Чемпіонат та Кубок Житомирщини 2010 - Сторінка 14 - Фан Форум\nF_A_N Дата: Субота, 02.10.2010, 12:32 | Повідомлення # 261\nА пусть валит.\nДа интересно всё происходит - сами решают, сами запрещают.\nКРБК Дата: Субота, 02.10.2010, 14:34 | Повідомлення # 262\nПішов на х.й.\nLeonU Дата: Субота, 02.10.2010, 15:47 | Повідомлення # 263\nТак кто-нибудь прояснит ситуацию вокруг этого инцидента? Нам что-поражение или игру опять перенесли? На стадионе тишина.... Хоть бы какая-то б...ь догадалась на клаптике туалетной бумаги написать, что и почему...То игра будет, то не будет... Это как раз к тому, что у нас оптимизма полная жопа..У нас всё всегда хорошо...\nКРБК Дата: Субота, 02.10.2010, 16:01 | Повідомлення # 264\nГри не буде, причина-Чернявський. Вирішимо цю проблему, буде все гуд.Завтра о 15.00 на Авангарді гра чемпіонату района Моноліт-Городниця\nYanochka Дата: Субота, 02.10.2010, 17:57 | Повідомлення # 265\nRytans Дата: Субота, 02.10.2010, 18:48 | Повідомлення # 266\nПродовжу свій комментар під №249 . В четвер 30.09 всі запевняли і в т.ч. і ВВ, що футбол відбудеться . Здається що і анонс на сайті вже був! Тільки в обід ми взнаєм рішення АК , що відмінені рішення КДК - значить футбол точно буде ! А ввечері - все відмінено ! Я розповсюдив афіші - тепер хоч телефон не бери і з дому не виходь !!! В мене питання - як до засідання АК могли знати , що футбол буде ??? Хто мені це пояснить ???? Приношу свої вибачання за наклеіні афіші . Я хотів як краще , а вийшло так як ...... Свої всі міркування я описав ( див. ком № 249). Чекаю відгуки.\nYanochka Дата: Субота, 02.10.2010, 20:37 | Повідомлення # 267\nповідомлення вище від КРБК-це Звягель буде грати чи ні?\nzvyagel750 Дата: Субота, 02.10.2010, 20:41 | Повідомлення # 268\nНі це район буде грати\nB@stor Дата: Субота, 02.10.2010, 21:12 | Повідомлення # 269\nalexx Дата: Субота, 02.10.2010, 21:56 | Повідомлення # 270\nОщущение, что Чернявский всеми силами пытается сделать чемпионом любого, кроме Новограда..... "Звягель" ему как кость в горле, как единственное, что мешает ему заниматься своими делами в его же тихом омуте... Интересно, почему он не приехал поддержать команду, область в конце-концов, в финал чемпионата Украины???? Глава Херсонской ОФФ присутствовал.... Неужели настолько часто Житомирские команды выходят в финал, что господин Чернявский решил пренебречь этим событием????????????????\nfcbb Дата: Субота, 02.10.2010, 22:00 | Повідомлення # 271\nЧернявський не подавав у відставку.\nB@stor Дата: Субота, 02.10.2010, 22:00 | Повідомлення # 272\nЯ уверен чтобы там играл "Химмаш" а не "Звягель" то он сидел там бы еще за месяц до начала финального турнира..)\nzvyagel750 Дата: Субота, 02.10.2010, 22:29 | Повідомлення # 273\nОй чую буде важке закінчення сезону.....\nRytans Дата: Субота, 02.10.2010, 23:05 | Повідомлення # 274\nИнтересно, почему он не приехал поддержать команду, область в конце-концов, в финал чемпионата Украины???? Глава Херсонской ОФФ присутствовал.... Неужели настолько часто Житомирские команды выходят в финал, что господин Чернявский решил пренебречь этим событием????????????????\nДуже правильний вислів !!! Піддержую !!!\nB@stor Дата: Субота, 02.10.2010, 23:45 | Повідомлення # 275\nЧернявський дійсно спростував інформацію про свою відставку, підтвердив що на наступному тижні відбудеться виконком ЖОФФ, також стало відомо, що ЖОФФ збирається подати скаргу до КДК ФФУ на рішення Апеляційного комітету ЖОФФ.\n<p> Неужели ему руководство "Звягеля" так насолило? Или хочет выслужиться и занят еще раз пост, который занимает щас? Или кто-то заказал ему "Звягель"? Может кто-нить знает в чем же главная причина?...\nПовідомлення змінив B@stor - Неділя, 03.10.2010, 00:05\nslem Дата: Неділя, 03.10.2010, 10:57 | Повідомлення # 276\nяк до засідання АК могли знати , що футбол буде ??? Хто мені це пояснить ????\nОдин із варіантів: В.В.Гордійчук був впевнений, що засідання АК дасть вірне рішення.\nЧому Звягель-750 відмовився грати з ФК Бараші? Святкування ювілею президента на стадіоні важливіше ... за fair play?\nzvyagel750 Дата: Неділя, 03.10.2010, 11:04 | Повідомлення # 277\nПричому тут Бараші??? Матч повинен був з ФК Коростень а не Бараші,і не розумію,причом тут твоє святкування ювілею на стадіоні\nslem Дата: Неділя, 03.10.2010, 11:19 | Повідомлення # 278\nА гарантії, що приїде ДЮФК були? Він здається з самого початку за -/+ був.\nzvyagel750 Дата: Неділя, 03.10.2010, 11:57 | Повідомлення # 279\nя таку інформацію в перше чую\nКРБК Дата: Неділя, 03.10.2010, 12:14 | Повідомлення # 280\nПросто Чернявський тягне Бараші, і на цю гру мав з"іхатись весь "Цвет нации" (гравці), такий розвиток подій не влаштував би жодну з команд. А що до впевненості з рішенням АК, я теж був впевнений в позитивному вирішенні проблеми. Як можна дискваліфікувати стадіони міста і району- божевілля. Якась прямо ізоляція.Є один вірус і його потрібно ізолювати-Чернявський.


ЗАГЛУШКИ МЕБЛЕВІ Hettich купити в Кропивницькому за низькими цінами, дешево, відгуки | ibud.ua\nКропивницький Меблі Меблева фурнітура Заглушки меблеві Hettich\nЗаглушки меблеві Hettich в Кропивницькому\nЗаглушки меблеві Hettich ціни в Кропивницькому\nЗаглушка з логотипом ArciTech Hettich алюміній 9.123.009\nЗаглушка з логотипом Atira Hettich срібло 9.194.646\nЗаглушка з логотипом Atira Hettich білий 9.194.647\nВартість заглушок меблевих hettich в Кіровоградській області\nВартість заглушок меблевих hettich в інших регіонах\nЧасті питання про заглушки меблеві hettich в Кропивницькому\n⇒ Які ціни на заглушки меблеві hettich в Кропивницькому?\nЦіна на заглушки меблеві hettich в каталозі ibud.ua варіюється від 2.64 до 21.73 грн.\n⇒ Де купити заглушки меблеві hettich в Кропивницькому?\nНа ibud.ua ви можете купити заглушки меблеві hettich чи замовити з доставкою в Кропивницькому у 1 компанії. Інтернет-магазини Заглушки меблеві.\n⇒ Які самі дешеві товари в категорії заглушки меблеві hettich в Кропивницькому?\nТоп 5 товарів з найнижчою ціною: Заглушка з логотипом Atira Hettich білий (9.194.647) Заглушка с логотипом Atira Hettich антрацит (9.194.648) Заглушка з логотипом Atira Hettich срібло (9.194.646) Заглушка з логотипом ArciTech Hettich біла (9.123.006) Заглушка з логотипом ArciTech Hettich антрацит (9.123.005)\n⇒ Які найбільш популярні товари в категорії заглушки меблеві hettich?\nТовари, які купують найчастіше: Заглушка з логотипом ArciTech Hettich біла (9.123.006) Заглушка з логотипом ArciTech Hettich алюміній (9.123.009) Заглушка з логотипом Atira Hettich срібло (9.194.646) Заглушка з логотипом Atira Hettich білий (9.194.647) Заглушка с логотипом Atira Hettich антрацит (9.194.648)


Піткернія: яскрава чарівність тропіків | Огородники\nПіткернія - вічнозелена, трав'яниста рослина або напівчагарник сімейства бромелієвих, з пишним, зеленим листям і великими суцвіттями.\nПіткернія: ботанічний опис\nПіткернія - багаторічна, вічнозелена рослина з подовженими, тонкими, здерев'янілими стеблами.\nВеликі, довгі (до 1 метра в довжину) язикоподібні, лінійно-ланцетоподібні або мечовидні, черешкові або сидячі, жорсткі, тонкі або м'ясисті листки, зібрані в пишні розетки. Вони мають гострий кінчик, округлу основу і невеликі шипи на краях. Верхня частина листової пластини гола, тоді як нижня покрита тонкими лусочками. Забарвлення листя зелене або сизувато-зелене.\nВ період цвітіння на рослині з'являються пониклі або прямостоячі тонкі квітконоси з невеликими, правильними, лійчастими квітами, зібраними в пишні колосовидні, головчасті, гроноподібні або волотисті суцвіття. Забарвлення віночка може бути дуже різноманітним - жовтим, червоним, зеленим або синім.\nПісля запилення на рослині формуються плоди - сухі багатонасінні коробочки з дрібним, крилатим насінням.\nКоренева система потужна, розгалужена з підземним та повітряним корінням.\nПіткернія: історія і особливості назви\nВ Європу Піткернія потрапила ще в 1873 році, проте до недавнього часу її можна було зустріти лише у великих оранжереях і ботанічних садах. Її науковий опис зробив французький ботанік Шарль Луї Лерітьє де Брюталь у 1788 році. Він же і назвав рослину «Піткернією» на честь свого співвітчизника, ботаніка і натураліста Вільяма Піткерна.\nПіткернія: де зростає\nПриродний ареал Піткернії знаходиться на території Південної та Центральної Америки. У дикому вигляді рослина і донині зустрічається в Колумбії, Гондурасі, Венесуелі і Бразилії. У природних умовах Піткернія зростає як епіфіт або наземна рослина на берегах річок і озер, на гірських схилах, в лісових масивах і на скелястих уступах.\nУ культурі рослина вирощується практично повсюдно на всій земній кулі як дуже цінна декоративна культура.\nПіткернія - дуже красива, вічнозелена рослина, яка в наших широтах використовується виключно для кімнатного озеленення. Вона прекрасно виглядає як у невеликих житлових кімнатах, так і у великих торгових центрах і конференц-залах. Її можна вирощувати як у звичайному горщику, так і в підвісних корзинах з повною відсутністю ґрунту.\nПіткернія - це тропічна рослина, для зростання і розвитку якої необхідна підвищена вологість повітря і мінімальна кількість світла, тому вона прекрасно впишеться в інтер'єр спа-салону, ванної, сауни або зимового саду.\nметельчатое, колосовидное, кистевидные


Яка їжа робить чоловіків сексуальнішими: відповідь вчених | SVITIV\n25.08.2017 gvasavasking 0 Comments LifeStyle, Здоров'я, Здорове життя\nІнколи запах чоловіка збуджує жінку більше, аніж його зовнішній вигляд. Науковці розповіли, який продукт слід більше вживати чоловікам, щоб їх запах здавався жінкам сексуальнішим.\n← Падіння автобуса у Чорне море в Росії: кількість жертв зростає\nМолоду українку жорстоко побили в Польщі за її національність: є фото нападників →


Людиновимірність як ключовий складик сучасної світоглядної парадигми | Skakun | Актуальні питання суспільних наук та історії медицини\nДомашня сторінка > № 2 (2019) >\tSkakun\nЛюдиновимірність як ключовий складик сучасної світоглядної парадигми\nСтаття присвячена філософським питанням, які розглядалися в ході історичного розвитку і систематизовані в сучасних наукових дослідженнях. Метою статті є формування антропологічного аспекту в сучасній науковій парадигмі. Варто відзначити, що постнекласичної науки зосереджена на елементах людського виміру в складній взаємодії. Еволюція ідеологічного антропоцентризму до філософської концепції була досить тривіальним і неоднозначним процесом. Актуальність дослідження полягає в тому, що Посткласичні філософи дали всебічну інтерпретацію принципів, орієнтованих на людину, які мали перспективи для утвердження в філософської картині світу. У свою чергу, ця година існує гостра необхідність структурувати ці пріоритети в комплексну концептуальну парадигму. Метод дослідження був побудований на загальному науково-філософському методичному арсеналі. Дано науково-філософські напрямки і концепції сучасної наукової картини світу. Серед них варто відзначити синергетику як\nкомплекс методологічних посібників, які формують аспект людського виміру. У той же час антропний\nпринцип визначає привілейований статус людини.\nукраїнська філософія; антропологія; філософсько-антропологічний дискурс; людина; менталітет; гуманітарне знання\nAhatstsi E. “Cholovik yak sub'yekt filosofiyi” [Cholovik yak sub'yekt filosofiyi], Pytannya filosofiiyi [The question of philosophy], 1989, N 2, P. 24−35 [in Russian].\nNikitin E. “Pro tendentsiyi rozvytku filosofiyi” [About tendencies of development of philosophy],\nPytannya filosofiyi [The question of philosophy], 2001, N 10, P. 88−98 [in Russian].\nKahan M. Chelovek kak problema sovremennoy fylosofyy [The human as a problem of modern\nphilosophy], Web-Kafedra filosofskoy antropologii, URL: http://anthropology.ru/ru/texts/kaganman.html\nPutylyn A. Nanotekhnolohyy y sotsium [Nanotechnology and society], Web-Kafedra filosofskoy\nantropologii, URL: http://filosof.historic.ru/books/item/f00/s00/z0000992/st000.shtml [in Russian].\nBoreyko V. Proryv v ékolohycheskuyu étyku [Breakthrough in environmental ethics], Web-Kafedra\nfilosofskoy antropologii, URL: http://www.ecolife.org.ua/education/apress/etica/index.php [in Russian].\nAnopryenko A. “Pryntsyp aktyvnoho antropotsentryzma” [The principle of active anthropocentrism], Deti Vselennoy [The children of the Universe], Noyabrʹ 1998, N 21(165), P. 4 [in Russian].\nSydorenkoVM. Synerhetyka i metodolohiya transdystsyplinarnykh naukovykh doslidzhenʹ [Synergetics and methodology of transdisciplinary scientific studies], Naukovyy visnyk Chernivetsʹkoho universytetu: sb. filosofiya [Scientific Herald of Chernivtsi University], Vyp. 462‐463, Chernivtsi Chernivetsʹkyy natsionalʹnyy universytet, 2009, P. 122 [in Ukrainian].\ncomplex study of a person], Filosofsʹki problemy vyvchennya lyudyny, Chernivtsi, 2005, P. 44−45 [in\n1 Ahatstsi E. Cholovik yak sub'yekt filosofiyi [Cholovik yak sub'yekt filosofiyi], Pytannya filosofiiyi [The question of philosophy], 1989, N. 2, P. 24−35 [in Russian].\n2 Nikitin E. Pro tendentsiyi rozvytku filosofiyi [About tendencies of development of philosophy], Pytannya filosofiyi [The question of philosophy], 2001, N. 10, P. 88−98 [in Russian].\n3 Kahan M. Chelovek kak problema sovremennoy fylosofyy [The human as a problem of modern philosophy], Web-Kafedra filosofskoy\nantropologii, URL: http://anthropology.ru/ru/texts/kaganman.htm l [in Russian].\n4 Putylyn A. Nanotekhnolohyy y sotsium [Nanotechnology and society], Web-Kafedra filosofskoy antropologii, URL: http://\nfilosof.historic.ru/books/item/f00/s00/z0000992/st000.shtml [in Russian].\n5 Boreyko V. Proryv v ékolohycheskuyu étyku [Breakthrough in environmental ethics], Web-Kafedra filosofskoy antropologii, URL:\nhttp://www.ecolife.org.ua/education/apress/etica/index.php [in Russian].\n6 Anopryenko A. Pryntsyp aktyvnoho antropotsentryzma [The principle of active anthropocentrism], Deti Vselennoy [The children of the\nUniverse], Noyabrʹ 1998, N. 21(165), P. 4. [in Russian].\n7 SydorenkoVM. Synerhetyka i metodolohiya transdystsyplinarnykh naukovykh doslidzhenʹ [Synergetics and methodology of transdisc-\niplinary scientific studies], Naukovyy visnyk Chernivetsʹkoho universytetu: sb. filosofiya [Scientific Herald of Chernivtsi University], Vyp.462‐463, Chernivtsi Chernivetsʹkyy natsionalʹnyy universytet, 2009, P. 122 [in Ukrainian].\n8 Troyansʹkyj V. Metodolohichni zasady kompleksnoho vyvchennya lyudyny [Methodological principles of complex study of a person], Filosofsʹki problemy vyvchennya lyudyny, Chernivtsi, 2005, P. 44−45 [in Ukrainian].


Главная База знаний "Allbest" История и исторические личности Українське конфесійне питання в контексті геополітики Росії кінця XVII–першої половини XVIII століття\nУКРАЇНСЬКЕ КОНФЕСІЙНЕ ПИТАННЯ В КОНТЕКСТІ ГЕОПОЛІТИКИ РОСІЇ КІНЦЯ XVII - ПЕРШОЇ ЧВЕРТІ XVIII СТ.\nПрагнення Росії швидко влитися в ряди провідних держав Європи ставило перед її керівництвом комплекс завдань, вирішення яких потребували як досвіду, так і необхідних матеріальних ресурсів. На кінець XVII століття Росія з її природними багатствами, ресурсами могла забезпечити активність на зовнішньополітичному напрямку. Щодо досвіду, то російська дипломатія переймала його у своїх європейських колег, при цьому активно використовуючи свій власний. Про це свідчить активне задіяння російською дипломатією на міжнародній арені конфесійного чинника в контексті дипломатичних, воєнно-стратегічних, економічних та ідеологічних заходів. Досвід оперування Росією конфесійним питанням у зовнішній політиці тягнеться з періоду боротьби із Великим Князівством Литовським за руські землі (початок XVІ ст.). Обмеження прав православної церкви у Литві Москва використовувала як привід до втручання у внутрішні справи західного сусіда. Це ж гасло захисту православ'я було використане у 1653 р. як привід для оголошення Речі Посполитій війни. Підставою для підняття на міжнародному рівні конфесійного питання була IХ стаття “Вічного миру” 1686 року, за якою Росія отримувала право контролювати становище православної церкви Правобережної України в Речі Посполитій2. Це право підтверджувалось і фактом переходу у 1686 р. під зверхність Московського патріархату Київської митрополії, у тому числі православних єпархій Правобережної України. За таких умов Росія виступала як політичний і релігійний гарант прав і привілеїв православної церкви в Речі Посполитій. Зважаючи на нератифікованість польським сеймом договору 1686 р. та на характерну для католицької Польщі названого періоду релігійну нетерпимість, порушення прав православної церкви в Речі Посполитій набуло масштабного розмаху3. Потік скарг до російської столиці від православного духовенства та мирян Правобережної України був вагомою підставою для московського патріархату і російського уряду для вжиття заходів на захист єдиновірців. Рівень дослідження конфесійного питання у зовнішній політиці Росії кінця XVII - першої чверті XVIII ст. є недостатнім, фрагментарним. До даного питання побіжно дотикалися дослідники: М.Костомаров у праці „Последние годы Речи Посполитой”, (Т.17. СПб., 1886 р.), М.Бантиш-Каменський „Историческое известие о возникшей в Польше унии” (Вильна, 1866 р.), В.Антонович „Очерк состояния православной церкви в юго-западной России по актам (1650-1798)” (Київ, 1871 р.), І.Чистович „Диссидентский вопрос в Польше в первой половине ХVIII ст.” (СПб., 1880 р.), В. Бєднов „Православная церковь в Польше и Литве” (Екатеринослав, 1908 р.), Ф.Тітов „Русская православная церковь в польско-литовском государстве в ХVII - ХVIII вв.” (Київ, 1905 р.), „Западная Русь в борьбе за веру и народность во второй половине ХVII в. и в ХVIII в.” (Київ, 1905 р.). У своїх дослідженнях історики сфокусували увагу лише на конфесійному питанні, оминаючи фактори впливу на нього політичних та ідеологічних чинників, які досить часто визначали політику церковних органів або ж взагалі обмежувалися поверхневою характеристикою. Крім того, праці М.Бантиш-Каменського, В.Антоновича, І.Чистовича, Ф.Тітова є фактично збірками архівних матеріалів (переважно архіву Святого Синоду та Архіву іноземної колегії), систематизованих хронологічно і тематично. Погляди дослідників щодо значення та мети проведення Росією проправославної політики обмежені проросійським ракурсом, у якому і представлено авторами конфесійне питання. Загалом історики вбачають у клопотаннях Москви за православну церкву в Речі Посполитій неабияке уболівання за долю православ'я і прагнення відстояти її права та вольності.\nЩоб помітити невідповідність між пропонованою дослідниками думкою і реаліями, достатньо взяти до уваги як загалом характерну для зовнішньої політики держав пізнього середньовіччя та раннього нового часу тенденцію до тісного поєднання релігійного питання з політичними, так і попередні випадки використання Росією конфесійного чинника у міждержавних відносинах. Тому дослідження даного питання виглядає неповним. Залишається нез'ясованим: а) наскільки українське конфесійне питання було політичним засобом Росії на міжнародній арені даного періоду; б) яку роль воно виконувало чи мало виконати в геополітиці імперії; в) який вплив мала продисидентська політика (дисидентами в Речі Посполитій називали усіх осіб, які не сповідували католицької віри, передусім православних і протестантів - В.Ш.) на становище православної церкви Правобережної України. Для відповіді на перші два питання бачимо доцільним розглянути продисидентську політику у контексті міжнародного становища Росії першої чверті XVIII ст., її зовнішньополітичних інтересів, можливих шляхів їх реалізації та міжконфесійної ситуації на Правобережній Україні.\nПеред Московською державою на той час стояли три головні завдання: вихід до Балтійського моря, оволодіння причорноморським узбережжям та вирішення спірних територіальних питань із Річчю Посполитою. Петро І віддав пріоритет боротьбі за морське узбережжя, відкладаючи давню суперечку за українські землі до більш сприятливих часів та умов. Однак, при цьому він відводив для Польщі роль плацдарму для просування Москви на Захід у пошуках свого місця в тогочасній політичній системі Європи. Тобто "польське питання" розглядалося як етапне, допоміжне на шляху до вирішення питань першочергового значення. Названі фактори визначили московську політику щодо Речі Посполитої першої чверті XVIII cт. - утримувати її в період Північної війни в статусі нейтральної держави, а з 1704 р. - у ролі союзника5. Така стратегія спонукала Петра І до встановлення дружніх відносин із Варшавою. За таких умов, зважаючи на характерний для Речі Посполитої релігійний фанатизм, стало очевидним, що активізація українського конфесійного питання може загострити двосторонні відносини, отже суперечить на даному етапі стратегії Москви. З іншого боку, надходження до московських властей скарг із Правобережної України на переслідування православної віри нагадувало про зобов'язання щодо захисту православної церкви в Речі Посполитій, прийняте Московською державою у 1686 р. Наскільки Москва могла дозволити собі активно проводити невигідну для неї на даному етапі продисидентську політику і наскільки були реальні можливості вирішення конфесійного питання в умовах Північної війни?\nНа кінець XVII - початку XVIII ст. воєнно-політична ситуація в Центрально-Східній Європі склалася на користь Росії. Це надавало російській дипломатії реальних можливостей впливати на польський двір. Так, зокрема, у 1696 році у відповідальний момент гострої боротьби за польський престол між французьким принцом Людовіком де-Конті, якого підтримував французький король Людовік XIV, та саксонським курфюрстом Фрідріхом Августом, за яким стояли Відень і Москва, Петро І через свого посла в Речі Посполитій вручив представникам польської партії, яка підтримувала французького принца, царську ноту, в якій погрожував не допустити обрання королем Польщі кандидата Франції. Допомігши Фрідріху Августу отримати польську корону, цар сподівався залучити його до своїх союзників у майбутній Північній кампанії6. Таким чином, використавши політичні обставини, московська сторона досягла поставленої мети - визначила результат виборів у сусідній державі на свою користь.\nПольські сейми періоду безкоролів'я відображали спектри внутрішніх проблем держави, у тому числі й міжконфесійних. Конвокаційний (скликався після смерті короля і мав підтримувати законність до виборів наступника. - В.Ш.) і виборний сейми 1697 р. пройшли в атмосфері політичної боротьби між конкуруючими партіями, і конфесійне питання було обійдене. Однак у процесі роботи конвокаційного сейму православних і протестантів було об'єднано і визначено їх становище у державі одним загальним пунктом. До цього ж часу щодо них складалися окремі параграфи. 1699 року на пацифікаційному сеймі (сейм, на якому влада прагнула досягти примирення з опозицією. - В.Ш.) опозиція домоглася від Августа ІІ поступок взамін на визнання його королем. Окремі з цих поступок торкалися політичних прав українського православ'я і мали на меті позбавити захисників православної віри громадянських прав. Зокрема, було скасовано закон, що зберігав за міщанами православної віри ряд політичних прав, зокрема право займати посади в міських магістратах, залишаючи його за уніатами: «...з метою зацікавити дизунітів грецької віри до єднання з святою вірою відновлюємо конституції 1667 і 1668 рр. про уніатів. Разом з тим оголошуємо, що міське уніатське населення гідне для зайняття посад у міських магістратах»8. Ще однією постановою власникам помість надавалося право за власним розсудом призначати і звільняти у своїх церквах священиків. Належність власників помість до католицької віри давала можливість досить швидко відбирати у православних церкви. Також було заборонено православним проживати в Кам'янці - одному з найбільших торгових міст Правобережної України: «...люди грецької віри - дизуніти не можуть мешкати у цьому місті». Після цього майже усі православні церкви міста було опечатано, а деякі передано уніатам9. Вказані рішення сеймів стали ще одним значним кроком у процесі наступу на православ'я. Москва на відверте порушення Річчю Посполитою умов ІХ статті “Вічного миру” не відреагувала. Саме у той час Росія готувалася до оголошення війни Швеції. Між польським королем Августом ІІ як курфюрстом саксонським і Петром І того ж року було укладено союзний договір проти Швеції. Крім того, лише у 1699 р. Річ Посполита уклала мир з противником Росії - Туреччиною, завершивши затяжну війну, розпочату 1666 року10. Це, з одного боку, посилювало загрозу для Росії з півдня. З іншого - стабілізувало внутрішньопольську ситуацію, що могло призвести до ще більшого посилення антиросійської позиції урядових кіл Речі Посполитої. Тому в позитивному для Августа ІІ вирішенні конфлікту на пацифікаційному сеймі 1699 р., а саме втримання ним корони, найбільше зацікавлена була Москва. Тобто, забезпечення союзника проти Швеції змусило російську сторону проігнорувати порушення прав православної церкви.\nРосійський представник Г. Довгорукий 1710 року на Вальному з'їзді у Варшаві змусив поляків ратифікувати умови «Вічного миру» 1686 р.11 Без сумніву, це був значний успіх московської дипломатії, за яким стояла відмова Речі Посполитої від втрачених Смоленська, Києва, Лівобережної України. Затвердження сеймом непопулярного в державі договору засвідчило значне посилення в ній російського впливу. Як же позначились ці воєнні та дипломатичні успіхи, що стабілізували становище Московської держави, на позиції її уряду щодо конфесійного питання?\nЯкщо зважити, що затверджений договір 1686 р. містив і IX статтю (за умовами якої православним гарантувалася свобода віросповідання. - В.Ш.), то можна було б вважати цей політичний успіх і успіхом Москви у справі православних. Для виконання польською стороною умов IX статті необхідно було скасувати всі попередні антиправославні постанови і, головне, повернути православній церкві три відібрані єпархії Правобережної України (Львівську, Луцьку, Перемишльську - В.Ш.). Однак договір був затверджений польським з'їздом з поправкою, що стосувалася саме IX статті. У поправці зазначалося, що польська сторона визнає договір 1686 р. настільки, «наскільки він не торкається і не порушує привілеїв святої римської церкви»12. Внесення поправки такого змісту давало можливість полякам трактувати IX статтю (необхідність повернення трьох єпархій) фактично як загрозу для католицької і уніатської церков. Тому є очевидним, що сам факт затвердження польською стороною умов "Вічного миру" 1686 р. не міг позитивно вплинути на становище православної церкви в Речі Посполитій.\nПозиція російського двору щодо конфесійного питання залишалася незмінною і під час підписання у 1717 р. трактату, який торкався й питання православних. Цьому передував черговий конфлікт між поляками і королем-саксонцем Августом ІІ. Загострення внутрішніх суперечностей у Варшаві виявилось зручним засобом для недопущення здійснення планів Августа ІІ (отримання саксонським королем спадкового права на корону Речі Посполитої) і для чергового втручання у польські справи. 1717 року на так званому «Німому сеймі» Речі Посполитій було нав'язано трактат, згідно з яким зменшувалася польська армія, обмежувалася влада гетьмана, а саксонська армія виводилася за межі держави. Прийняття таких рішень і присутність російських військ означали цілковите господарювання Росії в Речі Посполитій15. У підписаному трактаті згадувалося й дисидентське питання. Четвертий артикул містив у собі нові постанови про становище дисидентів Речі Посполитої. «На основі давнього права, особливо щодо Мазовії, - зазначалося в ньому, - нинішнім трактатом затверджується постанова, за якою всі церкви, побудовані всупереч раніше прийнятим законам, повинні бути зруйновані; іновірці не мають права проводити сходи, збори, забороняються церковні співи в громадських місцях; для тих, хто порушить постанову сейму з цього приводу, передбачалися покарання, накладання штрафів, тюремне ув'язнення, вигнання з держави». Враховуючи те, що в Речі Посполитій до дисидентів у законодавчих актах тепер відносили й православних, то такі постанови поляки активно використовували саме проти них. Впровадженням у життя таких законів поляки прагнули ліквідувати в державі православну віру, що слугувала приводом для втручання Росії у внутрішні справи Речі Посполитої16. Таким чином, поряд із нав'язуванням Речі Посполитій законів, які фактично залишали державу без армії, послаблювали владу короля і виконавчих органів, російський уряд не завадив пониженню юридичного статусу православної віри на Правобережній Україні.\nУ 1722 року до Москви прибув білоруський єпископ Сильвестр Четвертинський. На основі зібраних фактів, списків, він показав Петру І реальну картину скрутного становища православної віри в Речі Посполитій. Очевидно, надані факти виявилися доречними в політичній ситуації, що склалася навколо "польського питання". Використовуючи отримані скарги й прохання православних Речі Посполитої, Петро І відправляє в травні 1722 р. грамоту до короля і польського уряду. В ній було названо всі кривди, заподіяні православному населенню Речі Посполитої католиками та уніатами, і вносилася пропозиція вислати від обох сторін комісарів з метою припинення переслідування православної віри і повернення відібраних у неї церков та монастирів. Грамота закінчувалася погрозою імператора: «...если же, паче чаяния, по этому нашему представлению и прошению удовлетворения по силе договора не последует, то Мы будем принуждены сами искать себе удовлетворения»21. Водночас у рескрипті князю С. Довгорукому наказувалося: рішуче домагатися виконання польською стороною умов «Вічного миру»; надати королю, сенаторам і міністрам Речі Посполитої докази переслідування православної віри; ще до початку сейму розповсюдити грамоту при польському дворі і суворо вимагати дотримання умов договору. Докладну інструкцію отримав і комісар І. Рудаковський (раніше - перекладач при російському посольстві в Речі Посполитій), призначений до королівства для захисту православних від утисків. Йому наказувалось об'їхати території, де проживали православні, й письмово засвідчити всі порушення й обмеження їхніх прав та свобод. Ці докази мали бути передані об'єднаній комісії, створення якої очікувалось після отримання польським двором імператорської грамоти22 Усі ці заходи були здійснені напередодні важливого для Росії польського сейму 1722 р. Поряд із поставленим на перше місце конфесійним питанням російське керівництво планувало висунути і політичні вимоги, а саме: звільнення від командування польськими військами саксонського фельдмаршала Флемінга і передачі армії під владу польських гетьманів (таким чином вдалося б послабити в Речі Посполитій позиції недружнього Росії саксонського курфюрста і польського короля в одній особі - Августа ІІ, який прагнув зробити польську корону спадковою, передавши її своєму сину); домогтися визнання польською стороною імператорського титулу Петра І; видачі сподвижників І. Мазепи. Крім цих вимог, Петербург сподівався розв'язати на свою користь "курляндське питання" (польська сторона прагнула закріпити Курляндію за Річчю Посполитою, проти чого виступали Росія й Пруссія), і перешкодити підтвердженню сеймом антиросійського австро-польського договору. У випадку невдачі у цих питаннях російської дипломатії посол С. Довгорукий мав створити умови, за яких можна було б зірвати сейм23. Готовність російської сторони зірвати сейм виявила ті питання, які для Петербурга були пріоритетними, тобто політичні, які стосувалися можливості переходу Речі Посполитої до ворожого Росії австро-саксонського табору. Що ж до конфесійного питання, то хоча вимоги щодо нього виглядали найбільш жорстко і демонстраційно, воно продовжувало йти у фарватері політичних.\nОднак, якщо у відносинах з Варшавою конфесійне питання губилося між політичними, то в проектах, які виходили за рамки російсько-польських відносин, воно було подане у зовсім іншому масштабі. Так, російська дипломатія здійснює демарш у Ватикані. Канцлер Г. Головкін оголосив перед папою Інокентієм XІІІ факти переслідування православних у Речі Посполитій. Послання завершувалося відвертою погрозою: «Якщо католики Речі Посполитої не припинять переслідування православної віри і насаджатимуть унію, російський імператор заборонить сповідування католицької віри в Росії»24. Цим кроком російський уряд не тільки давав зрозуміти Ватикану, що права, надані в Росії католикам, можуть бути ліквідовані, як це сталося з православними в католицькій Речі Посполитій. Цей дипломатичний хід міг мати й іншу мету - винести українське конфесійне питання на міжнародний рівень і підтвердити правомірність претензій російської сторони щодо Речі Посполитої. А це для російського керівництва було важливим у тому плані, що якраз у 1720 - 1724 рр. вкотре у боротьбі за Річ Посполиту загострюється конфлікт між Росією і Францією. Так чи інакше, ці дипломатичні заходи користі православному населенню Речі Посполитої не принесли. М. Бантиш-Каменський зазначає, що подання Росії у Ватикані залишилися без відповіді. Отож, невдовзі після вчиненого Росією демаршу спостерігалося посилення утисків православної віри в Правобережній Україні, про що свідчить надходження до польського уряду скарг від православних25.\nОкремо постає питання - чи мала позитивний вплив на становище православної церкви в Правобережній Україні продисидентська політика Петра І? Рішуча активізація Росією у 1722 р. українського конфесійного питання змусили польського короля вдатися до певних кроків з метою припинити регулярні втручання імперії у справи Речі Посполитої. Август ІІ видає ряд декретів про повернення православним деяких церков, відібраних уніатами. Проте це виявилося єдиним, чого Росії вдалося домогтися від короля. Обмеженість королівської влади, присутність у польському законодавстві закону liberum veto, за яким будь-яке рішення потребувало одноголосного затвердження сеймом, давало можливість релігійно-фанатичній шляхті зривати невигідні для неї постанови. Так, із 1710 р. до 1733 р. було доведено до кінця лише чотири сейми. Тому, пославшись на неможливість призначення комісарів для розгляду конфесійного питання без затвердження сеймом, пропозиція Петра І королем була відхилена. На цьому активність Росії у дисидентському питанні припиняється. Надалі проправославна політика знову зводилася до періодичного подання російськими резидентами при польському дворі вимог припинити утиски православної церкви на Правобережній Україні. У відповідь польська сторона утиски православних заперечувала28.\nКінець XVII - перша чверть XVIII ст. в історії Росії умовно можна розділити на два етапи. Перший охоплює період з кінця XVII ст. до 1721 р., протягом якого велася боротьба за вихід до Чорного і Балтійського морів. Другий етап - 1721 -1725 рр., коли Росія, уже в статусі великої морської держави, прагне зайняти гідне місце серед провідних європейських держав та впливати на європейські геополітичні процеси. У перший період увесь потенціал держави був спрямований на перемогу у Північній війні. Другий - Росія в ролі тріумфатора визначала подальші зовнішньополітичні пріоритети. Аналіз і співвідношення продисидентської політики Росії протягом цих двох різних періодів, кожен зі своєю політико-ідеологічною наповненістю і політико-воєнними можливостями, дозволяє зробити наступні висновки. З кінця XVII ст. до 1721 року в умовах активності Російської держави на міжнародній арені її діяльність на користь православної віри у Речі Посполитій була підпорядкована політичним інтересам. Стратегічна необхідність зближення та налагодження дружніх, а пізніше союзних відносин (1704 - 1721 рр.) з Річчю Посполитою у період Північної війни стала першопричиною відмови Росії від проправославної діяльності як претензійного, конфліктного фактора. Хоча посилення впливу Петербурга на польський двір, присутність російських військ на території Речі Посполитої дозволяли здійснити активніші заходи щодо захисту прав православної церкви. Така позиція російського уряду сприяла посиленню антиправославних настроїв в Речі Посполитій та руйнуванню православної церкви на Правобережній Україні. Клопотання за долю православних проводилось у той час, коли в самій Росії урядом проводився послідовний, цілеспрямований процес монополізації церкви. Активізація у 1722 році конфесійного питання як у російсько-польських відносинах, так і на міжнародній арені, була викликана політичною необхідністю створення мотивованого приводу для претензій та втручань у внутрішні справи Речі Посполитої в період боротьби Росії з Францією, Австрією та Пруссією за домінуючий вплив на Польщу.\n1. Молчанов Н.Н. Дипломатия Петра Первого. - М., 1984. - С. 15;\n2. Бантыш- Каменский Н. Историческое известие о возникшей в Польше Унии. - Вильна, 1866. - С. 107; Його ж. Обзор внешних сношений России (по 1800 год): В 4 ч. - М., 1897. - Ч. 3. - С. 157; Беднов В.А. Православная Церковь в Польше и Литве. - Екатеринославль, 1908. - С. 54; Чистович И.А. Диссидентский вопрос в Польше в первой половине XVIII cт. - СПб., 1880. - Т. 2. - С. 107;\n3. Центральний державний історичний архів. - Ф. 2227.-Спр. 234.- Арк. 1-2; 4. Титов Ф.И. Русская Православная Церковь в Польско - Литовском государстве в XVII - XVIII вв.: В 2 т. - К., 1905. - Т. 2. - С. 268; Чистович И.А. Очерк истории западно - русской церкви: В 2 ч. - СПб., 1884. - Ч. 2. - С. 47-48; Бантыш- Каменский Н. Историческое известие о возникшей в Польше Унии. - Вильна, 1866. - С. 127, 131-132;\n5. Бобылев В.С. Внешняя политика России эпохи Петра I. - М., 1990. - С. 144; Артамонов В.А. Россия и Речь Посполитая после Полтавской победы (1709 - 1714). - М.,С.153;\n6.Грабенский В. История Польского народа. - СПб., 1910. - С. 221; Шмитт Г. История польского народа: В 3 т. - СПб., 1866. - Т. 3. - С. 122;\n7. Шмитт Г. Вказана праця. - Т. 3. - С.122;\n8. Volumina legum. Przedruk zbioru praw staraniem xx. Pijarow w Warszawie od roku 1732 do roku 1782 wydanego. - Peterburg, 1860. - T. 6. - S. 9-10,15,33,35; Антонович В.Б. Очерк состояния православной церкви в юго-западной России по актам (1650-1798). - К., 1871. - С. 13;\n9. Volumina legum. - Т. 5. - S. 407-408; Архив Юго-Западной России: В 8 ч. - К., 1871. - Ч. 1. - Т. 4. - С. 123; Беднов В.А. Вказана праця. - С. 366,370-371; Антонович В.Б. Монографии по истории Западной и Юго-Западной России. - К., 1885. - Т. 1. - С. 272;\n10. История Польши: В 3 т. - М., 1956. - Т. 1. - С. 282;\n11. Volumina legum. - Т. 6. - S.70-73; Шмитт Г. Вказана праця. - Т. 3. - С. 191;\n12. Титов Ф.И. Западная Русь в борьбе за веру и народность во второй половине XVII в. и в XVIII в.: В 2 ч.- К., 1905. - Ч. 1. - С. 126;\n13. Антонович В.Б. Монографии по истории Западной и Юго-Западной России.- К., 1885.- Т.1.- С.273;\n14. Коялович М.О. История воссоединения западнорусских униатов старых времен. - СПб., 1873. - С. 3; Молчанов Н.Н. Вказана праця. - С. 302;\n15. Артамонов В.А. Вказана праця. - С. 154; Смоленский В. История польского народа. - СПб., 1899. - С. 225; Шмитт Г. Вказана праця. - Т. 3. - С. 191;\n16. Volumina legum. - Т. 6. - S. 124; Архив Юго-Западной России. - Ч. 1. - Т. 2. - С. 52-53;. Чистович И.А. Очерк истории западно - русской церкви: В 2 ч. - СПб., 1884. - Ч. 2. - С. 52;\n18. Смоленский В. Вказана праця. - С. 226, 233; Бобржинский М. Очерк Истории Польши: В 2 т. - СПб., 1891. - Т. 2. - С. 245;\n21. Соловьев С.М. История России с древнейших времен: - М., 1963. - Кн. 9. - Т. 18. - С. 417; Бантыш-Каменский Н. Историческое известие о возникшей в Польше Унии. - Вильна, 1866. - С. 175-181;\n22. Бантыш-Каменский Н. Историческое известие о возникшей в Польше Унии. - Вильна, 1866. - С. 175-181; Його ж. Обзор внешних сношений России (по 1800 год): В 4 ч. - М., 1897. - Ч. 3. - С. 222, 223;\n23. Соловьев С.М. Вказана праця. - Т. 18. - С. 409, 415, 418;\n24. Бантыш- Каменський Н. Историческое известие о возникшей в Польше Унии. - Вильна, 1866. - С. 183;\n25. Соловьев С.М. Вказана праця. - Т. 18. - С.417; Шеретюк В.М. Православна церква Правобережної України в контексті політичних відносин Росії і Речі Посполитої кінця XVII - XVIII століття.// Дис. канд. істор. наук. - К., 2002. - С. 57; Бантыш- Каменский Н. Историческое известие о возникшей в Польше Унии. - Вильна, 1866. - С. 185-186;\n26. Гуржій О.І. Гетьманська влада в Українській козацькій державі першої чверті XVIII ст. (на прикладі діяльності І. Скоропадського). Дис… д-ра. істор. наук: - К., 1999. - С. 160-161;\n27. Рункевич С.Г. История русской церкви под управлением Святейшего Синода (1721 - 1725). - СПб., 1900. - Т. 1. - С. 36-37; Іларіон Митрополит. Українська церква. - Вінніпег, 1982. - С. 239, 243;\n28. Беднов В.А Вказана праця. - С. 374; Архив Юго-Западной России. - Ч. 1. - Т. 4. - С. 403.; Чистович И.А. Диссидентский вопрос в Польше в первой половине XVIII cт. - СПб., 1880. - С. 14, 15-19.\nреферат "Українське конфесійне питання в контексті геополітики Росії кінця XVII–першої половини XVIII століття" скачать\nДругие документы, подобные "Українське конфесійне питання в контексті геополітики Росії кінця XVII–першої половини XVIII століття"


George Vyshnya: Адріан Головатий, або про майстрів, яких потребує світ | site.ua\nАдріан Головатий, або про майстрів, яких потребує світ\n15 вересня 2020 р. виповнилася п’ята річниця від дня запуску в експлуатацію вітчизняної інфраструктури відкритих даних. Тоді в надрах Міністерства фінансів команда e-Data під проводом Оксани Маркарової запустила перший портал з відкритими даними, що стосувався державних фінансів. Потім розвиток цих ініціатив поглиблювався – як командою e-Data, так й іншими учасниками спільноти. Усвідомлення впливу та важливості цієї системної інновації як інтелектуальною елітою, так і деякими притомними посполитими все ще попереду.\nЗ огляду на ці події я хотів би згадати про того, хто вперше у світі заговорив про важливість відкритих даних для суспільного життя.\nХто він? Етнічний українець зі Сполучених Штатів Америки. Талановитий журналіст, гуру в розробці високоякісного програмного забезпечення для Web, професійний джазовий гітарист, бізнесмен і популяризатор технологій розробки програмного забезпечення та гри на акустичній гітарі. Таких, як він, метр Адріан Сливоцький називає майстрами, яких потребує світ.\n… Назва Django відома будь-кому, хто бодай трохи програмував мовою програмування Python. А всім тим, хто опікувався ще й розробкою Web-аплікацій, ця назва відома не тільки теоретично.\nТехнологія Django стала доступною громаді розробників програмного забезпечення (ПЗ) в липні 2005 р., а історія її створення розпочалася в 2003 р.\nСтаном на 2020 р. Django посідає одне з провідних місць у рейтингу універсальних платформ для Web-розробки на Python – full-stack Web frameworks. На цій платформі, за даними звіту Similar Tech, функціонує цілий ряд популярних сучасних веб- сайтів – наприклад, веб-сайт відомої програми-оглядача Інтернету Opera, сайт банку зображень Pixabay тощо.\nМені та моїй команді доводилося використовувати цю технологію в низці наших проектів з розробки програмного забезпечення протягом 2016 – 2020 рр.\nОднак далеко не кожен із нас знає про цікаві подробиці за лаштунками створення цієї технології, а саме:\nОдним із двох провідних інженерів, що створили цю технологію, був етнічний українець, що народився в США в околицях Чикаго, - Адріан Головатий (Adrian Holovaty).\nНа створення технології Django мала вплив джазова музика, зокрема, так званий циганський джаз – Адріан назвав своє творіння на честь Діджанго (відомого франкомовного джазового гітариста-цигана бельгійського походження Жана Рейнгардта, Jean Reinhardt, що увійшов до історії під своїм циганським прізвиськом Django – як перший всесвітньо відомий джазовий віртуоз із Європи та піонер поєднання джазових мотивів із етнічними мотивами традиційних циганських гітарних мелодій)\nАдріан Головатий народився в 1981 р., але за своє поки що не надто довге життя встиг зробити надзвичайно багато.\nЯк інженер-програміст, він не тільки доклався до створення Django та розвитку цього проекту як вільно поширюваного програмного забезпечення в рамках неприбуткової Django Software Foundation. Протягом років він також долучив свої таланти та зусилля до:\nстворення й покращення веб-порталів декількох провідних американських мас медіа.\nспонукання гіганта індустрії Google до оприлюднення безкоштовного публічного картографічного інтерфейсу програмування Google Mapping API – такий прецедент був створений завдяки його новаторському проекту зі створення веб-сайту із картографічною візуалізацією криміногенної ситуації в Чикаго та її оновлення в реальному часі (цей сайт - chicagocrime.org - був створений в 2005 р., але станом на теперішній час перестав функціонувати – його сліди можна лише побачити в Web Archive).\nпопуляризації програмування на Python в цілому та використання технології Django зокрема – його фундаментальна і безкоштовна книга Django Book продовжує виховувати покоління вправних інженерів.\nрозробки порталу для навчання музиці й грі на акустичній гітарі Soundslice.\nЯк бізнесмен, Адріан у 2007 р. запустив інноваційний проект EveryBlock, що, на відміну від популярних світових медій, був зосереджений на поширенні локальних новин, цікавих громадам в усьому світі. Цей проект був доволі успішний, і його в 2009 р. викупив медійний гігант MSNBC. Через низку трансформацій та драматичних змін проект EveryBlock у 2018 р. зрештою розчинився у соціальній платформі для локальних громад Next Door.\nОкрім того, маючи освіту в журналістиці й працюючи певний час як журналіст та редактор в таких виданнях, як ajc.com, LJWorld.com та washingtonpost.com, Адріан зміг поєднати обидві свої пристрасті (журналістику й розробку ПЗ) у так званій концепції «журналістика за допомогою розробки ПЗ» - власне, через практичні успіхи цього підходу (що наочно був продемонстрований успішністю вищезгаданого проекту chicagocrime.org) та завдяки його популяризації в світі Адріан і став відомий широкому загалу. Нині цей підхід трансформувався у широковідоме словосполучення «журналістика даних».\nДавній Адріанів есей-маніфест «Про необхідність фундаментальних змін веб-сайтів газет» (A fundamental way newspaper sites need to change), написаний ним ще в далекому 2006 р., нині став класикою жанру, що вивчають у багатьох школах журналістики по всьому світу.\nДосягнення Адріана в 2005 р. справедливо відзначили включенням його до американської директорії успішних діячів віком до 40 років, а його робота над сайтом chicagocrime.org була відзначена премією Batten Awards університету Меріленду за інновації в сфері журналістики.\nЙого візію щодо майбутнього журналістики в 2008 р. надрукувало всесвітньо відоме британське видання The Guardian. Саме в цьому програмному дописі він наголошував на важливості використання відкритих даних у роботі журналістів та новинарів, а також на необхідності орієнтації на електронні канали поширення новин. Власне, відтоді можна вести відлік усих тих поглядів на відкриті дані та взагалі на «великі дані» як важливий чинник аналізу та впливу на суспільне життя. І десь там також коріниться та філософія, що в бізнесі нині дістала назву «даних як нової нафти» (data as new oil).\nА ще однією пристрастю Адріана є музика й гра на акустичній гітарі. В своїй музичній творчості він приділяє увагу інструментальним композиціям в стилі циганського джазу, каверам на мелодії Beatles та композиціям в так званому пальцевому стилі (fingerstyle). На його персональному каналі Youtube, починаючи з 2007 р., він публікує велику кількість власних високоякісних музичних кліпів, часто виступаючи самобутним аранжувальником відомих мелодій.\nОсобисто мені до вподоби відомий циганський вальс «Valse A Waso» у виконанні Адріана:\nОдним із кумирів та натхненників Головатого-музиканта був і є Жан Рейнгардт (Jean Reinhardt) – і саме тому він назвав його творчим прізвиськом технологію Django.\nЦю свою пристрасть до музики він також поєднав із програмуванням, створивши вищезгаданий портал Soundslice.\nЗа свої неповні сорок років Адріан встиг зробити стільки, що могло б вистачити на 3-4 життя. Однак він не зупиняється на досягнутому й продовжує творити – тож попереду неодмінно будуть ще цікаві проекти й доробки.\nТезка Адріана, відомий професор Адріан Сливоцький, знаний експерт із асиметричної конкуренції та технік «перемоги Давида над Голіафом», нещодавно зауважив, що нині наступає час, коли світ більше не потребує пересічності, а натомість він потребує правдивих майстрів:\nІ, оглядаючи доробок та результат діяльності Адріана Головатого, я можу наочно уявити собі образ правдивого майстра. Образ, цілком досяжний для наслідування кожною активною людиною – варто лише мати бажання та докладати зусиль для досягнення поставленої мети.\n… Як любить наголошувати Володимир Єшкілев, наш відомий письменник та один із творців Станіславського феномену, в 2014 р. завдяки подіям Майдану і Революції Гідності Україна вступила в свій Третій державний проект. Саме в цей період у нас з’явилися перші паростки того, що пропагував і розвивав на світовому рівні Адріан. Завдяки сміливим державницьким крокам випускниці Могилянки нинішньої доби Оксани Маркарової, що в той час обіймала посади в Міністерстві фінансів, було започатковано створення інфраструктури відкритих даних в Україні. Початок функціонування порталу https://spending.gov.ua/ 15 вересня 2015 р. був відправною точку побудови екосистеми відкритих даних e-Data (https://edata.gov.ua/).\nЖурналістика даних також стає популярною в Україні завдяки діяльності порталу Тексти та його «Агенції журналістики даних», а також команди платформи OpenDataBot.\n… Фундатор вітчизняної кібернетики академік Віктор Глушков полюбляв повторювати, що завтра розпочинається решта Вашого життя і що це – найкращий час почати робити щось справді важливе. Давайте поглянемо на Адріана – кожному з нас було б варто здійснити хоча б 20% з того, що він уже встиг зробити лише за перші 40 років свого життя.\nАдріан публікує свої твори й матеріали здебільшого англійською мовою – нормальною мовою міжнародного спілкування. Це природно (наприклад, я також пишу не тільки українською мовою, але й англійською). Адже це дозволяє розповісти про свій доробок усьому світові.\nОднак, коли Адріан повертається до Чикаго й рідного Нешвілу, щоб відвідати свою родину, він говорить там українською мовою – як це є прийнятним в одному з найбільших осередків українства поза межами Неньки, осередку, що боровся за нашу ідентичність протягом цілого XX століття, ще за часів нашої бездержавності.\n15-19 вересня 2020 р.\nRia Colos, Mathei Ch, Константин Шевчук, Ирина Красноступ, Ирина Вязовская та ще 3 користувача\nLite Point, George Vyshnya, Майкл Светлов, Dima Adver, Diana Kallyniuk та ще 1 користувач\nОксана Чередник, Anri Kovalchuk, Ирина Красноступ, Олег Кривицький, Надія Піддубняк та ще 1 користувач


Президент вважає, що військову медицину потрібно повністю адаптувати під стандарти НАТО » Слово і Діло\nВійськову медицину потрібно повністю адаптувати під стандарти НАТО – Порошенко\n14 червня 2017, 16:15\nВ Україні військову медицину потрібно повністю адаптувати під стандарти НАТО.\nПро це заявив президент України Петро Порошенко під час виступу в Покровське Донецької області, передає «Слово і Діло».\n«Ми створили сучасну інфраструктуру військової медицини, і зараз на марші для того, щоб адаптувати військову медицину України повністю під стандарти НАТО. Зараз вже перша допомога надається на поле бою протягом так званої «золотої десятихвилинки». Це десять хвилин, коли оперативність цінується набагато вище золота. На щастя, евакуація поранених здійснюється новітнім адаптованим санітарним транспортом. Сьогодні ми бачили більше 20 нових машин, які розроблені за технічними умовами МО з використанням бойового досвіду і тих вимог, яким вони повинні відповідати: повна прохідність, кліренс, умови для роботи медичного працівника, найбільшу кількість тяжкопоранених, яких можна евакуювати, умови, починаючи з кондиціонера, закінчуючи медичним обладнанням і забезпеченням штучного дихання і багато іншого», - сказав він.\nЗа його словами, на сьогодні забезпеченість особового складу індивідуальними медичними аптечками наблизилася до 100%.\nГлава держави зазначив, що в зоні АТО для надання невідкладної допомоги перебувають 4 військові мобільні госпіталі і на базі 12 цивільних лікарень створені групи медичного підсилення висококваліфікованого медичного персоналу.\n«В окремих цивільних лікувальних закладах Міністерства охорони здоров'я до 30% ліжкового фонду зарезервовано для потреб лікування поранених військовослужбовців», - додав Порошенко.\nНагадаємо, раніше президент анонсував підписання закону про курс на членство в НАТО.\nСлід також зазначити, що згідно з моніторингом «Слова і Діла», у Петра Порошенка 252 обіцянок, з яких 100 він виконав і 66 - провалив. Рівень його відповідальності - 40%.


У місті на кінець дня переповненими є 192 майданчики у 4 районах міста Христина Процак | «Times.LVIV.UA» - всі новини Львова (Таймс Львів)\nУ місті на кінець дня переповненими є 192 майданчики у 4 районах міста Христина Процак\nЯк повідомив в.о. голови Франківської РА Орест Тимчишин, зараз у районі не вивезено сміття з 71 контейнерного майданчика. Всі ці майданчики обслуговує компанія «AVE-Львів».\n«Критична ситуація на усіх майданчиках. З них не вивозять сміття вже близько місця. Станом на сьогодні із 324 майданчиків неочищеними залишаються 63. Це 19,4% від загальної кількості. Відповідно 945 тонн відходів залишаються не вивезеними у нашому районі. Зі 63 неочищених майданчиків 62 на обслуговуванні компанії «AVE-Львів», 1 – «Санком-Львів», - повідомили у Сихівській РА.\nУ Залізничному районі станом на вечір 10 липня перенакопиченими є 9 сміттєвих майданчиків.\n«Маємо перенакопичені майданчики за такими адресами: вул. Шевченка, 55, вул. Шевченка, 77, вул. Шевченка, 107, вул. Братів Міхновських, 39, вул. Олени Степанівни, 21, вул. Вернигори, 27, вул. Залізнична, 14а, вул. Затишна, 5. Ці майданчики обслуговує підприємство «AVE-Львів». Ще один перенакопичений майданчик є за адресою вул. Калнишевського, 4а. Його обслуговує компанія «Санком-Львів», - розповіла голова Залізничної районної адміністрації Галина Гладяк.\nУ Шевченківському районі переповнені 49 сміттєвих майданчиків, які належать компанії «AVE-Львів».\nАдреси невивезених майданчиків у Львові станом на 10.07.2017


Перший зимовий вікенд – встигнути відпочити там, де ви ще не були! | Полілог\nВихідні, що залишилися у цьому році, можна порахувати по пальцях. Час запастися натхненням і силами на старті передсвяткових клопотів!\n3-4 грудня в столиці пройде фестиваль дитячих талантів Winter Art Fest і веселий ярмарок. Тут можна з користю відпочити всією сім’єю і попутно відшуктаи ідеї для яскравого втілення новорічного свята. Крім виступів юних вокалістів, танцюристів і акробатів на вас чекають різноманітні майстер-класи, освітні секції і зони продажу.\n3 грудня о 14:00 − відкриття VI Свята Новорічної Іграшки. Тут можна побачити понад 2000 старовинних і сучасних ялинкових іграшок та відвідати приблизно чотири десятки різних майстер-класів з їх створення, безкоштовно надіслати вітальну листівку друзям і близьким, а також відвідати концерти, лекції, вистави та подивитися добрі новорічні мультфільми з вашого дитинства. А у фіналі зробити казкову фотосесію.\nВідома письменниця Лада Лузіна продемонструє ялинкові прикраси різних країн світу і колекцію антикварних ялинкових іграшок, а фотограф Ірина Бердаль-Шевчик представить авторську експозицію «Казка зі Львова».\nСвято діятиме щодня до 30 грудня.\nАдреса: Центр української культури та мистецтва, вул. Хорива, 19-В, ст. м. Контрактова площа (вихід з метро в бік Верхнього і Нижнього Валів).\nДіти й дорослі отримають задоволення від виставки мініатюрних залізниць – Train hobby days 2016, яка до 4 грудня розташовується у Київському електромеханічному коледжі (Повітрофлотський проспект, 35).\nТут представлені модульні макети залізниць у масштабі 1:87. Відвідувачі зможуть побачити моделі вагонів, локомотивів, переїзди, мости та інші елементи залізничної інфраструктури.\nВиставка доступна з 11:00 до 19:00, 4 грудня – до 15:00.\nВхід за запрошеннями безкоштовний. Роздрукувати їх можна за посиланням.\nДо 11 грудня в Культурно-мистецькому центрі «Дзиґа» представлений проект художника Крістіана Шнурера «Експорт на Схід».\nАвтор стартував зі своїм проектом в жовтні 2015 року, коли перетинав кордони з Мюнхена на шляху до Києва через Відень, Братиславу та Будапешт, на «Трабанті» зі зйомним баком від радянського військового літака, загорнутого в рожеву плівку, на багажнику автомобіля. Своєю акцією Шнурер намагався поставити під сумнів війну і пам’ятки, що її уславлюють. Перед ними він зупинявся у кожному з міст свого маршруту.\nУ вихідні 3-4 грудня і до 11-го в центрі міста Лева проходить XVІ Міжнародний джазовий фестиваль «Jazz Bez». Тут звучать музиканти з України, Іспанії, Швеції, Польщі, США, Канади, Бельгії, Німеччини і Японії. У рамках концертної програми відбудуться джазові майстер-класи та наукова конференція.\nВартість 100 – 250 грн.\n4 грудня о 17:00 віртуози міста запрошують на Концерт «Моцартовскі вечори у Львові» під куполом Архикатедрального собору святого Юра (пл. Святого Юра, 5)\n3 грудня 2016 з 18:00 до 23:00 у місті пройде благодійний джем-фест «Блюз за Україну» – 5 годин музики нон-стоп одразу на двох сценах.\nАвторська музика і кавер-версії відомих хітів у стилі блюз, рок, джаз та фольк прозвучать задля допомоги 32 юним пацієнтам обласного дитячого відділення гематології ОДКБ, які наразі гостро потребують ліків.\nВ рамках джем-фестивалю відбудеться також благодійний ярмарок творів мистецтва і handmade.\nДодаткова інформація: 097 050 05 05, 066 390 22 04, 050 340 06 58.\nМісце проведення: арт-центр «Квартира», Троїцька площа, 3-1.\n4 грудня о 19:00 відбудеться прем’єра вистави «Две дамочки в сторону севера» від режисера О. Онищенка.\nНеймовірно життєва комедія з «елементами чорного гумору», нікого не залишить байдужим.\nДе дивитися: міський Театр на Чайній, вул. Карантинна 21/1\nЗамовлення квитків: 093 648 62 75, вартість – від 50 грн.\nДо 10 грудня можна відвідати виставку-проект «Українські філософи», присвячену 25-річчю філософської школи «Новий Акрополь». Дізнатися маловідомі факти про видатних українських мислителів можна за адресою вул. Пишонівська, 24/2.\n4 грудня у жителів міста є можливість відвідати Волонтерський бал. Організатори обіцяють атмосферу справжнього середньовічного свята, гості якого зможуть покружляти у вальсі та відчути себе кіногероями.\nДрес-код − вечірні сукні для дам і строгі костюми для кавалерів.\nВхід вільний. Початок о 13:00\nМісце проведення: ДК «Дніпроспецсталь», бул. Шевченка, 1.\n3 грудня о 19:00 можна від душі посміятися під час вистави «Чоловіки на межі нервового зриву».\nЦе дотепна і людяна комедія про чоловіків 21-го століття, про таємниці і страхи, які вони вміло приховують за масками кар’єристів та мачо.\nГлядачам обіцяють не лише регіт до сліз, але й потужний заряд оптимізму як мінімум на весь наступний тиждень.\nДе: Нова сцена, вул. Красіна, 3\nДеталі на сайті або за телефоном 050 59 80 130\n4 грудня можна встигнути на останню циркову програму «Форсаж талантів».\nНа вас чекають справжнє байкерське шоу від рок-зірки талант-шоу «Х-фактор», мотофрістайл, дресировані ведмеді, клоуни, а також яскраві номери еквілібристів, фокусників та акробатів.\nДе: Харківський державний цирк, вул. Ірини Бугримової пл, 1\nПрокачай свій стартап на Ideas Week\nВ Україні створена «Всеукраїнська асоціація переселенців»\n05.12.2016 о 12:33


Семеро шріланкійців та один афганець намагалися потрапити до Європи через Закарпаття без жодних документів | Трибуна\nСемеро шріланкійців та один афганець намагалися потрапити до Європи через Закарпаття без жодних документів\n05.04.2016 сайт Робота 0 Comments\nУ Закарпатській області на кордоні з Угорщиною було затримано вісім незаконних мігрантів – 7 громадян Шрі-Ланки та один громадянин Афганістану. Про це повідомляє Державна прикордонна служба.\nЗгідно з повідомленням, незаконні мігранти пересувалися маленькими групами. Так, спочатку прикордонники затримали 3 громадян Шрі-Ланки, яким до кордону з Угорщиною лишалося дійти 30 метрів. Згодом на цьому ж напрямку спинили ще двох громадян зі Шрі-Ланки. Опісля цього затримали одного афганця. І наостанок службовий собака вивів прикордонників на слід ще двох шріланкійців.\n“Усі затримані чоловіки жодних документів при собі не мали… “Мандрівники”, яким було від 23 до 60 років, розповіли, що, аби потрапити до країн ЄС, в середньому їх подорож коштувала 3 тисячі доларів за кожного”, – зазначається у повідомленні.\nПрикордонники припускають, що скоріш за все вже на підступах до країн ЄС організатори переправки незаконних мігрантів розділили їх на невеликі групи, щоб збільшити шанси в перетині кордону. Проте втілити такий задум їм не вдалося.\n← Будівлю Закарпатської ОДА “замінували” під час сесії облради\nПовідомлення про замінування будівлі Закарпатської ОДА виявилося хибним →\nЗакарпатців вчитимуть як виховувати прийомних дітей\n20.03.2015 сайт Робота 0\nЯк Михайло Чурило реєстрував проекти про відставку керівництва Ужгородської міськради (відео)\n11.05.2017 Редакція 0\nВ цетрі Ужгорода підпалили рекламну тумбу (ФОТО)


Дистанційна освіта - КОМУНАЛЬНИЙ ЗАКЛАД "БОБРИЦЬКИЙ ЛІЦЕЙ"\nопубліковано 8 квіт. 2020 р., 16:25 Admin Bobrytsa [ оновлено 8 квіт. 2020 р., 16:36 ]\nДорогі учні Бобрицького ліцею\nЗгідно з наказом МОН України від 16 березня 2020 року № 406 «Про організаційні заходи для запобігання поширення коронавірусу COVID-19» адміністрації ліцею доручено під час карантину забезпечити виконання освітніх програм в нашому ЗЗСО, зокрема шляхом організації освітнього процесу із використанням технологій дистанційного навчання, що не передбачає відвідування закладу освіти її здобувачами. Матеріали та завдання до дистанційних занять розміщено у розділі ДИСТАНЦІЙНЕ НАВЧАННЯ. Тож сьогодні кожен педагог ліцею самостійно організовує дистанційне навчання, маючи повну свободу у виборі технологій та платформ для освіти.\nМудрі поради педагогів та підтримка й увага батьків дасть позитивний результат, адже нині наші вихованці мають перебувати не на спортивному чи ігровому майданчику з друзями, а вдома, у родинному колі.\nМи переконані, що лише люблячі батьки не забувають і про розвантажувальні вправи релаксійного характеру, які можуть не стосуватися навчального предмета, але позитивно впливатимуть на відновлення психоемоційного стану дитини.


xreferat.tk: Оформлення прав на винаходи, корисні моделі і промислові зразки -/- оригинальные авторские рефераты и контрольные работы по юридическим дисциплинам на украинском языке\n1. Оформлення прав на винаходи, корисні моделі і промислові зразки ... 3\n2. Особливості конфіденційної інформації ... 11\nФайл с контрольной находится в RAR‑архиве (жмите ссылку "СКАЧАТЬ КОНТРОЛЬНУЮ"). Для открытия архива необходим пароль. Стоимость пароля - 25 грн. Для получения пароля свяжитесь со мной и сообщите номер этой контрольной - 23108 . После этого проведите оплату одним из предложенных ниже способов, и в течение 1‑2 минут после получения денег я сообщу Вам пароль или просто вышлю эту работу без пароля на Viber, Telegram или e-mail.\nДругие работы с сайта xreferat.tk: Колізійні норми: загальна характеристика, структура, види. Валові витрати підприємства при обчисленні податку на прибуток. Конституційні права, свободи і обов'язки громадян України. Поняття науки. Класифікація наук. Діяльність міліції з розшуку громадян, місце перебування яких невідоме. Умови дійсності угод. Обов'язки юридичної служби підприємства. Забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішень адміністративного суду. Види еколого-правової відповідальності.


В Україні почало діяти нове карантинне зонування: "червона зона" збільшилася | | Прикарпаття Online\nЧитайте також У МОЗ розповіли, кого в Україні першими вакцинуватимуть від коронавірусу\nЧитайте також Що робити, якщо лікар відмовився підписувати декларацію з пацієнтом?\nМОЗ, нове карантинне зонування, поділ на зони, регіони\nУ літній період отруєння трапляються особливо часто. Їхньою причиною може …\nУ Запоріжжі діти, яким зробили вакцинацію, не прийшли у дитячий …\nІвано-Франківські новини | "Прикарпаття Online" © 2022 Загальний рейтинг 8 з 10. Всього 97025 переглядів Вгору ↑


Через борги водоканалу житомиряни залишились без води » Житомирський Меркурій\nНеділя, 25 жовтня 2020, 03:11 RSS Export | Авторизація\nУ Житомирі за борги відімкнули чотири станції водоканалу. Без води залишилося майже 20 тисяч квартир, повідомляє ТСН.\nЕнергетики виправдовуються, що крок вимушений, бо водоканал заборгував за використану електроенергію понад 26 мільйонів гривень.\n«В черговий раз енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» відключає від електропостачання обладнання станцій третього підйому житомирського водоканалу і таким чином припиняє водопостачання житомирянам, які мешкають на верхніх поверхах будинків, розташованих в Північно-Західному районі міста, а також в районах Богунї, Крошні, та Польової. Це чергове нагадування енергетиками владі про невиконувані нею зобов’язання щодо погашення різниці у тарифах на послуги водопостачання та водовідведення, де заручниками стають жителі міста», - пише прес-служба «Житомирводоканалу».\nКомунальні негаразди коментують обласна влада та енергетики. В останніх, кажуть, урвався терпець. Житомирський водоканал – найбільший боржник в області. Лише поточного року комунальне підприємство примудрилося наростити борг на два мільйони гривень. «Двадцять шість з половиноюмільйонів гривень - це сорок процентів усієї заборгованості, яка існує в області, і сумно то, що ситуація по водоканалу не змінюється», - скаржиться комерційний директор ПАТ ЕК «Житомиробленерго» Сергій Невмержицький. Заборгованість кожного місяця збільшується. В обленерго кажуть, що подадуть електроенергію лише в тому випадку, якщо побачать гроші в себе на рахунках, і вимагають стовідсоткової проплати цьогорічних платежів.\nПереговорником у конфлікті є облдержадміністрація, яка зараз може лише пояснити, звідки взявся борг. «На привеликий жаль, тариф не покриває затратну частину. Десь різниця, якщо взяти місячний оборот водоканалу, шість мільйонів, а потреба у восьми мільйонах. Два мільйони різниця. Ми мову не ведемо за підняття тарифів. На сьогодні куб води у Житомирі з водовідведенням коштує п'ять гривень тридцять копійок, а, скажімо, хоч би гривню добавить, і вже істотно вирівняли б ситуацію», - запевняє перший заступник голови Житомирської ОДА Микола Олещенко.\nНагадаємо, що на початку року заступник міського голови Микола Боровець запевняв, що через 24-мільйонний борг (станом на 12 січня цього року) перед енергопостачальною компнією ПАТ «ЕК Житомиробленерго» місто без води не залишиться і що не існує жодних загроз припинення діяльності водоканалу.


Результати 2178-2197 з 12116\nГ.А. Гамов: від астрофізики до космології \nКолтачихіна, О.Ю. (Наука та наукознавство, 2013)\nДокладно проаналізовано науковий внесок фізика-теоретика українського походження Г.А. Гамова в розвиток астрофізики та космології. Вперше в україномовній історико-науковій літературі розглянуто його праці, що заклали основи ...\nГарантированная оценка эффективности диагностических тестов на основе усиленного ROC-анализа \nФайнзильберг, Л.С.; Жук, Т.Н. (Управляющие системы и машины, 2009)\nПредложен подход к оценке полезности диагностических методов (тестов) с использованием теории статистических решений. Доказаны формальные математические условия, при которых ожидаемые средние потери теста гарантированно ...\nГарант научной истины и жизненной правды. К 95-летию академика Бориса Евгеньевича Патона \nОноприенко ., В.И (Наука та наукознавство, 2013)\n27 ноября 2013 г. исполняется 95 лет академику Борису Евгеньевичу Патону, всемирно известному ученому в области электросварки, металлургии и технологии металлов, президенту Национальной академии наук Украины. Имя Б.Е. ...\nГарантоздатність як фундаментальний узагальнюючий та інтегруючий підхід \nМудла, Б.Г.; Єфімова, Т.І.; Рудько, Р.М. (Математичні машини і системи, 2010)\nПредставлені головні принципи та умови становлення і етапи розвитку фундаментальної теорії і практики узагальнюючих та інтегруючих концепцій гарантоздатності, починаючи з першої об’єднаної конференції двох наукових шкіл ...\nГенеалогія В.І. Вернадського: походження та родинні зв’язки \nТомазов, В.В. (Наука та наукознавство, 2013)\nПростежено родовід В.І. Вернадського, витоки якого сягають козацьких часів. Вернадські мали родинні зв’язки й з іншими відомими українськими родами – Константиновичами, Старицькими, Короленками, Модзалевськими, серед яких ...\nГенеративная модель мимики человеческого лица \nТищенко, М.А. (Управляющие системы и машины, 2011)\nПредложена технология автоматического построения генеративной модели мимики человеческого лица, позволяющая синтезировать различные выражения лица на основе нескольких опорных его фотоснимков. Каждое выражение лица в ...\nГенератор випадкових чисел у системі дистанційного контролю знань \nЗаторський, Р.А.; Федорук, П.І.; Дяків, Н.М. (Математичні машини і системи, 2004)\nУ статті розглянуто питання використання генератора випадкових чисел (ГВЧ) у системах дистанційного навчання та контролю знань. Проаналізовано недоліки застосування для даного типу задач існуючих ГВЧ та запропоновано ...\nГенерация комбинаторных множеств с заданными свойствами \nГребенник, И.В.; Литвиненко, А.С. (Кибернетика и системный анализ, 2012)\nАналізуються спеціальні класи комбінаторних множин — k-множини. Запропоновано алгоритм генерації k-множин, оснований на використанні єдиного алгоритму для генерації базових комбінаторних множин, розглянуто перспективи його ...


▷ Циліндр ЛАЧЕТТІ купити недорого 【 циліндр 】 пропонує в Україні інтернет магазин ZAZ-SHOP\nТрубка циліндра зчеплення робочого Лачетті\nЦиліндр гальмівний головний (з бачком в зборі) Лачетті\nЦиліндр зчеплення головний Лачетті\nЦиліндр зчеплені головний (VALEO) Лачетті\nЦиліндр зчеплення головний Лачетті VALEO Корея Лачетті\nЦиліндр гальмівний задній (2 болта) Авео, Лачетті ст.обр. grog Корея Лачетті\nЦиліндр головний гальмівний (без гідравліки) Лачетті\nВ цьому розділі сайту вам пропонується циліндр Шевроле Лачетті - використовується в конструкції даної моделі.\nТак, циліндр Шевроле Лачетті до різних систем може бути оригінального та ліцензійного виробництва. Причому, ціна на деталь може бути нижче, а якість – вище, ніж в оригіналу. Це дає можливість клієнтам придбати ті комплектуючі, які менше всього позначаться на бюджеті, але не погіршать характеристики автомобіля.\nЦиліндр Лачетті купити недорого пропонує в Україні інтернет магазин ZAZ-SHOP\nЦиліндр Шевроле Лачетті, яку ви виберете в даному розділі, повністю відповідає всім перерахованим вище характеристикам.\nЗахист електричних контактів Шевроле Лачетті\nТроїть двигун Шевроле Лачетті, не працює датчик кисню (лямда-зонд)\nНедоліки алюмінієвої клапанної кришки Шевроле Лачетті\nЧому не прогрівається двигун Шевроле Лачетті, як замінити термостат\nПідключення до подушок безпеки та блоку ABS Шевроле Лачетті\nЦиліндр гальмівний головний (з бачком в зборі) 96418831-GM (Korea)\nСтарый уже ремонту не подлежал пришлось покупать новый.Качество отличное,а мастер без проблем поменял\nЦиліндр зчеплення головний 96494422-Genuine\nкачество откровенно понравилось. Если честно, то лучше только у новой было\nЦиліндр гальмівний головний (з бачком в зборі) 96418831-DAC