання, здібності, воля, характери, шліфуються наявні і кристалізуються нові якості їх особистостей. Тут реалізуються також соціальні відносини, система взаємозв’язків і співробітництва між людьми. Практика роботи показує, що чим міцніший і змістовніший зв’язок між членами колективу, тим яскравіше проявляються індивідуальні особливості кожного члена колективу і тим успішніше колектив в цілому вирішує виробничі та інші проблеми.\n1. Здатність керівництва чітко визначити, яка поведінка працівників потрібна для досягнення його стратегій;\n2. Наявність ефективних управлінських важелів для спрямування працівників на бажану поведінку.\nРоблячи висновок з цього, я можу впевнено підтвердити, що на ВАТ “Коломийське АТП” застосовується реактивна і активна кадрова політика.\n1.Створення концепцій управління персоналом, вироблення загальних принципів кадрової політики на підприємстві та її першочергові пріоритети;\n2.Розробка напрямків організаційно штатної політики, що включає формування структури штатного розпису, створення кадрового резерву;\n3.Визначення принципів фінансової політики в сфері персоналу, яка б забезпечувала функціонування ефективної системи стимулювання праці.\n4.Формування напрямків розвитку персоналу, включаючи програми розвитку, адаптації, перенавчання кадрового росту, підвищення кваліфікації.\n5.Створення системи оцінки персоналу.\nЕфективність виробничо – господарських та управлінських процесів в кінцевому рахунку визначається не тільки цілими, вірно визначеними плановими орієнтирами чи якісно розробленими рішеннями та обгрунтованими діями по їх виконанню, а й залежить від людей, які втілюють у життя цілі соціально – економічної системи, реалізують плани та виконують прийняті рішення, ту чи іншу роботу. Однак примусове виконання їх має певні межі, як правило, визначені системної організації спільної праці та контролю за її здійсненню.\nУ ВАТ “Коломийське АТП” при перевезенні пасажирів чи якогось вантажу – водій з маршруту привозить подорожню документацію, в якій зафіксована величина реалізації пасажирських квитків, і інші витрати. Документи здаються в касу підприємства, реєструються, а потім поступають в бухгалтерію для обробки і накопичення. На основі первинного обліку проводяться розрахунки, взаєморозрахунки з іноземними державами і банками.\nФормою організації складових елементів підприємства як системи, є структура управління, що відображає його форму, тобто будова, устрій управління, спосіб його внутрішньої організації, зв’язків елементів підприємства між собою що дозволяють виявити необхідні функції управління.\nОрганізаційна структура підприємства створена для досягнення організаційних цілей і в міру зміни цих цілей, або умов їхньої реалізації (стан зовнішнього середовища), може і повинна перетерплювати зміни з метою недопущення зниження ефективності організації. Структура управління відображає об’єктивно складні відносини в границях певної виробничої системи, що визначає склад, взаємодію і підпорядкованість складових її елементів з розподілом по вертикалі функцій, обов’язків, прав і відповідальності. Управлінський персонал підрозділяється на лінійний, що забезпечує безпосереднє управління підприємством, і функціональний, що робить допомога лінійним службам і керівникам на основі здійснення певних організаційних зв’язків. Характер цих зв’язків, між виробничими і функціональними підрозділами, визначає відповідний тип організаційної структури управління.\nРис 2.1 – Організаційна структура автотранспортного підприємства\n– Виручку від реалізації послуг;\n– Доходи від фінансово-інвестиційної діяльності;\n– Доходи від інших позареалізаційних операцій;\nДля визначення ефективності зроблених витрат за звітний період на ВАТ “Коломийському АТП” здійснюється калькулювання собівартості наданих послуг. До того ж при калькулюванні доцільно порівняти здійснені витрати у звітному періоді з витратами минулого періоду, та якщо є різниця, то це повинно бути обгрунтовано у пояснювальній записці.\nПід час калькулювання проводиться перевірка обгрунтованості витрат, уточнюються обсяги наданих послуг. При визначенні калькуляції необхідно спочатку визначити вид наданих послуг, при чому спочатку визначається загальна сума затрат на паливо, також визначаються аналогічно суми фонду оплати праці, відрахування на соціальні заходи, витрати на обслуговування основних засобів, на обслуговування виробництва, амортизація, адміністративні витрати тощо. Останнім кроком розрахунку калькуляції є визначення загальної собівартості у повній сумі.\nВиходячи з фактичного звіту “Про фінансові результати” за 2005 – 2006 роки зробимо аналіз витрат на реалізацію послуг. Результати подані у таблиці 2.1.\nТаблиця 2.1 – Аналіз витрат на реалізацію послуг на ВАТ “Коломийське АТП” за 2005-2006 роки\nВид витрат Сума, тис. грн. Питома вага, % Відхи-лення, тис. грн. Темп росту %\n1.Матеріальні витрати, в т. ч. 1286,8 1155,9 50,76 43,46 -131 89,82\n2. Фонд оплати праці 531,7 678,1 20,97 25,5 146,4 128\n3. Відрахування на соціальні заходи 198,7 254,3 7,8 9,7 55,6 128\n4. Амортизація 167,8 149,2 6,6 5,6 -18,6 88,91\n5. Інші витрати 350,4 422,1 13,87 15,74 71,7 120\nВсього: 2535,5 2659,6 100 100 124,1 10,9\nЯк бачимо з вищенаведеної таблиці найбільша питома вага належить таким витратам як “Матеріальні витрати”: у 2005 році – 50,76%, у 2006 році – 43,46%. Другою за величиною є стаття ” Фонд оплати праці ” – 20,97 і 25,5% відповідно. Наступною за величиною є сума інших витрат – 13,87 і 15,74 % відповідно. Достатньо високою є питома вага статті на амортизацію – 6,6 і 5,6 %. Взагалі, як видно з аналізу, структура витрат залишилась практично незмінною, спостерігаються лише незначні зміни.\nФінансовий контроль за витратами на виробництво та реалізацію послуг проводять безпосередньо працівники фінансового відділу. В кінці звітного періоду проводяться перевірки за обгрунтованим витрачанням грошових коштів контрольно – ревізійним бюро та бюро внутрішнього аудиту головної бухгалтерії. Виявлені недоліки відображаються в бухгалтерському і податковому обліку, затверджуються заходи з усунення виявлених недоліків.\nІнформація відносно руху грошових коштів наведено у формі №3 “Звіт про рух грошових коштів” (Додаток Д). Зміст і форма звіту, вимоги до розкриття його статей регламентуються Положенням (стандартом) бухгалтерського обліку № 4 “Звіт про рух грошових коштів”. Даний звіт може бути представлений прямим та непрямим методом. При використанні прямого методу для визначення чистої зміни у грошових коштах у звіті наводяться послідовно всі статті надходжень та витрат, різниця яких показує приріст або зменшення грошових коштів. Непрямий метод передбачає відображення у звіті чистого прибутку або збитку, який шляхом коригувань доводиться до грошових коштів, це стосується відображення інформації в сфері операційної діяльності. Рух коштів в результаті інвестиційної та фінансової діяльності при цьому методі відображається прямим шляхом.\nТаким чином, вхідні грошові потоки підприємства поділяються на внутрішні та зовнішні. При чому внутрішніми потоками ВАТ “Коломийському АТП” є виручка від реалізації послуг. Найбільша частка внутрішніх грошових надходжень підприємства припадає на виручку від реалізації. Виручка від реалізації залежить від обсягів продажу, а також від встановлених цін. Ціни ВАТ “Коломийському АТП” встановлює в залежності від якості продукції, її споживчих властивостей, попиту і пропозиції на ринку тощо. Для визначення ефективності затрат на ВАТ “Коломийському АТП” здійснюється калькулювання собівартості одиниці продукції, найбільша питома вага належить матеріальним витратам. Фінансовий контроль за витратами на виробництво та реалізацію послуг проводять начальники певних структурних підрозділів, а також працівники фінансового відділу. Виходячи з аналізу складу вхідних та вихідних потоків ВАТ “Коломийському АТП” можна зробити висновки, що найбільшу частку в надходженні коштів підприємство отримало від операційної діяльності – 174,1тис. грн. у 2005 році і 73,7тис. грн. в 2006 році.\nЗгідно Закону України “Про систему оподаткування” з вище перелічених податків і зборів, що сплачує ВАТ ” Коломийське АТП” всі є загальнодержавними.\nУ 2005 році ВАТ “Коломийське АТП” сплатило до бюджету податок на прибуток у розмірі – 49,1 тис. грн. Податок, що підлягає сплаті до бюджету зменшується на вартість придбаних торгових патентів та суму сплачених протягом звітного періоду авансових внесків. Протягом звітного періоду до 20 числа другого і третього місяця кварталу відповідно за перший та другий місяці сплачуються авансові внески, виходячи із очікуваного розміру оподаткованого прибутку. По закінченні кварталу, виходячи із фактичного розміру об’єкта оподаткування визначається фактична сума податку на прибуток, яка співставляється із сумою сплачених авансових внесків і визначається сальдо розрахунків з бюджетом. Кінцева сплата податку здійснюється протягом 10 днів з кінцевого строку подання декларації. Зайве сплачені суми авансових внесків зараховуються в рахунок майбутніх платежів по податку на прибуток.\nСеред непрямих податків ВАТ ” Коломийське АТП” сплачує лише ПДВ. Сума цього податку розраховується як різниця між податковим зобов’язанням та податковим кредитом. Якщо різниця від’ємна, то бюджет відшкодовує суму переплати або зараховує в наступні податкові періоди. У 2005 році ВАТ “Коломийське АТП” сплатило 748,4 тис. грн. ПДВ, а у 2006 році – 846,1 тис. грн., ці суми відображені у декларації з ПДВ, а також у “Звіті про фінансові результати”. Термін подання декларації по даному податку до 20 числа місяця наступного за звітним. Сплата податку здійснюється протягом 10 днів з кінцевого строку подання декларації.\n– у зв’язку з тимчасовою втратою працездатності та витратами, зумовленими народженням та похованням – 2,9 % суми фактичних витрат на оплату праці;\n– на загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття – 2,1% суми фактичних витрат на оплату праці.\nТаким чином, порядок оподаткування ВАТ “Коломийське АТП” здійснюється згідно чинного законодавства. Підприємство сплачує наступні податки та обов’язкові платежі: податок на прибуток, податок на додану вартість, прибутковий податок з громадян, плата за землю, податок з власників транспортних засобів, збір за забруднення навколишнього середовища, збір на обов’язкове державне пенсійне страхування, збір до фонду зайнятості, відрахування на страхування від нещасних випадків. З метою уникнення штрафних санкцій підприємство повинно своєчасно і у повному розмірі розрахуватись по своїм податкам і зборам.\nПроаналізуємо на основі даних форми №4 “Звіт про власний капітал”і “Баланс ” за 2005-2006 роки, динаміку та структуру власного капіталу. Результати аналізу наведено у таблиці 2.2.\nТаблиця 2.2 – Аналіз динаміки і структури власного капіталу ВАТ ” Коломийське АТП” за 2005-2006 рр.\nПоказник Сума, тис. грн. Питома вага, % Відхи-лення, тис. грн. Темп росту%\n1. Статутний капітал 660,5 660,5 37,8 39,2 0,00 100,00\n2. Інший додатковий капітал 2787,7 2787,7 159,6 166 0,00 100,00\n3. Непокритий збиток -1701,6 -1767,2 -97,4 -105,2 65,6 103,9\nВсього 1746,6 1681 100,00 100,00 65,6 101,3\nЯк видно з таблиці 2.2 із складових власного капіталу на ВАТ “Коломийське АТП” за період 2005-2006 роки були лише статутний капітал, інший додатковий капітал та непокритий збиток. За результатами аналізу інший додатковий капітал займає найбільшу питому вагу, а саме 159,6 % у 2005 році і 166 – у 2006 році. На другому місці за величиною знаходиться статутний капітал – 37,8 та 39,2% відповідно у 2005 та 2006 році.\nПрибутковість – доходність, окупність вкладених затрат і використаного майна, кінцевий результат діяльності підприємства. Вона характеризується кількістю отриманою прибутку на одиницю відповідних складових процесу виробництва або сукупних затрат підприємства.\nСума отриманого прибутку – показник, який найбільш повно характеризує результативність роботи підприємства, рівень його доходності.\nПрибуток, хоч і є результатом діяльності підприємства, але характеризує рівень ефективності роботи, вкладених затрат, використаного майна. Тому в практиці господарювання для більш повної оцінки ефективності роботи підприємства, вкладених затрат, використання майна застосовується відносний показник – рентабельність.\nДе Р – рівень рентабельність послуг, %;\nП – прибуток від реалізації послуг грн;\nС – собівартість наданої послуги (всієї або окремих видів), грн.\nОтже, ми бачимо, що рентабельність продукції є змінною, тобто як за попередній період вона становила 138,3 %,а за звітній – вона становила 132,5 %. Тобто вона зменшилась на 5,8 %.\nТаблиця 2.3 – Фінансові показники автомобільних перевезень ВАТ “Коломийське АТП” у 2005 р, грн.\nВсього Вантажні автомобілі Легкові таксомотори Автобуси погодинні Автобуси маршрутні\nДоходи 4759835 5627 1470 193880 4558858\nПодаток на додану вартість 793306 938 245 32313 662327\nВитрати 4079197 7736 39 160105 3911317\nПрибутки/Збитки -15185 -3047 1186 1462 -14786\nТаблиця 2.4 – Фінансові показники автомобільних перевезень ВАТ “Коломийське АТП” у 2006 р, грн.\nДоходи 4832611 6522 1820 202156 4622113\nПодаток на додану вартість 863111 1087 303 33693 650352\nВитрати 4079197 8835 562 173200 3954128\nПрибутки/Збитки 10451 -3400 955 -4737 17633\nТаблиця 2.5 – Фінансові показники маршрутних автобусних перевезень ВАТ “Коломийське АТП” за півріччями 2005-2006 рр., грн.\nДоходи 2157269 2401589 2256111 2366002\nПодаток на додану вартість 359544,8 302782 376018,5 274334\nВитрати 1845320 2065997 1956222 1997906\nПрибутки/Збитки -47595,83 32809,83 -76129,5 93762,5\nРис. 2.2 – Динаміка валового доходу за маршрутні перевезення ВАТ “Коломийське АТП” у півріччях 2005-2006 рр.\nРис. 2.3 – Динаміка валового доходу за маршрутні перевезення ВАТ “Коломийське АТП” у півріччях 2005-2006рр\nЯк видно з попередніх даних, динаміка валового доходу від здійснення основної діяльності підприємством є позитивною. У таблицях 2.6, 2.7наведено дані про структуру обсягів діяльності та структуру міжнародних розрахунків у загальному розрізі відповідно доходів і витрат у 2005-2006 рр.\nТаблиця 2.6 – Структура міжнародних розрахунків у загальному розрізі доходів у 2005-2006 рр.\nВид діяльності 2005 2006\nГривні % Гривні %\nВантажні 5627 0,12 6522 0,13\nТаксомоторні 1470 0,03 1820 0,04\nАвтобусні погодинні 193880 4,07 202156 4,18\nАвтобусні міські 359373 7,55 357441 7,40\nАвтобусні приміські 2075505 43,60 2183501 45,18\nАвтобусні міжміські 1558734 32,75 1328445 27,49\nАвтобусніміжнародні 565246 11,88 752726 15,58\nВсього 4759835 100,00 4832611 100,00\nТаблиця 2.7 – Структура міжнародних розрахунків у загальному розрізі витрат у 2005-2006 рр.\nВантажні 7736 0,16 8835 0,21\nТаксомоторні 39 0,00 562 0,01\nАвтобусні погодинні 160105 3,36 173200 3,58\nАвтобусні міські 512567 10,77 434954 9,00\nАвтобусні приміські 1585001 33,30 1700275 35,18\nАвтобусні міжміські 1330211 27,95 1225780 25,36\nАвтобусніміжнародні 483538 10,16 593119 12,27\nВсього 4079197 100,00 4136725 100,00\nРозділ 3. пРОЕКТНО – Рекомендаційна частина\nРозглядаючи економіки західних країн, можна побачити, що строковий ринок покликаний насамперед підтримувати макроекономічну рівновагу та стабілізувати фінансовий стан суб’єктів господарської діяльності в умовах зміни коньюнктури ринку. Він складається з таких основних сегментів, як форвардний та ф’ючерсний ринки, ринки опціонів та своп – контрактів. Вітчизняна строкова торгівля фактично представлена тільки ф’ючерсним валютним ринком, оскільки з форвардами та опціонами проводяться лише окремі операції, а своп – контрактів не укладають узагалі.\nОбсяги строкової торгівлі в Україні мінімальні, спреди дуже широкі, вибір похідних фінансових інструментів обмежений. Термін ” ринок строкових угод ” у нашій країні можна застосовувати лише умовно, маючи на увазі перш за все ф’ючерсну торгівлю та пам’ятаючи про те, що даний сегмент фінансового ринку тільки – но починає формуватися.\nУ світовій практиці зародження строкової торгівлі пов’язане з появою насамперед її позабіржової форми – форвардних контрактів. Оскільки збагатитися, спекулюючи на позабіржовому строковому ринку, досить проблематично, основною метою укладення більшості таких угод стало хеджування.\nБіржова торгівля ф’ючерсами стала своєрідним ” вінцем ” розвитку строкового ринку, який відповідає високому рівню ринкової економіки. Звісно, у цьому контексті про Україну не йдеться.\nЗгодом ф’ючерсну торгівлю було організовано на Київській універсальній біржі (КУБ), а з грудня 2002 року – на строковій секції УМВБ. Результати торгівлі покажемо графічно на рисунках3.1 та 3.2.\nРис 3.1 – Обсяги торгівлі ф’ючерсними контрактами на Київській універсальній біржі\nРис 3.2 – Результати роботи строкової секції Української міжбанківської валютної біржі\nТакі ринки у розвинутих країнах організовували з метою створення незалежних умов для проведення операцій хеджування цінових ризиків. Як наголошував М. Е. Стрейт, “історія розвитку індивідуальних ф’ючерсних ринків не знає випадків, коли б мотиви спекуляції, а не бажання уникнути комерційних ризиків, були рушійною силою відкриття таких ринків”.\nПрактикою доведено, що ринки, на яких переважають спекулянти (трейдери), не можуть довго існувати – вони приречені. На відміну від хеджерів, трейдери не мають балансових позицій, за рахунок яких можна було б компенсувати збитки за ф’ючерсами (позабалансова позиція). Трейдери беруть на себе ризик хеджерів, сподіваючись отримати винагороду за це у вигляді прибутків у вигляді прибутків за відкритими ф’ючерсними позиціями. Хеджери, навпаки прагнуть уникнути ризиків, пов’язаних із зміною ціни базисного активу, і згодні за це платити, тобто змиритися з недоодерженням прибутків. Тому на ф’ючерсних біржах відбувається вільне переливання капіталів від хеджерів до трейдерів, без чого проведення спекулятивних операцій втратило б сенс.\nВ умовах економічної кризи, перерозподілу власності та політичної нестабільності спекулятивні тенденції охопили всю сферу економічної діяльності. Сучасна стратегії бізнесу з об’єктивних і суб’єктивних причин не націлена на налагодження цивілізованих відносин, тому й потенційних хеджерів небагато.. Спеціалісти, які ще недавно не підозрювали про існування строкового ринку, дістали змогу випробувати свої сили на біржових торгах та набути практичних навичок роботи на біржі. Можна сподіватись, що згодом ці учасники торгів стануть кваліфікованими консультантами з питань хеджування ризиків на внутрішньому ринку, а новостворені фінансові інститути – центрами строкового ринку України.\nЩодо перспектив розвитку строкового сегмента фінансового ринку в Україні, то він, на мою думку, безумовно розвиватиметься. І якщо і виникатимуть питання стосовно того, чи потрібен внутрішній строковий ринок за успішної діяльності багатьох стабільних міжнародних центрів торгівлі деривативами, відповідь на нього буде ствердною – хедж потрібен усім.\n2.Строковий ринок є надбудовою над спотовим, тому останній має бути добре розвинутим – тоді ефективніше функціонуватиме ринок деривативів. Необхідною умовою успішного розвитку будь-якого ринку є економічна та політична стабільність. Нині в Україні відсутні серйозні пеердумови для економічної стабілізації, оскільки рішення у сфері економіки часто тісно пов’язані з політикою, а ризики зміни законодавства, правил оподаткування та валютного регулювання значно перевищуюють прийнятий рівень. За таких умов функцію макроекономічної стабілізації, яка в класичній економічній теорії та практиці розвинутих країн відведена строковому ринку, вітчизняний ринок деривативів виконувати неспроможний. У результаті внутрішній фінансовий ринок, включаючи й строковий, нагадує гру на удачу в казино.\n3. Не створивши інфраструктури строкового ринку, яка б відповідала цивілізованим стандартам та підкріплювалась адекватною законодавчою базою, не варто розраховувати на прогрес у цьому сегменті. Змінити становище можуть владні та державні структури, рішучими діями підтримуючи ринок деривативів. Як показала практика зусилля, окремих груп, спрямовані на організацію ф’ючерсної торгівлі, виявилися недостатніми: високої ліквідності контрактів забезпечити не вдалося, а без цього їх функціонування втрачає сенс.\nДуже важливою у цьому питанні є позиція Національного банку України. В даний час тут створюють методичну базу проведення строкових операцій та порядку їх обліку. Відповідні проекти розіслано комерційним банкам для ознайомлення. На жаль, фінансова криза не дала змогу завершити цю справу – оскільки на перший план виступили нагальніші проблеми, а строкову торгівлю було призупинено. Але той факт, що формування теоретичних основ строкового ринку розпочато, вселяє надію.\nСтроковий ринок – молодий сегмент ринкової економіки, який динамічно розвивається, має відлагоджену організаційну інфраструктуру. Торгівля строковими контрактами концентрується переважно у великих міжнародних фінансових центрах, зокрема на провідних світових біржах Америки, Європи та Азії. Річні обсяги операцій на цьому ринку обчислюються у сотнях мільярдів доларів.\nСтроковий ринок України розвивається дуже повільно і має багато недоліків. Власне кажучи повноцінного ф’ючерсного ринку в країні взагалі не існує, хоч і було кілька спроб його започаткувати. Першою такою спробою можна вважати організацію торгівлі ф’ючерсними контрактами на Українській фондовій біржі. Проте ринок тоді так і не запрацював – переважали сумніви щодо його доцільності.\nЗгідно з правилами торгів на цьому ринку можуть працювати як юридичні особи зі статусом членів секції строкового ринку, так і фізичні – індивідуальні торговці. За станом на 26 лютого 1999 року членами секції були 16 банків і компаній, у тому числі такі, як Credit Lyjnnais Ukraine Bank, Кредитний інвестиційний банк, Перший інвестиційний банк, Укркредитбанк. Із першого дня участь у торгах бере Львівська філія УМВБ. Нині ведеться робота щодо залучення до торгово-клірингової системи філій у Харкові і Дніпропетровську.\nНа превеликий жаль, функціонування ринку строкових контрактів на УМВБ із точністю до навпаки повторює досвід роботи ф’ючерсного майданчика Київської універсальноі біржі: якщо на КУБ працювали здебільшого дрібні спекулянти, то на УМВБ укладаються в основному хеджингові угоди, Причому, внаслідок низької ліквідності ф’ючерсного ринку у його операторів виникає спокуса маніпулювати цінами контрактів, Біржі вже довелося мати справу з подібною практикою, отож вжито певних заходів щодо її запобігання – таких зокрема, як перегляд цін відкритгя, лімітів зміни ціни і зміни розрахункової ціни в доларових контрактаx.\nЗазначимо, що УМВБ докладає багато зусиль для розвитку ринку строкових контрактів. Однак цього замало – необхідно вирішити низку питань, пов’язаних із його регулюванням на державному рівні, по-перше, активній роботі на ринку строкових контрактів перешкоджає відсутність обгрунтованої законодавчої бази, яка б відповідала реальній економічній ситуації в Україні та загальноприйнятим у світовій практиці поняттям і регулятивним механізмам, що діють на ринку деривативів, – починаючи від самого тлумачення ф’ючерсного контракту до вирішення проблем держмита і оподаткування (нині прибуток, який обкладається податком, не зменшується на суму від’ємної варіаційноі маржі), Розроблені Державною комісією із цінних паперів та фондового ринку закони і положення часом суперечать як самій суті строкового ринку, так і одне одному.\nПо-друге, досі не вирішено питання бухгалтерського обліку операцій із ф’ючерсними контрактами та іншими похідними фінансовими інструментами, В основі проблеми – нерозуміння того, що при обліку ф’ючерсів без постачання базового активу не потрібно відкривати і враховувати валютну позицію.\nЗвичайно, вирішення перелічених проблем іще не гарантує швидкого приходу на ринок усіх його суб’єктів. Адже для того, щоб він запрацював, необхідні певні об’єктивні умови, які в Україні ще не склалися, Наявність традиційних джерел прибутків, таких як операції з валютою, надання кредитів, проведення депозитних операцій тощо, не стимулює укрїінські банки до розширення спектра послуг. Тим більше, що робота на біржовому строковому ринку потребує відволікання значних коштів під початкову маржу, Але ті ж депозитні, кредитні і форвадні операції, не кажучи вже про експортно-імпортні, можуть бути успішно захеджовані від кон’юнктурних змін через валютні ф’ючерси, Навіть при тому, що “Кліринговий Дім” поки що застосовує “грубу” систему маржування за повними ставками початкової маржі, а не за спредовими, як це робиться у світі, і не нараховує щоденних відсотків за депозитними вкладами, за умови грамотної роботи оператора на строковому ринку прибутковість за такими операціями може досягати 100% за кілька місяців, особливо якщо проводити арбітражні операції. Саме через доларові ф’ючерси можуть бути захеджовані ризики, пов’язані з можливою несприятливою зміною курсу гривні щодо долара США на час отримання виплат як за ОВДП, так і за єврооблігаціями.\nВодночас розвиток ринку строкових контрактів залежить не тільки від фінансових установ. До певної міри їхня поведінка зумовлена стагнацією виробничої сфери і відсутністю інтересу в головних на поточний момент учасників ринку – підприємств та аграрних структур, які здійснюють експортно-імпортні операції. Адже саме вони потребують хеджування ризиків, Звичайно, в часи гіперінфляцї в Україні і різких коливань курсу валют потреба у ринку строкових контрактів була дуже великою, Але існує вона і сьогодні, незважаючи на те, що курсові коливання впродовж двох останніх років були незначними, Необхідність хеджування ризиків обумовлена нерозвинутістю і слабкою кон’юнктурою національного ринку, ціновими коливаннями і кризовими ситуаціями на міжнародних фінансових ринках,\nВ Україні пік торгівлі валютними контрактами припадає на кінець 1996 – першу половину 2001 року, коли Національний банк України проводив заходи щодо стабілізації валютного курсу. Зрозуміло, що в умовах жорсткої монетарної політики великих курсових стрибків бути не могло, тож інтерес до торгівлі постійно знижувався. У зв’язку із цим на біржі почали запроваджувати контракти, базовим активом для яких слугують державні облігації. Головною перевагою використання цього виду ф’ючерсних контрактів є те, що в інвесторів з’являється можливість вибору оптимальної стратегії роботи на ринку внутрішніх запозичень, а також планування рентабельності таких операцій.\nКрім того, на УМВБ розробляються специфікації контрактів, основу яких становитимуть кредитні й депозитні ставки. Проблема страхування процентних ризиків залишається досить актуальною, оскільки волатильність на цих ринках значно перевищує волатильність на валютному ринку. Так, від початку минулого року до жовтня, коли відбувалося зниження ставки рефінансування, депозитні ставки знизились у середньому з 34 до 16%, а з листопада 1997 року і дотепер, у процесі підвищення ставки рефінансування до41%, депозитні ставки зросли до 28%. При зростанні облікової ставки негайно підвищуються кредитні, а при її зменшенні – відразу знижуються депозитні. Тому в хеджуванні процентних ризиків зацікавлені як кредитори, так і позичальники. Валютні операції банків пов’язані з купівлею – продажем валюти за власні кошти та на замовлення клієнтів.\nДля того, щоб банк міг застрахуватися від можливих втрат, я пропоную використовувати методику прийняття рішень щодо купівлі – продажу валюти на основі обчислення плинних середніх.\nСг. е.*T*і гр. – Сг. е.*T*і в. = Сг. е.*T*(і гр – ів.) (1), де\nСг. е – Сума кредиту в гривневому еквіваленті;\nT – термін кредитування в роках (при терміні, який не виражається в цілих роках Т=t/12, де t -термін в місяцях)\nТаблиця 3.1 – Групування позичальників за об’єктами кредитування і ринками збут\nЗбут продукції на внутрішньому ринку Наявність експорту продукції в розмірах співрозмірних з сумою кредиту.\nКредит отримано для розрахунків з резидентами А Б\nКредит отримано для плати контракту на імпорт продукції В Г\nБ, В Для даної групи конвертаційні витрати існуватимуть незалежно від того в якій валюті – іноземній чи національній вони кредитуватимуться. Отже рішення про валюту кредитування не залежить від витрат на купівлю/продаж іноземної валюти.\nРис 3.3 – Вибір валюти кредитування для підприємств\nЦі – вартість виду ресурсів;\nПо-перше часто підприємства звертаючись з клопотанням про кредитну лінію, керуються принципом “на всяк випадок”. Тобто як правило їм достатньо власних оборотніх коштів, проте з метою забезпечити собі у випадку непередбаченої ситуації термінове отримання кредитних коштів. Банк же маючи зобов’язання по кредитній лінії змушений резервувати валютні кошти на випадок вимоги. При активному використанні кредитної лінії розрахунок комісії за недовикористання кредитної лінії дуже трудомісткий, і її варто замінити на комісію за адміністрування, яка встановлюється або в грошових одиницях в місяць, або в процентах від ліміту кредитної лінії. На базі методики А. І. Шеремета розробляємо рейтингову оцінку ВАТ “Коломийське АТП” з врахуванням зовнішньоекономічної діяльності. Враховуючи то, що Коломийське АТП на зовнішньоекономічному ринку працює 2 роки наведемо порівняльну рейтингову оцінку по показниках.\n№ п/п Назва коефіцієнта Методика розрахунку коефіцієнта\n1. Коефіцієнт використання депозитів\n2. Коефіцієнт доходності кредитних операцій\n3. Коефіцієнт збитковості кредитних операцій\n4. Коефіцієнт оборотності кредиту\n5. Питома вага несвоєчасно повернутих кредитів\n6. Чистий спред (% отримані: кредити – % сплачені: депозити) * 100%\nДо числа важливих показників, на підставі яких можна дати оцінку кредитної діяльності банку, відноситься коефіцієнт співвідношення кредитів і депозитів, який показує процент від загального обсягу депозитів, який показує процент від загального обсягу депозитів, розміщених у кредити. Світовий досвід банківської діяльності свідчить, що коефіцієнт вищий за 75%, говорить про агресивну кредитну політику банку, а рівень у 45-65% – про його нестійке фінансове становище, коли банк не користується довірою у клієнтів. Коефіцієнт не відображає ймовірності погашення боргу позичальником\nТаблиця 3.3 – Структура кредиторської заборгованості Коломийського АТП та її динаміка\nСтатті 2003 2004 2005 2006\nЗа товари, роботи, послуги 5,4 14,1 54,9 62,8\nЗ одержаних авансів 1,1 – – –\nЗ бюджетом 4,8 66,2 50 59,4\nЗ позабюджетних платежів – – – –\nЗі страхування 6,4 15,3 15 18,3\nЗ оплати плати 9,5 31,6 32,8 37,2\nЗ учасниками – – – –\nІнші зобов’язання 2,2 9,7 48 61\nВсього 29,4 136,9 200,7 238,7\nПриріст, % – 365,6 46,6 18,9\nАналіз діяльності ВАТ “Коломийське АТП” и за ряд років показує значне зростання обсягів експортно-імпортних операцій підприємства у 2003-2006 рр. У 2004 підприємство не здійснювало взагалі зовнішньоекономічних операцій в 2005 р. питома вага експорту в воловій виручці підприємства становила 11% а в 2006 р. вже майже 16% Активізація зовнішньоекономічної діяльності Коломийське АТП у 2005-2006р. р. пояснюється, тим що саме в ці роки підприємство освоїло новий напрямок діяльності. Так у 2006 Коломийське АТП заключило договори на транспортні перевезення в Росію на загальну суму 43200 дол., а також ведуться переговори з польськими партнерами.\n– ціна валюти і спосіб її визначення;\n– валюта платежу;\n– курс перерахунку валюти ціни в валюту платежу;\n– валютні обумовлення, що страхують від ризику валютних втрат на випадок коливань валютних курсів;\n– умови розрахунків;\n– форма розрахунків;\n– засоби платежу.\nІншим перспективним напрямком удосконалення предмету дослідження стають таким чином оптимізація системи міжнародних міжбанківських розрахунків та взаємодії у системі “банк – клієнт”. Обравши у якості обслуговуючого банка АКБ “Аваль” (поштово-пенсійний акціонерний банк) ми спробуємо удосконалити систему валютних операцій даного банку та його взаємовідносини з Коломийське АТП\n5. Пошук шляхів покращання взаємодії у системі “банк – клієнт”.\n– збільшити валові доходи у 2007 на 43200 дол, реалізації укладених зовнішньоекономічних угод, збільшення обсягів реалізації продукції Коломийське АТП за кордон дозволить підвищити рентабельність активів ВАТ завдяки вищій маржі прибутку по експортній продукції. Також цьому сприятиме проведення переоцінки основних та оборотних активів підприємства з метою виявлення надлишкових товарно-матеріальних запасів і окремих основних активів невиробничого призначення по яких можлива передача їх у фінансову оренду;\n– проведення інвентаризації майна Коломийське АТП крім виявлення надлишкових товарно-матеріальних запасів і основних фондів використання яких на підприємстві є сумнівним, дозволить оцінити склад нематеріальних активів і виявити окремі нематеріальні активи які підлягають переоцінці або списанню.\n1. відносно кращим розвитком форвардного ринку (ринку форвардних контрактів) ніж ринку ф’ючерсних і опціонних контрактів;\n2. бажанням підприємства отримати реальний товар (валюту) за форвардним контрактом, а не лише хеджування ризику;\n3. можливість отримання спекулятивного доходу при правильному прогнозі динаміки руху валютних курсів\nЕкономічний ефект від укладання форвардної угоди можна показати на прикладі поставки пластмасової тари у Росію на суму 1186000 російських рублях. Валюта платежу – російський рубль. Продаж здійснюється 1-ого червня, а платіж 1-ого липня одного року. Обмінні курси російського рубля до гривні на 1-ше червня: курс “спат” 1 RUR = 0,18-0,19 грн. Особливістю форвардних угод з “плаваючими” валютами є те, що курсові ціни по форвардних операціях носять договірний характер; по строкових угодах з російським рублем трьохмісячний курс “форвард” становить 0,2-0,3 RUR дисконту.\nРис. 3.4 – Форвардний контракт як засіб страхування валютних ризиків у міжнародних розрахункових операціях Коломийське АТП\nТаблиця 3.4 – Виграш експортера при отриманні ним готівкового платежу за контрактом\nТермін комерційного кредиту Процент по депозиту Сума виграшу (USD)\n1 місяць 6% 259\n3 місяці 9% 972\n6 місяців 12% 380\n9 місяців %15 711\n1 рік %18 1138,5\nАкредитивну форму розрахунків доцільно застосовувати лише за умов вимоги з боку імпортера про забезпечення гарантій платежу та надання короткострокового комерційного кредиту. В іншому випадку для експортера ефективнішим з точки зору затрат та часу проходження виступає банківський переказ. Банківський переказ є фінансово рентабельнішим порівняно з акредитивною формою розрахунку, оскільки при його проведенні відсутні витрати пов’язані з відкриттям, авізуванням, підтвердженням, зміною, прийняттям і перевіркою документів і т. п. Водночас, проводячи розрахунки на умовах банківського переказу, але з використанням комерційного кредиту, експортер втрачає значні суми пов’язані з відстрочкою платежу. Ці витрати можна уникнути використовуючи так звані “акцептні акредитиви”.\nПідписавши контракт з імпортером на вищезазаначених умовах бенефіціар виписує строкові векселі на банк-емітент або виконуючий банк. Юанк акцептує ці векселі і повертає бенефіціару. Строк оплати векселів встановл. ється згідно домовленості сторін контракту на термін комерційного кредиту (в нашому випадку 30 днів).\n1 – провести зарахування (облік) векселя до терміну настання оплати за ним;\n2 – отримати платіж пред’явивши вексель до оплати у зазначений у векселі термін.\nФакторингова операція полягає в наданні кредиту під боргові вимоги експортера чи зобов’язання платника. Основна ціль факторингу – забезпечити експортеру своєчасну оплату відвантаженої продукції. Факторингові послуги надаються банками своїм клієнтам у зв’язку з їх розрахунково-платіжним обслуговуванням.\nДля проведення факторингової операції підприємство-експортер (ТзОВ Коломийське АТП заключає з фактором (факторингові відділення банку або спеціалізовані фірми, які є звичайно дочірніми компаніями банків) договір про факторингове обслуговування, за яким воно уступає право отримання платежу за своїми борговими зобов’язаннями на певних умовах. Для укладання договору фактор детально вивчає економічний фінансовий стан підприємства, сферу його діяльності, характер зв’язків і т. п. Це необхідно для визначення, наскільки обгрунтовано підприємство надає відстрочку платежів своїм споживачам і наскільки великим є ризик його кредитування. З врахуванням цих оцінок встановлюється доцільність, а також умови і вартість факторингового обслуговування.\n– процентна ставка за використання кредитними ресурсами банка;\n– процентна ставка за використання банківського кредиту, збільшеня на кілька пунктів за ризик несвоєчасного повернення коштів платником факторинговому відділу банка;\n– середній термін документуобороту по рахункам з покупцям, прийнятий по факторингу.\nТаблиця 3.5 – Економічний ефект від оптимізації міжнародних розрахунків по експорту на ВАТ “Коломийське АТП”\nЗапропоноване нововведення Вартість контракту Економічний ефект В % від суми контракту\nФорвадний контракт терміном 3 міс. 118600 RUR 612дол. 1,4%\nГотівкова оплата 43200USD\n1 міс………………….. 259 0,4 %\n3 міс………………….. 972 2,25 %\n6 міс………………….. 1380 6,0 %\n9 міс………………….. 2711 USD 11,2 %\nНадання комерційного кредиту на умовах акцептного акредитиву з факторинговим зарахуванням векселів 43200 USD (термін кредиту 3 місяці) 972 USD 1,4 %\nПроводячи міжнародні розрахункові операції по імпорту перед кожним підприємством, і зокрема перед ВАТ “Коломийське АТП” постає ряд першочергових питань, відповіді на які дозволять оптимізувати процес міжнародних розрахунків найкращим чином..\nСередній розмір платежу по проведенню телеграфного переказу становить 10 USD; по системі SWIFT – 20-30 USD.\n4. Страхування валютних ризиків – не проводиться.\nТак, заключивши договір на поставку поліуретану та поліпропелену з Польщі, ТзОВ “Плес” отримало 3-місячну відстрочку платежу. Сума контракту: 3000 USD. Форма розрахунків – акцептний акредитив. Метод розрахунків – платіж за допомогою банківської тратти.\nОтримавши відстрочку платежу ВАТ “Коломийське АТП” має змогу застрахуватися від валютного ризику придбавши форвардний контракт терміном виконання через 3 місяці.\n– для купівлі 13000$ на даний момент по форвардному контракту необхідно:\n– наприкінці третього місяця цю ж суму валюти можна купити на “спот” ринку за\nАрбітражні можливості обчислюються виходячи з рівня теоретичної ціни (майбутньої ціни на “спот” ринку). Якщо , де – теоретична ціна, – фактична ціна, то арбітражер (підприємство) придбає форвардний контракт, візьме в кредит базовий актив і реалізує його на спотовому ринку та інвестує грошові кошти під процент без ризику на період дії контракту. По закінченню строку контракту він отримає базовий актив, заплативши ціну , поверне його кредитору з процентами. Прибуток арбітражера складе:\n– арбітражний прибуток;\n– включає в себе арбітражний прибуток і суму кредиту з процентами.\n– включає в себе суму кредиту з процентами.\n– процент без ризику по гривневим вкладам;\n– процент по валютному кредиту;\n– ціна спот долара.\nЗгідно існуючого штатного розкладу на ВАТ “Коломийське АТП”проведенням міжнародних розрахунків займаються дві особи: головний бухгалтер ВАТ “Коломийське АТП”- та його помічник. Під безпосереднім керівництвом головного бухгалтера перебуває організація і проведення розрахунків ВАТ “Коломийське АТП”з зарубіжними партнерами. Він приймає участь і розробляє розділи зовнішньоекономічних контрактів пов’язаних з оплатою продукції та організації платежів між сторонами.\nНа даному етапі розвитку експортно-імпортних операцій ВАТ “Коломийське АТП” існуючий штат є достатнім для виконання усіх завдань, що стосуються організації міжнародних розрахунків.\nЄдині затрати полягають у інстилюванні програмного пакету у комп’ютерну мережу ВАТ “Коломийське АТП” та вартістю програмного пакету. Орієнтовно дані видатки становлять 400-500 грн.\nВпровадження системи електронних платежів важливе також з точки зору виконання намічених заходів по удосконаленню експортно-імпортних розрахункових операцій підприємства. Операції на валютному ринку, організації акредитивного платежу і т. п. вимагають оперативності зв’язку підприємства з банком.\nТаблиця 3.6 – Економічний ефект скорочення кількості банків-кореспондентів у системі проходження платежу між АКБ “Аваль” та банком-отримувачем (платником)\nСкорочення кількості банків-кореспондентів (одиниць) Сума платежу (USD) Зменшення вартості проходження платежу (USD) У % до суми платежу\nНа один банк-кореспондент 3000 6 0,2\nНа два банки-кореспондента 3000 12 0,4\nНа три банки-кореспондента 3000 18 0,6\nПокупка трьох місячного форвардного контракту на продаж RURпо курсу 3,00 RURза 1 грн. при фактичних затратах 43200 грн. дозволить одержати. Прибуток від реалізації курсових різниць:\nТаблиця 3.7 – Економічні результати проектних рішень\n№ з/п Показники економічного зростання Фактична величина показників Зміна показників внаслідок впровадження проектного рішення\n1 Валовий дохід, тис. грн. 4832,611 216000\n2 Балансовий прибуток, тис. грн 10,451 32,40\n3 Активи, тис. грн. 1332,3 1335,9\n4 Власний капітал, тис. грн. 660,5 –\n5 Кредиторська заборгованість, тис. грн. 62,8 4,5\n6 Рентабельність вл. капіталу,% 1,58 1,58\n7 Рентабельність активів, % 0,78 0,78\n8 Рентабельність виготовл продукції,% 15 1,06\n9 Капіталовіддача реаліз. продукції,% 3,63 161,69\n10 Повна СВ продукції, тис. грн 4079,197 -21,4\n11 Умовно-постійні витрати в структурі повної собівартості, % 29,7\n12 Економія (втрата) коштів за елементами витрат з врахуванням зміни обсягів виробництва продукції, тис. грн. 41,6\nСировина і матеріали 2,3\nПаливо та енергія 17,136\nПоточний ремонт 1,7\nЗапасні частини 1,03\nЗаробітна плата за окладами і тарифами 5,45\nВ) Відрахування на соціальні заходи 2,02\nВідрахування на пенсійне забезпечення 1,74\nВідрахування насоціальне страхування 0,15\nСтрахові внески на випадок безробіття 0,13\nГ) Амортизація 3,6\nОсновних засобів 3,6\nПослуги зв’язку 0,028\nІнші витрати 0,4\n12,2 Економія (втрата) коштів на адміністративних витратах\nІнші витрати 5,32\n12,3 Економія (втрата) коштів на збутових витратах\n12,4 Економія (втрата) коштів на інших операційних витратах\nСобівартість реалізованої валюти -3,05\n13 Інші показники\nУ роботі досліджувались та вдосконалювались міжнародні розрахунки у діяльності ВАТ “Коломийське АТП”, яке на сьогодні займається наданням транспортних послуг як на національному, так і на міжнародному ринках автомобільних перевезень.\nПредметом дослідження і вдосконалення є міжнародні розрахунки ВАТ “Коломийське АТП”. Воно працює на міжнародному ринку з 2005 року. У роботі висвітлено зміни на фінансові показники діяльності підприємства надання експортних послуг.\nУ третій частині пропонується і обгрунтовується доцільність впровадження такого заходу – використання факторингової послуги на виконання рейсів у Росію протягом 3 місяців з оплатою по закінченні терміну. Запропонований контракт є досить вартісним, тому відмовлятися від нього не варто, але і фінансові можливості підприємства не дозволяють йому відтермінувати платежі. Тому воно скористалось послугою свого банку. Поза операційна різниця на курсових різницях дала можливість отримати додатково 3050 грн, які спрямуються на погашення кредиторської заборгованості на 4,87%.\n1. Аленичев В. В., Аленичева Т. Д. Страхование валютных рисков, банковских и экспортных коммерческих кредитов. – М.: ИСТ-Сервис, 1994.\n2. Балабанов И. Т. Валютные операции. – М.: Финансы и статистика, 1998.\n3. Банковское дело: Учебник / Под. Ред. В. Н. Колесникова, Л. П. Кроливецкой. – М.: Финансы и статистика, 2001.\n4. Баринов В. Т. Справочная книга инспектора валютных операций коммерческих банков. – М.: МЕНАТЕП-ИНФОРМ, 1995.\n5. Бурлак Г. Н., Кузнецова О. И. Техника валютных операций: Учеб. Пособие. – М.: Финстатинформ, 1998.\n6. Голубович А. Д., Кулагин М. В., Миримская О. М. Валютные операции в коммерческих банках. – М.: МЕНАТЕП-ИНФОРМ, 2002.\n7. Брейли Р., Майерс С. Принципы корпоративных финансов: Пер. с англ. – М., 1997.\n8. Дегтярева О. И. Внешнеэкономическая деятельность: Учеб. Пособие для вузов. – М., 2001г.\n9. Кириченко О. А. Банківський менеджмент. – К., 1999 р.\n10. Шалашов В. П., шалашова Н. Т. Новое в валютном регулировании и учете валютных операций. – М.: 1996.\n11. Моринець С. Я. Міжнародні валютно-фінансові відносини: Підручник. – 3-є вид.. – К.: Товариство “Знання”, 2001 – 306 с.\n12. Золотов А. Ф. Международные валютно-кредитные отношения. – К.: МАУП, 2007 р.\n13. Ковалев В. В. “Финансовый анализ: Управление капиталом. Выбор инвестиций. Анализ отчетности” – М.: Финансы и статистика, 2007г. – 432с.\n14. Крейнина М. Н. “Финансовое состояние предприятия. Методы оценки”.- М..: ИКЦ “Дис”, 1997г – 224с.\n15. Мних Є. В. “Аналіз фінансового стану і фінансових результатів діяльності підприємства” Київ, НМК ВО 1993 рік.\n16. Моляков Д. С. “Финансы предприятий отраслей народного хозяйства”. – М.: ФиС, 1996.\n17. Міжнародні розрахунки та валютні операції: Навч. Посібник за ред Савлука М. І.. – К.: КНЕУ, 2002 р. – 392 с.\n18. Скоун Т. “Управленческий учет”.- М.: Издательство ЮНИТИ, 1997.\n19. Стоянов Е. А., Стоянова Е. С. “Экспертная диагностика и аудит финансово-хозяйственного положения предприятия”. – М.: Перспектива, 2007.\n20. Руденко Л. В. Організація міжнародних кредитно-розрахункових операцій у банках: Посібник. – К.: ВЦ “Академія”, 2002 р. – 376 с.\n21. Петрашко Л. П. Валютні операції: Навч посібник.-.К.: КНЕУ, 2007. – 204 с.\n22. Кирєєв В. А., Рибальченко В. П. Валютне регулювання в Україні сьогодні //Вісник НБУ. – 2007. – №2. – с.13-15.\n23. Наказ ДМСУ “Про затвердження порядку ведення обліку суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності в митних органах” від 31.05.96р № 237.\n24. Інструкція НБУ “Про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземній валютах” від 12.11.03 № 492.\n25. Закон України “Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті” від 23.09.1994 р. N 185/94-ВР зі змінами N 1454-IV від 05.02.2007 р.\n26. Постанова Кабінету Міністрів України, Національного банку України “Про заходи щодо забезпечення контролю за зовнішньоекономічною діяльністю та валютного контролю ” від 26.12.95 р. N 1044.\n27. Інструкція НБУ “Про відкриття банками рахунків у національній та іноземній валюті” від 18.12.1998 р.\n28. Зміни до “Інструкції про переміщення валюти України, іноземної валюти, банківських металів, платіжних документів і платіжних карток через митний кордон України” № 283 від 12.07.2000.\n29. Постанова Правління НБУ “Про затвердження Положення про відкриття та функціонування в уповноважених банках України рахунків банків-респондентів в іноземній валюті та гривнях” № 118 від 18.12.1998.\n30. Постанова Правління НБУ “Щодо функціонування режимів рахунків в іноземній валюті резидентів і нерезиденті України” № 11/1151 від 25.07. 1996.\n31. Постанова Правління НБУ “Про затвердження Інструкції про відкриття про відкриття банками рахунків у національній та іноземній валюті” № 118 від 18.12.1998.\n32. Постанова Правління НБУ “Про затвердження Порядку встановлення та використання офіційного обмінного курсу гривні щодо іноземних валют” № 336 від 04.02.2003.\n33. Лист НБУ та ДПА “Про контроль за купівлею та розрахунками резидентів і нерезидентів” 19010/2943 від 16.12.1999.\n34. Постанова НБУ “Про порядок видачі ліцензій на здійснення банківських операцій” №13-112/2252 від 24.09.1998.\n35. Постанова Правління НБУ № 38від 12.02.2007 ” Про затвердження правил використання готівкової іноземної валюти на території України”.\n36. Інструкція НБУ “Про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземній валютах” від 12.11.03 № 492 з доповненнями від 11.03.2007 № 114.\n37. Зміни до Постанови Правління НБУ “Щодо функціонування режимів рахунків в іноземній валюті резидентів і нерезиденті України” № 11/1151 від 25.07. 1996 від 23.05.2007.\n38. Зміни до Постанови Правління НБУ “Про затвердження Положення про відкриття та функціонування в уповноважених банках України рахунків банків-респондентів в іноземній валюті та гривнях” № 118 від 18.12.1998 від 24.05.2007.\n« Физическое устройство жесткого диска\nСистема удобрения в севооборотах совхоза Западный »


Archchannel | Реконструкція Спаського бастіону в Києві\nРеконструкція Спаського бастіону в Києві\nСпаський бастіон це один з 9 бастіонів многокутника Печерської фортеці, розбудова якого почалася під проводом гетьмана Івана Мазепи за наказом Петра I на початку 18 ст., у ті часи коли Київ був прикордонним містом.\nЗ часом бастіон майже втратив первісну геометрію. Колись гострі кути бастіонів стали напівкруглі, хаотична рослинність приховала геометрію рукотворної фортифікаційної споруди. Одна з характерних ознак бастіону – бруствер (парапет, що захищає від ворожих обстрілів) майже втратив обрис.\nБлагоустрій бастіону поєднується з площею церкви навколо Спаса на Берестові через нові сходи. Площа розширена задля того, щоб дозволити відвідувачам оглянути церкву з усіх боків та підкреслити обрис давньоруського фундаменту. Ліхтарі на високих щоглах підсвічують церкву на її оточення.\nНазва: Благоустрій площі біля церкви Спаса на Берестові\nПлоща: 14500 m²\nЗамовник: ТОВ "М Проект"\nНаприкінці ХІХ століття фортифікаційні укріплення міста Києва втрачають функцію оборони так, як кордон посунувся далі на Захід. Земляні вали поступово руйнуються та переформовуються. Одне з перших перетворень Спаському бастіону відбулося під час археологічних розкопок на початку ХІХ ст. Тут велися роботи з виявлення фундаментів давньоруської церкви Спаса на Берестові (ХІ ст.). Під час робіт була вирізана частина валу Спаського бастіону, що з'єднувала його з Павловським напівбастіоном. Під час будівництва парку вічної Слави було засипано рів, у зв'язку з чим висота бастіону скоротилась з 12 до 7 метрів.\nТеги архітектура Україна ландшафт київ AER


Масляний фільтр Citroen Berlingo 1.6 HDI 2008-2014, Ковель, Волынская область - Автозапчасти, доска объявлений RIO.UA\nМасляний фільтр Citroen Berlingo 1.6 HDI 2008-2014 Ковель\n06 августа, 11:37 · обновлено 08 июня, 10:43\n78 просмотров · номер: 1088754\nБв масляний фільтр Сітроен Берлінго 1.6 hdi 2010 р.в. В хорошому та робочому стані, як на фото.\nАвтозапчастини A-CLASS Mercedes-Benz W168 разборка бу Ковель договорная Запчасти бу на Jaguar XF 2008-2014 разборка Ягуар Ковель договорная Капот фара бампер на Jaguar XK X150 шрот бу Ягуар Ковель договорная $50 Свяжитесь с автором объявления\n→ Масляний фільтр Citroen Berlingo 1.6 HDI 2008-2014 Шацк


Великі географічні відкриття. Наслідки Великих географічних відкриттів - Електронна бібліотека Бібліограф\nПротягом історії людського суспільства рівень і темпи соціально-економічного розвитку окремих народів і країн були нерівномірними, і лідерство перех-діло від одних до інших. Так було і в Стародавньому світі та в епоху Середньовіччя. На етапі разложе-ня феодалізму в в середині XV-XVII ст. зароджувалися й затверджувалися капіталістичні відносини-ня. Їхнє становлення в різних країнах відбувалося також нерівномірно й відрізнялося великою своєрідністю. Раніше всього наприкінці XIV в. елементи нового капіталістичного ладу склалися у великих італійських містах, таких, як Флоренція та Генуя. В XV-XVI вв. вони одержали розви-нення в Нідерландах і Англії. У цей час в інших європейських країнах ще панував фео-дализм, хоча капіталістичний уклад уже поширився у Франції, Німеччини, Іспанії, Португалії.\nЦентрами розвитку буржуазних відносин були міста, де складалася прошарок людей, що складається з купців, лихварів і цехових майстрів. Між містом і селом розвивалися товарно-грошові відносини, які підривали натуральні основи феодального виробництва-ва. В результаті поглиблення суспільного й територіального поділу праці відбувалися зрушення в розміщенні продуктивних сил, їхній структурі, що вело до посилення обміну. Виникла нова форма організації виробництва - мануфактура (див. гол. 5).\nДля створення мануфактур необхідні були дві умови: вільні капітали й наявність вільних робочих рук. Ці дві умови створювалися в процесі первісного нагромадження ка-питала, джерелами якого в епоху генезису капіталізму були доходи від зовнішньої торгівлі, грабежу колоній, виникнення системи державного боргу, податкового гніту й розвитку відкупної системи, політика протекціонізму, торгівельні війни між європейськими країнами та ін.\nВеличезну роль у цьому процесі зіграли Великі географічні відкриття, що мали дуже важливі економічні й соціально-економічні наслідки, причому неоднакові для різних країн.


Новини України - Зеленський на Свободі слова Савіка Шустера - Не хочу бути стравою для босів | Сьогодні\n6 грудня 2019, 21:50\nПрезидент запевнив, що на "нормандській зустрічі" він не буде "стравою"\nУкраїна має бути рівноправною країною на міжнародній арені.\nПро це заявив Володимир Зеленський, президент України, в соціально-політичному шоу "Свобода слова Савіка Шустера", яке виходить в прямому ефірі телеканалу "Україна"\n"Я дуже не хочу, щоб Україна була країною "між". Тому що у цього "між" є продовження -"між іншим". Я дуже хочу і вірю, і ми все робимо для того, щоб Україна була ... Ви знаєте, коли за столом сидять великі боси, представники імперій, я дуже не хочу, щоб ми були тою стравою, яку подають на стіл цим великим босам. Я хочу, щоб ми теж сиділи за цим столом і були рівноправною незалежною сильною країною", – сказав він.\nЗеленський додав, що на майбутній зустрічі у "нормандському форматі"він не буде "стравою", а буде сидіти за столом на рівних з іншими учасниками переговорів.\nсаміт Володимир Зеленський Нормандська четвірка нормандський формат


Постійно рухатися до нового!\nТільди - ляльки ручної роботи\nІграшки, про які я вам, малече, розповім, не залишать байдужим жодного – незвичайні, кумедні, домашні та непропорційні, вони підкорюють із першого погляду. Це ляльки-тільди. Давайте познайомимося з ними ближче.\nЦі ляльки з текстилю, клаптиків тканини з використанням ґудзиків і стрічок часто виготовляють самостійно і дарують не тільки дітям, а й навіть дорослим у якості незвичайного сувеніра і елемента інтер’єру. Їх можна поселити в кухні та передпокої, посадити на дивани, ліжка, на крісла і пуфи, знайти для них затишний куточок у шафах і на поличках, використовувати як обереги сімейного вогнища, як оригінальні подарунки. Перша лялька була зшита норвежкою Тоні Фінангер, а в 1999 році сталося 2 знаменні події – вихід книг “Тільда й Різдво” та “Тільда й Великдень”, а також відкриття магазину, в якому демонструвалися майстер-класи з виготовлення цих незвичайних ляльок та матеріали для них. Починаючи з цього моменту, весь світ охопила “тільдоманія”. Кожна рукодільниця освоювала техніку виготовлення ляльок, привносячи щось своє. Сама Тоні Фінангер говорить про свою ляльку з незвичайною трепетною ніжністю: “Я обожнюю Тільду через її неймовірну жіночність і бездоганність. Я уявляю собі її, що виходить з будинку в бальній сукні та гумових чоботях. У кришталевій вазі в неї стоїть букет з бур’янів, а троянди – у старому глечику. У неї власний погляд на красу”.\nНаразі загальна любов до тільд усе росте, і нас продовжують радувати завзята Зубна Фея, незграбні висловухі Зайці та Кролики, смішний Лось, Кіт, що летить, Ведмедик, Господиня, Купальниця і зворушливі Ангели.\nУ нашому місті теж є майстриня, яка шиє такі ляльки. Це Світлана Аркадіївна Салатова, жінка, яка володіє всіма секретами рукоділля – з 5‑ти років шиє, в’яже, вишиває… Вміє практично все, про що може мріяти рукодільниця. У неї в гостях я і познайомилася з ляльками-чарівничками. Головна їхня перевага в тому, що вони виготовляються з натуральних матеріалів (бавовна, бязь, вовна, льон, фланель, повсть, фетр), увесь процес – ручна робота, кожна лялька індивідуальна. Тільду не переплутаєш ні з якою іншою рукотворною лялькою! Плавні заокруглені лінії, маленькі оченята-ґудзики або вузлики, ніжні пастельні кольори, відсутність рота.\nНа процесі виготовлення ляльки зупинятися не буду, хто зацікавиться, зможе знайти інформацію в інтернеті.\nСвітлана Аркадіївна зайнялася тільдами десь із рік тому. За цей час зшитий не один десяток маленьких красунь. І ось вже на виставці до Дня міста Первомайська дивувала глядачів тільдами. Але оскільки рукодільниця не бажає надто довго займатися чимось одним, то з’являються і сердечка, і подушечки. “Той, хто займається виготовленням ляльок, повинен вміти все”, – ділиться передуманим майстриня. Якщо б відразу все з магазинів пропало, то вона повністю одягла б сім’ю у модні красиві речі! З багатьма майстринями обмінюється досвідом, розкаже, підкаже.\nПовернемося до ляльок. Є тут і янголята, і добрі скандинавські відьмочки, “сімейні” пари кроликів і сплюхи, ангели, що позіхають (для кращого сну дитини), принцеса на горошині, ангели-банщики, подушечки-полунички, ведмедики, пташки, картини, вишиті подушечки тощо.\nАле майстриня не стоїть на місці, адже її девіз: “Постійно рухатися до нового!” Пані Світлана мріє зайнятися оформленням у стилі “шеббі шик” (“потертий шик”) – ніжному та романтичному. У цьому стилі декорують меблі, тарілки, шкатулки, дзеркала, настінні панно, та хоч увесь будинок! Для роботи використовують різні техніки старіння.\nА якщо ви, шановні юні читачі, хочете побачити чудо-ляльки на власні очі або ж придбати їх, то зможете це зробити в торговому комплексі “Хуторок”, контейнер № 40, “Домашній текстиль”, у пані Світлани. Її телефон: 0 (96) 582‑04‑76.\nРозміщено: 14.10.2011 14:34\nРозміщено: 14.10.2011 14:27\nРозміщено: 14.10.2011 14:52\nРозміщено: 14.10.2011 15:05\nРозміщено: 14.10.2011 14:46\nРозміщено: 14.10.2011 15:03


7 речей в житті, які не такі важливі як нам здається | Слова для душі\nМи схильні до перебільшення і рефлексії. І здається мені, що надмірне захоплення цими речами, вбило не менше людей, ніж алкоголь і куріння разом взяті. Або їм мінімум, багатьом це порядком зіпсувало якість життя.\nЄ речі, які справді важливі для кожного. Це сім’я, здоров’я, друзі… Все це дійсно важливо. Але давайте поговоримо про інше. Про ті речі, які куди менш суттєві, але часто, люди перебільшують їх важливість. А дехто взагалі зводить це в культ.\nВ результаті, ми витрачаємо на них свій час і сили замість того, щоб спрямувати їх на те, що справді має значення.\n1.Робота і кар’єра\nПам’ятаєте, як там було у Чака Паланіка, в «Бійцівському клубі»:\n«Твоя робота це не ти сам, як і твої гроші в банку. І твоя машина, яку ти водиш. Ти – це не вміст твого гаманця. Ти – це не ключі від машини.»\nТак і є. Роботу треба сприймати всього лише як заняття по контракту: ти надаєш компанії певну послугу, а в обмін отримуєш певну винагороду. Ось і все.\nНіяких «ми сім’я», «задля блага компанії», «у нас тут спільна мета» чи, прости Господи, «треба трохи потерпіти і все налагодиться».\nРобота – це лише інструмент досягнення тих чи інших цілей. Якщо в якийсь момент цей самий інструмент перестає задовольняти вас своєю ефективністю, або знаходиться варіант відчутно кращий – роботу варто міняти.\nІ в жодному випадку роботу не можна ставити вище сім’ї чи особистих цілей. Вечори, коли ви не гуляли зі своїми дітьми через те, що засиджувалися допізна на роботі, не компенсуються ніякими грошима.\nТак, взаємини між людьми важливі. Але не як самі по собі, а як спосіб підтримання душевної гармонії тих людей, між якими вони відбуваються. Бо є і так звані «токсичні стосунки», які як мінімум одній стороні приносять більше шкоди, ніж користі.\nКритикани, нарциси, маніпулятори, пліткарі, пожирачі часу, люди з синдромом жертви – є немало типів токсичних людей, які використовують стосунки лише з корисливою для себе метою. І такі особистості куди більше небезпечні, ніж може здатися на перший погляд.\nЯкщо ви розумієте, що стосунки з певною людиною не приносять вам ніякого позитиву, а навпаки, отруюють вам життя, якщо вам здається, що вас лише використовують і після спілкування з такою особистістю ви відчуваєте себе так, ніби побували в обіймах енергетичного вампіра – швидше за все вам це не здається.\nПрибирайте токсичних людей зі свого оточення, або максимально обмежуйте їхній вплив. Характер і якість нашого життя багато в чому визначається тим, з ким ми проводимо свій час. І деколи краще залишитися самому, але мати можливість продовжувати рухатися вперед.\n3. Обов’язки перед іншими\nЗвичайно, певні обов’язки є у кожного. Особливо, якщо у вас є сім’я і діти. В дорослому житті, як мінімум, треба оплачувати рахунки за комунальні послуги, щоб в один прекрасний день, в двері не постукали люди з виконавчої служби.\nТим не менш, ви не зобов’язані працювати на ненависній роботі. Ви не зобов’язані когось утримувати за свій рахунок, якщо ця людина цілком здатна сама себе забезпечувати.\nВи не зобов’язані вирішувати чужі проблеми, особливо, якщо вони є наслідком безвідповідального ставлення іншої людини до свого ж життя.\nЯкщо говорити про рідних і друзів, то можна сказати, що допомога їм у скрутних ситуаціях – це ваш реальний обов’язок. Але це не значить, що ви повинні вирішувати всі їхні проблеми за них самих. Інакше часу на своє власне життя просто не залишиться.\nТи винен тільки тим, у кого ти брав у борг.\n4. Погоня за успіхом\n«Успєшний успєх» оточує нас повсюди, і особливо в соцмережах, таких як Instagram і YouTube. Дорога машина, дорога квартира, топова техніка, одяг від елітних брендів, для когось навіть просто випалювання часу по клубах і ресторанах – ось класична картинка, нав’язана рекламою і стереотипами споживацького суспільства.\nОт тільки все це не відповідає реальності. Так, для когось це можливо і є синонімом поняття «успіх». Але насправді, кожен з нас трактує це поняття по своєму. І якщо постійно порівнювати себе з кимось і чіплятися за хибні стандарти, то в результаті, тільки витратиш півжиття на досягнення непотрібних тобі цілей, і станеш глибоко нещасною людиною.\nБо для когось справжній успіх – це просто дружня сім’я і затишний будиночок, десь біля лісу в селі. Це заняття улюбленою справою і задоволення прокидатися зранку з усвідомленням цього. Це можливість працювати над тим, щоб ставати кращою версією себе, і самореалізація в тому, щоб допомагати людям.\nУспіх – це дуже індивідуально. І перш за все, потрібно визначитися з тим, що це значить особисто для тебе.\nНаступного разу коли будете в якомусь людному місці, наприклад, в центрі міста, в кафе чи під час подорожі за кордоном, спробуйте поспостерігати, чим займаються люди навколо. І ви будете здивовані, наскільки мало навколо тих, хто просто насолоджується приємно проведеним часом, і наскільки багато людей зайняті тим, що створюють черговий фотозвіт для соціалок.\nЯкось, коли я їхав в автобусі через містечка Лазурного берега у Франції, то зауважив, що більшість пасажирів, насолоджувалися краєвидами виключно через екран свого смартфона. Крім нього вони більше нічого не бачили.\nІ ця залежність від соцмереж, намагання створити там якийсь ідеальний образ, постійне відслідковування лайків і реакцій, вона впливає на багато аспектів життя. От тільки в соціалках, для інших людей, ви не більше ніж чергова цифрова аватарка, серед величезного розмаїття інших, яка промайне в стрічці, а через хвилину про неї усі забудуть.\nТому насолоджуйтеся спілкуванням і приємним проведенням часу, замість того щоб робити двадцятий дубль фото для Instagram.\nРеальне життя, ваші емоції і спогади – ось що дійсно важливе.\n6. Матеріальні речі\nМи живемо в суспільстві споживання. Добре це чи погано – тут немає однозначної відповіді. Все залежить від конкретної ситуації і від того, під яким кутом дивитися.\nПроблема в тому, що часто люди надають матеріальним речам занадто великого значення. Дехто все своє життя витрачає на погоню за черговими іграшками, з роками лише міняється їх ціна. Ми забираємо час, який міг би бути проведений з сім’єю, друзями і близькими людьми, і витрачаємо його на заробляння грошей для покупки речі, без якої прекрасно можна було б обійтися.\nАле все це не варте реальної уваги. Як сказав колись Петро Мамонов: «В труні кишень немає. Що зібрав в душі, з тим і будеш лежати». Якщо ви хоча б раз бували на похороні, просто зверніть увагу – про померлого завжди говорять, якою людиною він був, а не скільки всього придбав чи грошей заробив.\n7. Думка оточуючих\nО, це мій улюблений пункт. Дорогоцінна думка оточуючих, яка, насправді, повинна бути одним з перших пунктів в списку тих речей, які варто ігнорувати. Інакше в погоні за схваленням оточуючих і відповідністю їхнім стандартам, ви проживете не своє, а чуже життя. Точніше, якусь його викривлену версію.\nПостійно перейматися тим, що про тебе думають інші – це звичка, яка реально отруює життя. Рано чи пізно це почне впливати на вашу самооцінку, впевненість у собі, та й врешті психічне і фізичне самопочуття.\nА весь прикол в тому, що інші люди по факту і не думають про вас взагалі. Деякі люди, наприклад, дуже переймаються тим, в що одягнутися, наскільки стильно вони виглядають. А тепер згадайте свою останню прогулянку містом чи поїздку на роботу. По дорозі ви зустрічали сотні людей. І багатьох з них ви запам’ятали, в що вони були одягнені? Ну от.\nЧужу думку можна вислухати. Можна взяти до уваги, якщо її висловлюють важливі для вас люди. Але це не означає, що ви маєте на цьому зациклюватися і відповідати чиїмось уявленням чи вимогам. Ви проживаєте виключно свою версію життя.\nБільшість тих речей, які я перерахував, вже стали загальноприйнятим стилем життя. Але, щось мені підказує, що саме тому ми почали зіштовхуватися з такими речами як емоційне вигорання, зростання числа депресивних станів і в цілому, незадоволенням життям як таким.\nСпробуйте перестати перебільшувати їх значення, і ви однозначно помітите, як покращиться якість вашого життя.\nХлопець фотошопить мультгероїв на своїх фотографіях так, що здається вони скоро з’являться в реальному житті


морські перевезення Україна | oseng.xyz |\nNov 14 5 Comments 7 Likes\nВ статье рассматриваются особенности правового регулирования морских перевозок. Особенное внимание уделяется автором перевозке грузов по коносаменту.\nТранспорт — невід’ємний елемент повсякденного життя кожної людини: треба дістатися на роботу — користуємося транспортом, вирушаємо на відпочинок — знову ж таки необхідний транспорт і так далі. Основна мета транспортної галузі — забезпечення потреб суспільства перевезеннями.\nНа сьогодні до транспортної системи України відносять: транспорт загального користування (включає в себе залізничний, морський, річковий, автомобільний, авіаційний, а також міський електротранспорт), промисловий залізничний, відомчий транспорт та трубопровідний транспорт. Попри транспортне різноманіття, нормативна база, що регулює діяльність з перевезень, потребує постійного вдосконалення.\nМорські перевезення — особливий вид, оскільки потребує уваги з боку юристів уже на стадії підписання договорів перевезень, де перевізники намагаються максимально зменшити свою відповідальність. Варто зазначити, що питання відповідальності у морських перевезеннях стоїть гостро, тому що перевезення напряму пов’язані з ризиком. У свою чергу, вантажовідправники мають договірні зобов’язання перед своїми покупцями і теж прагнуть зменшити ризик втрати або псування перевезених товарів.\nОсновним нормативним актом в Україні, що регулює галузь морських перевезень, є Кодекс торговельного мореплавства України, статті 131 та 132 якого визначають два види морських перевезень — каботажні (перевезення між портами України здійснюються суднами, що плавають під державним прапором України, а також суднами, що плавають під іноземним прапором за умови одержання на це дозволу Міністерства інфраструктури України) та міжнародні перевезення (перевезення між портами України й іноземними портами можуть здійснюватися як суднами, що плавають під прапором України, так і за умови взаємності суднами, що плавають під іноземним прапором.\nПеревезення вантажів здійснюється за договором морського перевезення вантажу, за умовами якого перевізник або фрахтівник зобов’язується перевезти доручений йому відправником вантаж з порту відправлення в порт призначення і видати його уповноваженій на одержання вантажу особі (одержувачу), а відправник або фрахтувальник зобов’язується сплатити за перевезення встановлену плату (фрахт).\nФрахтувальником і фрахтівником визнаються особи, що уклали між собою договір фрахтування судна (чартер). Документами, що підтверджують наявність і зміст договору морського перевезення вантажу, є:\n1) рейсовий чартер — якщо договір передбачає умову надання для перевезення всього судна, його частини або окремих суднових приміщень. Рейсовий чартер повинен містити основні реквізити: найменування сторін, судна і вантажу, порту відправлення і призначення або ж місця направлення судна. До рейсового чартеру можуть бути включені за згодою сторін інші умови і застереження. Рейсовий чартер підписується фрахтівником (перевізником) і фрахтувальником або їх уповноваженими представниками.\n2) коносамент — якщо договір не передбачає умови рейсового чартеру; Коносамент складається на підставі підписаного відправником документа, в якому, зокрема, повинні міститися наступні дані: найменування судна, якщо вантаж прийнято до перевезення на визначеному судні; найменування перевізника; місце приймання або навантаження вантажу; найменування відправника; місце призначення вантажу чи, за наявності чартеру, місце призначення або направлення судна; найменування одержувача вантажу (іменний коносамент) або зазначення, що коносамент видано «наказом відправника», або найменування одержувача з зазначенням, що коносамент видано «наказом одержувача» (ордерний коносамент), або визначенням, що коносамент видано на пред’явника (коносамент на пред’явника); найменування вантажу, його маркування, кількість місць чи кількість та/ або міра (маса, об’єм), а в необхідних випадках — дані прозо-внішній вигляд, стан і особливі властивості вантажу; фрахт та інші належні перевізнику платежі або зазначення, що фрахт повинен бути сплачений згідно з умовами, викладеними в рейсовому чартері або іншому документі, або зазначення, що фрахт повністю сплачено; час і місце видачі коносамента; кількість складених примірників коносамента; підпис капітана або іншого представника перевізника.\n3) інші письмові докази. Перевізник може видати інший, ніж коносамент, документ на підтвердження отримання вантажу для перевезення. Такий документ є першорядним доказом укладання договору морського перевезення і приймання перевізником вантажу, як його описано в цьому документі.\nВідправник має право вимагати повернення вантажу в порту відправлення до відходу судна або видачі вантажу в проміжному порту, або видачі не тій особі, що зазначена в коносаменті, за умови пред’явлення всіх виданих відправнику примірників коносамента або надання відповідного забезпечення. Таке ж право належить кожному законному держателю всіх виданих відправнику вантажу примірників коносамента.\nВантажі, що потребують тари і упаковки для запобігання втратам, нестачам і пошкодженню, повинні подаватися до перевезення у справній тарі та упаковці, що забезпечують повне збереження вантажів у процесі перевезення і перевантаження. На кожному вантажному місці повинно бути нанесено повне і чітке маркірування, передбачене правилами морського перевезення вантажів.\nПеревізник зобов’язаний завчасно, до початку рейсу, привести судно в морехідний стан: забезпечити технічну придатність судна до плавання, належним чином спорядити його і забезпечити всім необхідним, укомплектувати екіпаж, а також привести трюми і всі інші приміщення судна, в яких перевозиться вантаж, у стан, що забезпечує належне приймання, перевезення і збереження вантажу.\nПеревізник не несе відповідальності, якщо він доведе, що неморехідний стан судна був викликаний недоліками, які не могли бути виявлені при прояві ним належної дбайливості (приховані недоліки).\nВідправник повинен своєчасно передати перевізнику всі документи стосовно вантажу, як того вимагають портові, митні, санітарні та інші адміністративні правила. Відправник відповідає перед перевізником за збитки, заподіяні внаслідок несвоєчасної передачі, неправильності або неповноти цих документів.\nТермін, протягом якого вантаж повинен бути навантажений на судно або вивантажений з судна, визначається угодою сторін, а за відсутності такої угоди — нормами, прийнятими в порту навантаження (розвантаження).\nУ разі надання для перевезення вантажу всього судна, частини судна або окремих суднових приміщень відправник може вимагати вилучення вантажу, що не належить йому, з поданого йому судна, частини судна чи суднового приміщення в порту відправлення, а у вибудь-якому порту заходу. Якщо сторонній вантаж не був своєчасно вилучений з судна, відправник має право вимагати відповідного зменшення фрахту, а також відшкодування завданих йому внаслідок цього збитків. Відправник відповідає за всі збитки, заподіяні перевізнику або третім особам у зв’язку з перевезенням небезпечного вантажу. Фрахт за перевезення такого вантажу не повертається, а якщо він під час відправлення вантажу не був сплачений, то перевізник може стягнути його повністю.\nЗвичайно, кожна зі сторін вправі відмовитися від договору морського перевезення вантажу без відшкодування іншій стороні пов’язаних із цим збитків у таких випадках, що виникли до відходу судна з порту:\n1) воєнних або інших дій, що можуть загрожувати небезпекою захоплення судна або вантажу;\n2) блокади порту відправлення або призначення;\n3) затримання судна за розпорядженням властей з причин, що не залежать від сторін договору;\n4) залучення судна для спеціальних потреб держави;\n5) заборони керівництвом порту вивозу з порту відправлення або ввозу в порт призначення вантажу, призначеного для перевезення.\nВипадки, передбачені у попередніх пунктах 3, 5, не можуть бути підставою для відмови від договору морського перевезення вантажу без відшкодування іншій стороні збитків, якщо затримка передбачається короткочасною.\nКожна зі сторін внаслідок настання будь-якої з обставин, зазначених вище, може відмовитися від договору і під час рейсу. У цьому випадку відправник відшкодовує перевізнику всі зазнані останнім витрати щодо вантажу, у тому числі витрати, пов’язані з розвантаженням, а також фрахт пропорційно фактичній дальності перевезення вантажу.\nДоговір морського перевезення вантажу припиняється без відмови сторін і без обов’язку однієї відшкодувати іншій заподіяні припиненням договору збитки, якщо після укладення договору і до відходу судна з місця навантаження внаслідок обставин, не залежних від сторін:\n1) судно загине або буде силоміць захоплене;\n2) судно буде визнане непридатним для плавання;\n3) загине вантаж, індивідуально визначений;\n4) загине вантаж, що визначається родовими ознаками, після здачі його для навантаження, а відправник не встигне здати інший вантаж замість загиблого.\nДоговір морського перевезення вантажів припиняється внаслідок зазначених обставин і під час рейсу, причому перевізнику належить фрахт пропорційно фактичній дальності перевезення виходячи з кількості врятованого і зданого перевізником вантажу.\nНе вважається порушенням договору морського перевезення вантажу будь-яке відхилення судна від наліченого шляху з метою рятування на морі людей, суден і вантажів, а також інше розумне відхилення, якщо воно не викликане неправильними діями перевізника.\n1) за іменним коносаментом одержувачу, вказаному в коносаменті, або особі, якій коносамент було передано за іменним передаточним написом або в іншій формі з дотриманням правил, установлених для передачі боргової вимоги;\n2) за ордерним коносаментом — відправнику або одержувачу залежно від того, складений коносамент «наказом відправника» або «наказом одержувача», а в разі наявності у коносаменті передаточних написів — особі, зазначеній в останньому з неперервного ряду передаточних написів, або пред’явникові коносамента з останнім бланковим написом;\nОдержувач і перевізник вправі вимагати до видачі вантажу огляду та/або перевірки його кількості. Викликані цим витрати несе той, хто вимагав огляду вантажу та перевірки його кількості. Якщо під час прийому вантажу, що перевозиться за коносаментом, одержувач письмово не заявив перевізнику про нестачу або пошкодження вантажу, то вважається, якщо інше не буде доведено, що одержувач отримав вантаж згідно з умовами коносамента.\nЯкщо протягом шести місяців з дня продажу вантажу ніхто не заявить своїх прав на суму, виручену від продажу незапитаного і зданого на зберігання вантажу, то ця сума, за вирахуванням належних перевізнику платежів, надходить до державного бюджету України, а сума, виручена від продажу бездокументного вантажу, переходить у дохід перевізника на покриття збитків, викликаних задоволенням вимог, пов’язаних із втратою або нестачею вантажів.\nАвтор: В. БЕЗДІТНИЙ\nИсточник: Юридична газета. — 2012. — № 31-32. — С. 11- 12.\n1) Міжнародній конвенції про уніфікацію деяких правил про коносамент. Її було розроблено під егідою Міжнародного морського комітету 25 серпня 1924 р. При цьому сама Конвенція не містить визначення коносаменту, його ми можемо знайти в інших акт\n4) Конвенції ООН щодо морського перевезення вантажів, 1 січня 1978 р., яка є чинною для України (див. WWW. NAU. KIEV. UA). Названа Конвенція застосовується до договорів морського перевезення, якщо порт навантаження чи порт розвантаження знаходиться на території однієї з Договірних країн або коносамент чи інший документ, що підтверджує договір морського перевезення, виданий в одній з договірних країн, а також в інших випадках, які зазначені у Конвенції.\nКомпанія пропонує максимально чіткий, якісний і зручний логістичний сервіс, який сприяє розширенню можливостей Клієнта на ринку логістичних послуг.


Вартість та наявність преперата LOREAL Garnier Молочко-сорбет з Біфідокомпл.та екстрактом винограду в аптеках Броварах, Украины. Купити LOREAL Garnier Молочко-сорбет з Біфідокомпл.та екстрактом винограду у Броварах\nБровари, всі аптекиКАТАЛОГ ТОВАРІВМедичні препаратиВитамины и минеральные добавкиТравна системаВпливають на обмін речовинЗасоби, що застосовуються в стоматологіїШлунково-кишкові захворюванняПротиблювотніЗахворювання печінки та жовчного міхураПроносні засобиАнтидіарейні препаратиАнтидіабетичні препаратиТонізуючі засобиЗасоби, що підвищують апетитФерментні препаратиСпазмолітикиЗасоби від печіїІншіСерцево-судинна системаКардіологічніЗнижують тискСечогінніВпливають на судинну системуЗнижують рівень холестеринуКровоносна системаАнтитромботичніАнтианемічніКровоспинніКровозамінники та перфузійні розчиниЛОР-захворюванняДихальні шляхи (бронхи, легені)Захворювання вухЗастудні захворюванняГорлоПорожнина носаПротивоаллергическиеЛечение алкогольной и никотиновой зависимостиСечостатева системаГормони статевих залозГінекологіяУрологіяПротизаплідні препаратиНервова системаАнальгетикиАнестетикиНоотропні засобиПротипаркінсонічніПротиепілептичніЗаспокійливі і снодійніІнші засоби, що діють на нервову системуОпорно-руховий апаратЛікування кістокЛікування подагриМіорелаксантиІнші засоби при патології опорно-рухового апаратуСуглобова і м'язова більПротизапальні та протиревматичніОфтальмологіяПротимікробні, антибіотикиСироватки та вакциниПротивірусніПротигрибковіАнтибактеріальніІмунна системаІмуносупресантиІмуномодуляториІмуностимуляториПротипаразитарніПротигельмінтніВід вошейЛікування шкірних захворювань, викликаних паразитамиГормональніПротивоопухолевые ДерматологіяПом'якшуюча та захисна діяАнтипсоріатичніАнтисептичні та дезінфекуючіКортикостероїдиЛікування акнеЛікування ран та виразкових ураженьПротигрибковіПротисвербіжніПротигемороїдальніГомеопатичні засобиРізні засобиКосметикаДля обличчяЗасоби для губЗасоби для проблемної шкіриЗасоби для чутливої шкіриЗасоби для сухої шкіриЗасоби для жирної/комбінованої шкіриЗасоби для нормальної шкіриЗасоби для усих типів шкіриАнтивіковіВідбілюючіЛосьони, тонікиСкрабиМаскиКремаТонізуючіТональніЗволожуючіОчищуючіДля контуру очейОчищенняАнтивіковіКремаЗволожнюючіПроти набряківТонізуючіДля тілаДля грудейДля рукДеодорантиЗволожнюючіПоживніДепіляціяОчищенняКорекція фігуриДля всього тілаПротивіковіТонізуючіДля нігСонцезахисні засобиАвтозасмагаПісля засмагиДля безпечної засмагиДогляд за волоссямЛікування волоссяШампуніМаскиБальзами, кондиціонериСухе волоссяПінки, мусиОб'ємЗволоженняВід лупиВід випадінняНормальне волоссяГеліЖирне волоссяФарбоване волоссяБанна ліняДля душуДля ванниІнтимна гігієнаМилоЗасоби від комахПроти укусівПісля укусівМама та дитинаДитяча косметикаДля ванни та душуДля шкіриДля волоссяДитяче харчуванняСокиПюреВодаСуміші для годуванняПечивоКашіЧаїДитяча гігієнаДля порожнини ротаСерветки, ватна продукціяПідгузкиАксесуари для дитячої гігієниФітованниАксесуари по догляду за дит.Посуд для годуванняЗасоби для догляду за дитиноюМолоковідсмоктувачіСоски, пустушкиПрорізувачі для зубівТовары для мамиКосметика для мамиІграшкиМедичні товариВироби з гуми та латексуПерчаткиКлейонка, круги підкладніГрілкиЖгути, напальчники, пипеткиСпринцовкиСудна, трубкиТестиІншіДля визначення ацетонуДля визначення глюкозиДля визначення овуляціїДля визначення вагітностіДля визначення наркотиківВатно-марлевая продукцияМаскиМарля, бинти, серветкиВатаХалати, шапочки, бахілиМедтекстильКолготки Наколенники, налокотники, рукава БандажіБинти еластичніГольфиКорсетиПанчохи, шкарпеткиШприци, голкиСистеми для вливання розчинів та кровіПрезервативиМилиці, тростіЛейкопластиріШовний матеріалКанюли, катетери, зондиДезрозчиниГірчичникиМедичні комплекти, пелюшки, інструментБерушиАспіратори, банкиАптечки, футляри, контейнериАплікаториБіо активні добавкиЛОР-захворюванняАнтисептичніПротизапальніТравна система БАДОфтальмологічні БАДОпорно-руховий апарат БАДНервова система БАДСечостатева система БАДІмунна система БАДОчищуюючіЗагальнозміцнюючіНормалізація вагиСерцево-судинна системаВітаміни та мікроелементиАнтидіабетичні, ендокринніДогляд та гігієнаЖіноча гігієнаТампони гігієнічніПрокладки гігієнічніДля ніг та взуттяДля голінняДля голінняПісля голінняВатна продукціяУрологічний доглядПелюшкиПідгузники для дорослихУрологічні прокладкиСерветки, папір, рушникиАромалампиАроматичні оліїДогляд за порожниною ротаЗубні пастиЗубні щіткиЗубні ниткиОполіскувачіОсвіжувачіТрави, чаї, фітозбориТравиФіточаїМедтехнікаТермометриМедичніЕлектронніВіконніВодніПобутовіТонометриАвтоматичніМеханічні НапівавтоматичніЕлетроприбориЗволожувачі повітряСтетоскопиПристрої для манікюру и педикюруІнгаляториЕлектрогрілки, обогрівачіФільтри та картриджі для водиГлюкометри та витратні матеріали до нихВагиАдаптери, манжетиТехніка BEURERВагиПристрої для домашньої терапіїПристрої для вимірювання показників організмуТовари для догляду за дітьмиПристрої для догляду за обличчям та тіломТовари для чистого повітряПродукти харчуванняМінеральні водиДієтичне харчуванняЛьодяники, жувальні гумкиДля всього тілаголовнакаталогкосметикадля тіладля всього тіла Зовнішній вигляд упаковки може відрізнятись від фото на сайті.УВАГА! Ціни діють лише на оформлення замовлень через сайт. В аптеці інша ціна на даний товар.Співробітникам аптек та операторам call-центру оформляти замовлення для клієнтів ЗАБОРОНЕНО.Інструкція до препарату призначена виключно для ознайомлення. Для отримання більш точної інформації дивіться анотацію виробника.LOREAL Garnier Молочко-сорбет з Біфідокомпл.та екстрактом винограду купити в БроварахАртикул: 46255Виробник: ЛОРЕАЛЬ ПРОДУКЦИОН ДОЙЧЛЕНД Ціна Про препарат Супутні товариНет в продажеВиробник: ЛОРЕАЛЬ ПРОДУКЦИОН ДОЙЧЛЕНДВНИМАНИЕ! Цены действуют только на оформление заказов через сайт.