Акафіст До Пресвятої Богородиці на честь Її Чудотворної ікони «Невипивана Чаша» | ПАРАФІЯ ПРЕПОДОБНОЇ ПАРАСКЕВИ С. КАВСЬКЕ\nДосконале й дивне звільнення нам дароване – Твій образ пречесний, Владичице Богородице, ми ж, звільнені явленням його від недуг духовних і тілесних та скорботних обставин, подячні хваління приносимо Тобі, Всемилостива Заступнице. Ти ж, Владичице, «Невипиваною Чашею» нами іменована, прихилися милостиво до наших зітхань і закликів сердечних, і звільнення даруй страждаючим від недуги пияцтва, щоб з вірою ми взивали до Тебе: Радуйся, Владичице, Невипивана Чаша, духовну спрагу нашу тамуюча!\nАнгельські чини і сонми праведників невтомно славлять Тебе, Царицю Богородицю, Заступницю за багатогрішний рід християнський, що потопає у беззаконні і перебуває в гріхах, оскільки на розраду та спасіння йому даруєш милість Свою через багато чудотворних ікон Твоїх, їх же, як зорі небесні, по всій землі нашій бачимо; до одного ж з цих образів, «Невипиваною Чашею» іменованого, припадаючи, з глибини серця взиваємо до Тебе:\nРадуйся, неприступного Божества Оселе;\nРадуйся, людей подиве нескінченний.\nРадуйся, бо скорботою гріхи наші очищаєш;\nРадуйся, бо журбою немочі наші лікуєш.\nРадуйся, бо милості Свої, через чудотворні ікони Твої, нам з висоти посилаєш;\nРадуйся, бо явленням їх скорботні серця наші звеселяєш.\nРадуйся, Владичице, Невипивана Чаша, духовну спрагу нашу тамуюча.\nБачачи, Пресвята Владичице, скорботи сердечні, муки душевні, щире покаяння людей, одержимих згубним пороком пияцтва, благоволила явити Богоспасенному місту Серпухову милість Свою явленням пречудесного образу Свого “Невипивана Чаша”, щоб всі до нього припадаючи з вірою і скорботним серцем, одержавши зцілення від тяжкої недуги своєї, з глибини душі взивали Богу: Алилуя.\nПослухавши преподобного Варлаама, що тричі являвся і звелів в дорогу вирушити в Богоспасенне місто Серпухов, один чоловік, пристрастю пияцтва одержимий, віднайшов там ікону Твою святу, “Невипиваною Чашею” іменовану. Ми ж , бачачи таке про нас грішних піклування, з умилінням взиваємо до Тебе:\nРадуйся, бо через благочестивих людей, славу чудес Твоїх, грішним відкриваєш;\nРадуйся, Провіднице прозорлива, бо шлях спасіння їм показуєш.\nРадуйся, всеблага наша Наставнице, бо любов’ю Твоєю нас прихиляєш;\nРадуйся, бо за всі блага Твої вдячності нас навчаєш.\nРадуйся, бо безсумнівною надією нас утішаєш.\nРадуйся, бо благим намірам сприяєш.\nСила Всевишнього і благодать Владичиці укріпляли одного чоловіка, що страждав від недуги пияцтва, коли він, ноги розслаблені маючи, ішов до міста Серпухова, повеління Богоматері, через преподобного Варлаама передане, виконуючи. Прийшовши ж у місто це, знайшов ікону Пречистої Богоматері, і отримав зцілення від недуги своєї душевної і тілесної, з глибини душі подячно взивав Богу: Алилуя.\nМаючи джерело неміліюче, невипивану чашу небесних дарів, не тільки люди міста Серпухова, але і всі православні християни інших міст і сіл приходячи до Твого пречудного образу, “Невипивана Чаша” іменованого, і перед ним отримавши зцілення, припадаючи, подячними устами взивають до Тебе:\nРадуйся, чашо, Тобою ж радість спасіння нашого приймемо.\nРадуйся, бо наші недуги душевні і тілесні лікуєш;\nРадуйся, бо пристрасті наші силою молитов Твоїх приборкуєш.\nРадуйся, бо кожному, що молиться, в усякій потребі корисне даруєш;\nРадуйся, бо незліченні щедроти всім подаєш.\nРадуйся, бо милості скарб нам відкриваєш;\nРадуйся, бо милосердя до грішних являєш.\nБурю помислів сумнівних маючи в душі, але зі щирим покаянням припадаючи до Твого невимовного милосердя, одержимі пристрастю пияцтва, отримують зцілення, і з глибини серця взивають до народженого від Тебе Спасителя нашого: Алилуя.\nЧує Господь важкі скорботи, голосіння і плач жінок, матерів, дітей, рідні яких одержимі пристрастю пияцтва, і дарує їм, Владичице, Твою ікону, від неї ж всі, що припадають, отримують утіху і радість духовну, і взивають Тобі зі сльозами:\nРадуйся, чаше, що черпає нам радість від джерела безсмертя.\nРадуйся, скорботних матерів утіхо;\nРадуйся, тих, що загубили надію, сподівання.\nРадуйся, припадаючих до Тебе, Благодатна охороно;\nРадуйся, скорботних розрадо і утіха.\nРадуйся, що руку допомоги Твоєї потребуючим простягаєш.\nЯк Богосяйну зірку, чесну ікону Твою Ти нам показала, Владичице світу, її ж ми бачачи, з вірою сердечною молимось до Тебе, Богородице, і промовляємо: зціли страждаючих пияцтвом та іншими недугами душевними і тілесними, вірних же навчи приносити хвалу Богу: Алилуя.\nБачачи чудеса преславні і знамення пречудесні, що бувають не тільки від ікони Твоєї, в місті Серпухові явленої, але і від подібних цій іконі списаних зображень, припадаючи до них, смиренно взиваємо до Тебе:\nРадуйся, завжди до Тебе ревно припадаючих Помічнице;\nРадуйся, що благосердно чуєш моління наші.\nРадуйся, що в усіх краях славу чудес Твоїх показала.\nРадуйся, всім потребуючим скарбе зцілення невичерпний;\nРадуйся, тих, що в трезвінні утверджуються, Покровителько всемогутня.\nРадуйся, всім, хто бореться з мирським, плотським, дияволом і пияцтвом, добра помічнице;\nРадуйся, тим, хто живе в миру благочесно, Ревна Заступнице.\nПрославляючи чудеса Твої, Богородице, що від ікони Твоєї, “Невипивана Чаша” іменованої, походять, молимо Тебе, Пречиста, зі сльозами: Визволи всіх нас від пристрасті до вина і від падіння духовного, навчи нас стриманості, призиваючи взивати Богу: Алилуя.\nЗасяяла Ти в сяйві Божественної слави, Діво Богоотроковице, на Немовля, Предвічного Бога, Господа нашого Ісуса Христа дивлячись, Він же в сосуді, як в невипиваній чаші предстоїть, як ми Тебе бачимо на іконі Твоїй “Невипивана Чаша” незбагненно названій, що від неї визволення від пристрасті пияцтва даруєш тим, хто з вірою приходить: ради цього зі сльозами підносимо до Тебе слова нестихаючі:\nРадуйся, бо незбагненним зображенням Сина в сосуді Тайну Божественної Євхаристії нам відкриваєш;\nРадуйся, бо народженого Тобою Агнця, що завжди споживається і ніколи не вичерпується, нам дивно являєш.\nРадуйся, Чашо життя безсмертного, що до воріт життя вічного нас приводиш;\nРадуйся, що з джерела нетління і радості спраглі душі наповнюєш.\nРадуйся, що наймерзенніших і відкинутих Своєю незліченною благодаттю не залишаєш;\nРадуйся, що від прірви погибелі милосердям Твоїм безнадійних рятуєш.\nНове чудо бачимо, Владичице, від ікони Твоєї святої: страждаючий від недуги пияцтва раб Божий Стефан, припадаючи до Твого материнського заступництва, від тяжкої недуги своєї звільнився, і дякуючи Тобі, прекрасними дарами ікону Твою прикрасив, і припадаючи до неї, зі сльозами взивав до Тебе так:\nРадуйся, Життєдайне Джерело зцілень;\nРадуйся, Чашо небесна Божественних дарів.\nРадуйся, Річко зцілень невисихаюча;\nРадуйся, бо тих, що під тягарем гріха пияцтва падають материнськими руками Твоїми підводиш;\nРадуйся, бо всі добрі прохання наші виконуєш.\nДивно і сумнівно невіруючим чути, як ікона Твоя свята “Невипивана Чаша” дарує чудо Божественних зцілень. Ми ж, увірувавши слову Твоєму, Владичице, мовленому до первісної ікони Твоєї: “Благодать Народженого від Мене і Моя з цією іконою нехай буде”, – віруємо, що ця ікона Твоя благодать Твою дарує. Тому благоговійно поклоняючись, цілуємо її, співаючи Богу: Алилуя.\nВсі люди, що страждають від недуги пияцтва, надію свою на Тебе, Владичице, покладають. Зглянься на недуги і страсті наші, бо хто нас грішних виведе з ями погибелі та бідності духовної і тілесної, якщо не Ти, Владичице, ради цього, схиливши коліна перед Твоїм Пречистим Образом взиваємо Тобі так:\nРадуйся, бо тим хто призиває Тебе, Свою небесну допомогу посилаєш.\nРадуйся, бо глибину милосердя Твого грішним показуєш;\nРадуйся, бо тих, хто впав у відчай і втратив надію, підбадьорюєш.\nРадуйся, бо одержимим пристрастю пияцтва руку допомоги простягаєш;\nРадуйся, бо терпеливих страждальців благодатними дарами втішаєш.\nРадуйся, бо недуги наші душевні і тілесні лікуєш;\nРадуйся, бо дрібні радості світу цього нас відкидати навчаєш.\nВсі створіння ангельські дивуються справі Твого милосердя, Господи, що дарував грішному роду людському міцну Заступницю і Помічницю, що до наших немочей прихильна, і від гіркої недуги пияцтва рятує, і вірних навчає співати Богу: Алилуя.\nСвіточі людські безсилі принести належну похвалу славному, Владичице, ікони Твоєї явленню. Чи ж ми, грішні, скверними устами нашими зможемо принести достойну похвалу Заступниці нашій. Однак, незліченні чудеса Твоєю іконою явлені бачачи, душею і серцем радіючи, Тобі промовляємо:\nРадуйся, що від священного образу Твого чудеса випромінюєш;\nРадуйся, що від бід та скорбот швидко позбавляєш.\nРадуйся, що відкидаючих Тебе осоромлюєш;\nРадуйся, що від усякого зла, припадаючих до Тебе, оберігаєш.\nРадуйся, що смиренним сяйвом Твоїм морок гріха та імлу пристрастей наших розганяєш;\nРадуйся, що душі наші любов’ю до Тебе і Сина Твого наповнюєш.\nРадуйся, що на шлях покаяння нас премудро настановляєш;\nРадуйся, про добру відповідь нашу перед Суддею Праведним щира Заступнице.\nБажаючи врятувати багатьох, що страждають від недуги пияцтва, чудесну ікону Твою, Богомати, дарувала єси, і всі одержимі цією пристрастю до чудотворного образу Твого припадають, і отримавши зцілення радісно співають Богу: Алилуя.\nСтіною Ти є і щитом, Богомати, для людей, що страждають від недуги пияцтва, та всіх, що щиро до Тебе припадають і ікону Твою святу схиляючись шанують. Бо її дарував нам милостивий Господь на допомогу і лікування від згубної пристрасті, і цим призиває нас співати Тобі:\nРадуйся, безнадійних Надіє і від скорбот наших визволення;\nРадуйся, бо нечистоту нашу чистотою Твоєю очищаєш;\nРадуйся, бо Своєю благодаттю нашу недостойність просвітлюєш.\nРадуйся, бо тягар наш тлінний у нетлінність обертаєш;\nРадуйся, бо моління наші Твоїм заступництвом підсилюєш.\nРадуйся, бо в немочах наших нас підтримуєш;\nРадуйся, бо пристрасті, що нас огортають, швидко розвіюєш.\nПісню нашу смиренну, повну любові та ревності, Тобі принесену, не відкинь, Чиста, і не відверни від зневірених та страждаючих від недуги пияцтва образу Свого, але допоможи їм і нам очиститися від усякої скверни гріховної, щоб могли достойно і праведно співати Богу: Алилуя.\nСвітлоносною свічкою бачимо Тебе, Пресвята Діво, бо образ Твій святий променями благодаті Твоєї темряву гріховну проганяє і на світлу дорогу добродійств направляє тих, що з вірою до Тебе співають так:\nРадуйся, бо заступництвом Твоїм від метушні миру цього неспокійного нас позбавляєш;\nРадуйся, бо підступи пристрастей тілесних відкидати нам допомагаєш.\nРадуйся, бо наміри добрі в серце наше вкладаєш;\nРадуйся, бо нечисте сумління наше очищаєш.\nРадуйся, бо від тяжкої недуги пияцтва страждаючих позбавляєш;\nРадуйся, бо до щирого покаяння та врозуміння призиваєш.\nРадуйся, бо душі всіх зачерствілих пом’якшуєш;\nРадуйся, бо тих, хто допомоги Твоєї просить і ім’я Твоє славить спасаєш.\nБлагодать Божа, притаманна іконі Твоїй, “Невипивана Чаша” іменованій, кличе до неї, Владичице, усіх скорботних, знедолених, вдів і стариць, а щонайдужче ж усіх, що страждають від недуги пияцтва, і не розчаровані відходять, Пречиста, від невипиваної чаші Твоїх Божественних дарувань, але невичерпно отримуючи зцілення від чудотворного образа Твого, Всеблага, подячно співають Богові: Алилуя.\nОспівуючи Твої чудеса і велику милість явленні до людей, що одержимі пристрастю пияцтва, молимо Тебе, Владичице, врятуй і помилуй, і настав нас на шлях праведний, і не залиши нас, покрову Твого шукаючих і взиваючих до Тебе:\nРадуйся, що стримуванню від гріха пияцтва всіх закликаєш;\nРадуйся, що від пристрасті до вина росою милості Твоєї звільняєш.\nРадуйся, стражденних від тяжкого гріха пияцтва щоденне лікування;\nРадуйся, тих, що бідують в пристрастях Швидка Помічниця.\nРадуйся, легкодухих чудове підбадьорення;\nРадуйся, добросердних велика радість.\nРадуйся, що гордих упокорюєш;\nРадуйся що смиренних піднімаєш і всім порятунку бажаєш.\nРадуйся, Владичице, Невипивана Чаша, духовну спрагу нашу тамуюча!\nО, Премилостива Мати Найсолодшого Господа нашого Ісуса Христа! Нинішнє наше почуй моління і позбав нас від усіх недуг душевних і тілесних, щонайбільше ж: звільни страждаючих від недуги пияцтва рабів Твоїх (імена), щоб не в гріхах загинули, але так спасенні Тобою повсякчас співали Богові: Алилуя.\n(Цей кондак читається тричі, потім читається ікос 1 і кондак 1)\nМолитви до Пресвятої Богородиці перед Її іконою, іменованої «Невипивана чаша»\nО, Премилосердна Владичице! До Твого заступництва нині прибігаємо, молінь наших не знехтуй, але милостиво почуй нас: дружин, дітей, матерів і тяжкою недугою пияцтва одержимих, що заради неї від матері своєї — Церкви Христової і порятунку відпадають, братів і сестер і родичів наших зціли. О, Милостива Мати Божа, торкнися сердець їх і скоро підніми від падінь гріховних, до рятівної помірності приведи їх. Ублагай Сина Свого, Христа Бога нашого, хай простить нам гріхи наші і не відверне милості Своєї від людей Своїх, але зміцнить нас у тверезості і цнотливості. Прийми, Пресвята Богородице, молитви матерів, про чад своїх, дружин що сльози проливають, про чоловіків своїх ридаючи, дітей, сиріт і убогих, заблудлих, залишених, і усіх нас, що до ікони Твоєї припадаємо. І нехай досягне це благання наше, молитвами Твоїми, до Престолу Всевишнього. Покрий і убережи нас від лукавого переслідування і всіх підступів ворожих, у страшну ж годину відходу нашого допоможи пройти безперешкодно повітряні митарства, молитвами Твоїми позбав нас вічного осуду, щоб покрила нас милість Божа на віки віків. Амінь.\nЦарице наша Преблага, надіє наша, Пресвята Богородице, заступнице сиріт і подорожніх Заступнице, тих, що бідують допомога й озлоблених покров. Бачиш наше лихо, бачиш нашу скорботу: звідусіль спокусами одержимі ми, а заступника нема. Ти ж Сама поможи нам, бо немічні, нагодуй, бо подорожні, настав нас, як заблудлих, вилікуй і врятуй нас, як безнадійних. Не маємо іншої допомоги, ні іншого заступництва, ні розради, тільки Тебе, о Мати всіх скорботних і обтяжених. Зглянься на нас, грішних і в озлобленні сущих, покрий нас Чесним Твоїм Омофором. Щоб ми позбавлені були від зла, що прийшло до нас, щонайбільше ж пияцтва. Нехай буде величне завжди Пресвяте ім’я Твоє. Амінь.\nДнесь прибігаємо вірні до Божественного та пречудного образу Пресвятої Богоматері, напояющої серця вірних Невипиваною Чашею небесного Свого милосердя та людям вірним чудеса указуючої. Їх же бачачи й чуючи, духовно святкуємо та гаряче взиваємо: Владичице Премилостива, зціли наші недуги і страсті, молячи Сина Твого, Христа Бога нашого, спасти душі наші. Амінь.\nСвятий мученик Боніфатій помічник проти гріховних пристрастей.\nСвятий мученик Боніфатій зазнав мученицької смерті за Христа в 290 році, за часів царювання римських імператорів Діоклетіана та Максиміана (284-305 рр.). Він був рабом знатної римлянки Аглаїди, яка доручила йому управління своїм домом і господарством. Боніфатій у той час пиячив та перебував у незаконному зв’язку з Аглаїдою. Водночас він не був позбавлений і деяких чеснот: був милостивий до бідняків і радо приймав у домі подорожніх. Усвідомивши всю гріховність і згубність свого життя, Боніфатій молив Бога, щоб Він порятував його самого та його господиню від диявольських сітей і допоміг йому стати переможцем над своїми потягами й пристрастями. Господь почув щиру молитву Свого раба і вчинив так, щоби він міг змити свої гріховні діла кров’ю й увінчати свою душу мученицьким вінцем. У цей час на Сході імперії спалахнуло особливо жорстоке гонін-\nня на християн. Аглаїда хотіла мати в своєму домі мощі святих\nмучеників, надіючись під їх покровительством здобути спасіння.\nВона відправила Боніфатія і декількох слуг у ті краї, щоб вони\nвикупили святі мощі в нечестивих мучителів. Перед від’їздом\nБоніфатій спитав Аглаїду: „А якщо моє тіло, за Христа замучене,\nпривезуть до тебе, чи приймеш його з честю?” Аглаїда з ревніс-\nтю новонаверненої християнки дорікнула йому в блюзнірстві й нагадала, що, вирушаючи на святу справу, слід зберігати покірність і стриманість, щоби гідно прийняти мощі святих. Прислухавшись до слів своєї господині, Боніфатій усю дорогу постив і молився, щиро жаліючи за скоєні ним раніше гріхи.\nУ кілійському місті Тарсі, що в Малій Азії, Боніфатій залишив своїх супутників на постоялому дворі, а сам негайно подався на площу, де при великій кількості народу християнських мучеників піддавали жорстоким катуванням. Але, незважаючи на всю лють катів, лиця мучеників сяяли духовною радістю, оскільки Божа благодать скріплювала їх у подвигу в ім’я Христа. Вражений мужністю святих, Боніфатій також сповнився Божественної ревності й привселюдно оголосив себе християнином. Він кинувся до мучеників, став благоговійно обнімати їхні ноги і молити Бога про зіслання й для нього мученицької долі за Христа. Суддя негайно допитав Боніфатія і, коли той рішуче відмовився принести жертви ідолам, віддав і його на катування.\nСвятого Боніфатія підвісили вверх ногами і стали жорстоко бити, аж доки не відкрилися кості, потім заганяли йому голки під нігті. Бачачи його рідкісну стійкість, залили йому в горло розтоплене олово. Але Господь чудесним способом залишив його неушкодженим. Люди на площі, бачачи стійкість мученика, увірували в Ісуса Христа й підняли бунт, кинувшись нищити поганське капище, ледве не вбивши суддю та катів. Наступного дня, після часткового присмирення бунту, відновилося катування. Святого мученика кинули в киплячу смолу, але й після цього він залишився неушкоджений, оскільки раптом зійшов Ангел і зросив мученика Небесною прохолодою, смола вилилася, спалахнула і облекла самих його мучителів. Тоді суддя наказав відсікти святому Боніфатію голову.\nСупутники Боніфатія викупили його тіло за 500 золотих монет і з почестями привезли в маєток Аглаїди, яка вже мала чудесне видіння про все, що сталося з її вірним слугою, і з благоговінням зустріла тіло святого мученика. У своєму маєтку, за 50 стадій від Риму, вона збудувала храм, де і поклала мощі мученика.\nМощі прославилися незлічимою кількістю чудес. За заступництвом мученика Боніфатія, зцілювалися хворі й одержимі нечистими духами.\nЗавдяки молитвам і заступництву святого Боніфатія віруючі люди одержують зцілення від недуг і порятунок від гріховних пристрастей – пияцтва й розпусти.\nЦерква вшановує пам’ять святого мученика Боніфатія 1 січня.\nдо святого мученика Боніфатія\nВибраний воїне Христовий, вінцем слави прикрашений, мученицькою смертю від вічної смерті порятований, що від мороку гріховного відвернувся і до вічного світла прийшов, прийми молитви наші, на хвалу тобі принесені, і визволи нас від тенет лукавого, ворога нашого, нехай до тебе переможного з радістю взиваємо: Радуйся, Боніфатію, мученику багатостраждальний.\nАнгел світлий вогонь мук твоїх росою благодаті погасив; захищений був ти, страждальче Христовий Боніфатію, аби ніколи як грішник нерозкаяний не згинув і перед Господом в одежі похмурій не представ; навчи ж убратися в світлі ризи святості і нас, що взиваємо до тебе:\nРадуйся, життя за Христа віддавший;\nРадуйся, страждання Його наслідувавший.\nРадуйся, погляд свій до Бога звернувший;\nРадуйся, волю свою чеснотами прикрасивший.\nРадуйся, рабе Христовий вірний;\nРадуйся, святий кінець життя свого прийнявший.\nРадуйся, до покаяння серця навертаючий;\nРадуйся, до Христа, Шляху Істинного, провіднику.\nРадуйся, Духом Святим просвітлений;\nРадуйся, спокусами світу цього непідкуплений.\nРадуйся, змія лукавого посрамивший;\nРадуйся, лики святих возвеселивший.\nРадуйся, Боніфатію, мученику багатостраждальний.\nБачачи велику смуту світу цього й печалі земні, і на все це як на прах поглядівши, усмирив ти розум свій, страждальче Христовий. На висоту Богорозуміння зійшов ти, Христа Бога перед усіма визнаючи. І нині душі всіх, у гріхах пропадаючих, до милосердного Господа зазиваєш, аби у смиренні покаялися і зі сльозами на очах радісно Йому взивали: Алилуя.\nРозум тверезістю скріпив ти і пристрастей полум’я покаянням погасив єси, Боніфатію предивний. Із Заходу на Схід прийшов ти, щоб терпіти за Господа Ісуса Христа нашого. Намір святий пронісши, хай благодать у тобі преумножиться, нас нині до Храму Божого прилучив єси, до тебе взиваючих:\nРадуйся, пристрасті поборювати научаючий;\nРадуйся, тим, що у відчаї, надію на спасіння подаючий.\nРадуйся, суєту життя земного пізнавший;\nРадуйся, мучення свої передбачивший.\nРадуйся, тверезих відрадо і збадьорення;\nРадуйся, немічних волею скріплення.\nРадуйся, бо з тобою від пияцтва відвертаємося;\nРадуйся, той, з яким до Бога привертаємося.\nРадуйся, зцілень джерело невичерпне;\nРадуйся, чудес скарбе небідніючий.\nРадуйся, незмінно научаючий наш розум до Бога возносити;\nРадуйся, свободу істинну від гріхів здобувший.\nРадуйся, Боніфатію, мученику, багатостраждальний.\nСила милосердя Божого невимовна на тебе відкрилася, бо життя твого, мученику, предивна оповідь явно нам указує, що навіть великі грішники милостиво Отцем нашим Богом приймаються, коли Йому покаяння принесуть; як і ти Богу вгодив єси і замість гіркої смерті вічне життя здобув. Научи ж нас завжди Богу співати: Алилуя.\nМаючи нині радість вічну в Небесній Обителі, про нас на грішній землі не забуваєш, мученику Христовий Боніфатію; ми ж, працею й обов’язками обтяжені, до тебе прибігаємо: не відкинь бідних і недужих, що допомоги в тебе просять, але принеси молитви наші на Вівтар Небесний, щоб радісно взивали тобі:\nРадуйся, ближнього, немов себе самого, возлюбивший;\nРадуйся, у гріхах серцем не скам’янілий.\nРадуйся, подорожнім і мандрівникам з великою старанністю служивший;\nРадуйся, ради цього ніччю мури міста обходивший.\nРадуйся, багатих милосердю навчаючий;\nРадуйся, бідних і вдів захищаючий.\nРадуйся, бідуючим і приниженим добрий помічнику;\nРадуйся, за ображених і упосліджених вічний заступнику.\nРадуйся, нестерпною жагою пияцтва палимих тверезістю остуджуючий;\nРадуйся, тих, що жебраками від пияцтва поставали, до тверезості закликаючий.\nРадуйся, жінок ридаючих утішаючий;\nРадуйся, сльози їх до Господа приносящий.\nБурі гріховні тебе не потопили, але, хвилі страстей переступивши, мученику Христовий, не загинув ти, але до Христа прийшов єси і життя своє, яко жертву благовонну Йому, Найдорожчому Спасителю нашому, приніс. Молися неустанно, щоби ми, в житейському морі сущії, до тихої Пристані – Господа Спасителя, причалили, радісно взиваючи: Алилуя.\nЧули і ми євангельську притчу, як блудний син, у стороні чужій майно своє розтративши, від голоду душевного отямившися, в обійми батькові вернувся, у покаянні вигукуючи: „Отче, согрішив я перед Небом і перед Тобою”, – так і ти, мученику Боніфатію, не погубив себе, але від жорен гріха відвернувся й до Христа навернувся. Ми ж, виправленню Твоєму радіючи, співаємо тобі:\nРадуйся, голод великий у рабстві пристрастей відчувший;\nРадуйся, Христа-Бога, яко хліба живого, запрагнувший.\nРадуйся, до Пречистої Крові Його, як до істинного напою приступивший;\nРадуйся, до преславних мучеників припавший.\nРадуйся, на крилах стверезіння до Бога вознісшийся;\nРадуйся, у серці своїм горе відчувавший.\nРадуйся, до Господа силою Животворящого Хреста прийшовший;\nРадуйся, ти бо прийняв вінець переможний.\nРадуйся, душі нашої скарбе нетлінний;\nРадуйся, Церкви нашої окрасо прецінна.\nРадуйся, від красот світу цього відійшовший;\nРадуйся, гріховну одіж зі себе скинувший.\nБожественну Кров Христову за всіх нас недостойних і кров мученицьку, за Христа пролиту, пам’ятаючи, сказала тобі Аглаїда: „Сам знаєш, скількома гріхами осквернені ми, й про майбутнє життя наше не дбаєм, та чула я від мужа божественного, що мучеників мощі спасіння дарують, коли мученика як хранителя й заступника перед Богом мати”. І ми до тебе промовляємо: „Ти єси наш хранитель і заступник перед Господом нашим, бо з Ангелами предстоїш, Пресвятій Трійці співаючи: Алилуя”.\nБачимо нині й розуміємо, як слова ці Аглаїдині душу твою пробудили і ти на шлях умертвлення плоті спрямував себе, мученику Боніфатію; і нам допоможи наслідувати тебе, щоб не загинули, у вирі беззаконня потопляємі, але радісно тобі взивали:\nРадуйся, від пристрастей, як від погибельного сну, пробуджений.\nРадуйся, від пут гріховних себе звільнивший.\nРадуйся, тих, що сумніваються в Божому милосерді, викриття;\nРадуйся, нескінченної радості утвердження.\nРадуйся, закликаючий нас до подвигу утримання;\nРадуйся, ти ж бо знаменням хреста буйство пристрастей припинив.\nРадуйся, здобувший для себе цінності вічні;\nРадуйся, і нас пробуджуючий до праці спасіння.\nРадуйся, втіхи вином приносимі, відкинувший;\nРадуйся, рани тілесні немов безплотний перетерпівший єси.\nРадуйся, за визнання Христа ворогами убієнний.\nРадуйся, нестерпним вогнем за нього палимий.\nПроповідницею поклоніння мощам святим стала Аглаїда, пані твоя, страждальцю Христовий, коли послала Тебе на Схід святі мощі мучеників, за віру Христову постраждавших, принести, що ними чесноти випромінюються щедро й вічне спасіння дарується всім, хто до мученицького лику ревно припадає. Дай же і нам потіху від Господа прийняти. Йому ж ангельську пісню співаємо: Алилуя.\nЗасяяв ти для нас, немов зоря негаснуча, предивним життям своїм, преблаженний мученику, ярмо Христове, легке і найдорожче, на себе прийнявший і спасіння отримавший. Бо ж шляхів благочестя без Христа Господа віднайти ніяк не можливо. Так само молитвами своїми в Обитель Вишню і нас приведи, що Тебе прославляємо словами оцими:\nРадуйся, закону Христового скрижале Богоначертана.\nРадуйся, молитов до Господа миро благоуханне.\nРадуйся, правдивої віри Христової стовпе огненний.\nРадуйся, чесний вінче, заповідями Божими немов каменями дорогоцінними всіяний.\nРадуйся, тверезіння ліствице – драбино до небес ведуча.\nРадуйся, від хвороб та ран гріховних лікарю славний.\nРадуйся, що від Господа Ісуса Христа благодать і силу прийняв єси.\nРадуйся ти, що як світло Христове нам засяяв.\nРадуйся, отриманням від гріхів свята освячувати нас навчаючий.\nРадуйся, від смертоносного вина нас вберігаючий.\nРадуйся, гинучих у пристрастях світлом Христовим оживляючий;\nРадуйся, їх до нового життя закликаючий.\nГотуючись відійти з дому свого на Схід, кінець життя свого передбачив ти, преславний, Аглаїді кажучи: „Чи ж приймеш ти, пані моя, тіло моє, за Христа замучене, як принесуть його тобі?” В душі твоїй надія за Христа постраждати жила уже і Йому сокровенно молився єси. І нашу віру скріпи, аби і ми готові були за неї терпіти, Господу співаючи: Алилуя.\nУ дивне й преславне виправлення твоє не вірячи, лукаве запідозрила в серці своїм Аглаїда. В грісі богохульства тебе звинувативши, так відповіла тобі: „Не на глумління час нині, брате, але на благоговіння, свідомий будь, що мощі святі удостоєний нести. Господь же нехай Ангела Свойого пошле до тебе й направить тебе вірним шляхом у милосерді своєму”. Ми ж, чистоту серця твого бачачи, предивний Боніфатію, взиваємо тобі:\nРадуйся, святих мощей почитателю.\nРадуйся, благоговіння прикладу нам подателю.\nРадуйся, від безчинств оберігатися нам звеліваючий.\nРадуйся, все, чим сини віку нашого втішаються, відкидаючий.\nРадуйся, знаний наш помічнику.\nРадуйся, святих мощей таїнство.\nРадуйся, всім, що борються з гріхами, покровителю.\nРадуйся, покаяння нашого перед Богом поручителю.\nРадуйся, бо за Твоїми молитвами Господь прощає гріхи наші.\nРадуйся, ти бо допомагаєш нам скорботу і зневагу стерпіти.\nРадуйся, ликом ангельським радість і подив викликавший.\nРадуйся, духів зла осоромивший.\nНеприйнятним вже було для тебе язичницьке богослужіння і ти, святий мученику, в Тарс прийшовши, не преклонив коліна перед богами чужими, але апостолом виявив себе ревним. Тож молися за нас, щоб і ми загорілись любові вогнем до Владики Христа, співаючи завжди: Алилуя.\nУвесь запалав ти ревністю святою, хулінь на Бога не терплячи, і сповнився єси Духа Божого, засліплення й безумство всіх, що лжебогам поклоняються, викриваючи. За це цар нечестивий кару важку тобі призначає, мученику: бичами нестерпно бити і рани наносить незаліковні; ми ж тобі хвалу співаємо:\nРадуйся, лжевіри викривачу відчайдушний.\nРадуйся, в правду Божу, як у крицю зодягнутий.\nРадуйся, бо кості твої від ран за Христа оголилися.\nРадуйся, бо чистота душі твоєї від цього розкрилася.\nРадуйся, бо успадкував ти Обитель Небесную.\nРадуйся, ти, що й нині викриваєш хулу на Христа, людьми злими проголошену.\nРадуйся, за Христа гострими палицями проколюваний.\nРадуйся, саду райського цвіте нев’янучий.\nРадуйся, мов горнилом золото, ранами очищений.\nРадуйся, за Христа важко мучений.\nРадуйся, смертю своєю Богу догодивший.\nРадуйся, аж до мученицької смерті Його возлюбивший.\nСебе усього Господу віддав ти, мученику Христовий. Коли цар нечестивий велів уста твої розкрити і олово кипляче влити, руки свої ти підносив до неба в молитві: „Господи, Боже мій, Ісусе Христе, скріпивший мене в муках, будь і нині зі мною, мої страждання полегш і не покинь мене, не дай поразки зазнати від князя лукавого”. Цим любові до Христа навчаєш і нас, що співаємо Богу: Алилуя.\nСлова премудрі слухаємо, що олово розтоплене гортані твоєї не обпекло й жодної іншої шкоди тобі не завдало, мученику Боніфатію. Від Господа знамення перемоги над мучителем просив єси, і знамення це дане тобі. Всі ж, хто бачили це, захоплено вигукують: „Великий є Ісус Христос, віруємо в Тебе, Господи!” Ми ж славимо тебе, мученику, цими словами:\nРадуйся, бо з тобою вірні просвіщаються.\nРадуйся, бо тобою від ганебної смерті рятуються.\nРадуйся, в єдиному Христі потіху шукаючий.\nРадуйся, в стражданнях до Бога звертатись навчаючий.\nРадуйся, бо мучителі здолати тебе не змогли.\nРадуйся, бо пристрасті тебе не перемогли.\nРадуйся, ти бо терня гріхів у собі випалив.\nРадуйся, бо вогнем неопалимий зберігся.\nРадуйся, вічно живий мученику радісний.\nРадуйся, молільнику наш всеблагий.\nРадуйся, бо тобою очі, засліплені гріхом, розкриваються.\nРадуйся, бо з поміччю твоєю печалі на радість обертаються.\nСпасіння осягнути бажаючи, полум’яно прагнув ти до останку за Господа терпіти, мученику Боніфатію, до Нього ж і закликав єси: „Господи, Господи, Боже мій, сподоби мене милості Твоєї і будь мені Помічником, щоб за беззаконня мої, бездумно скоєні, не перегородив мені ворог шлях до небес, прийми з миром душу мою, поєднай мене з мучениками, що кров за Тебе пролили і віру до кінця зберегли, і нині співають Тобі: Алилуя”.\nМуром міцним, підступами ворога не подоланим, залишився ти до останку, мученику Христовий, коли голова твоя від тіла відсічена була; о чудо, тоді кров і молоко з рани твоєї полилися, так що навіть невірні, чудо це бачачи, Христа прославили. А ми з ними взиваємо тобі:\nРадуйся, бо муки твої побачивши, пребагато людей до Христа навернулося.\nРадуйся, бо тебе ради проти князя злоби вони обернулися.\nРадуйся, твоя ж бо смерть уми затемнені просвітила.\nРадуйся, твоя бо славна смерть совість у гріхах погребенну воскресила.\nРадуйся, нерозкаяних грішників викриття.\nРадуйся, розслаблених волею від вина зцілення.\nРадуйся, блукаючих в темряві незнання, врозумлення.\nРадуйся, золотий неводе, із глибини гріхів до спасіння нас витягаючий.\nРадуйся, бо в молитвах Богом був почутий ти.\nРадуйся, бо в Небеснім Царстві воцарився ти.\nРадуйся, порфирою з крові своєї огорнений.\nРадуйся, удостоєний нині бачити світло неописанне.\nСпів невмовкаючий возносиш ти Господеві, святий Боніфатію, поміж ликів мучеників перед Пресвятою Трійцею предстоячи, що за Неї себе пожертвував єси. Так і ми, душі свої, немов наречених прикрасивши, нетлінному Жениху Христу принесемо зі священною піснею: Алилуя.\nСвітлом дивним любові й по смерті возсіяв ти, Боніфатію, коли друзі твої відсічену голову твою відкупивши, плакали гірко, промовляючи: „Рабе Христовий, забудь нам гріх неправедного осудження й нерозважної хули нашої”. Тоді лик твій немовби променями живими освітився, прощення їм виявляючи. Цього ради з любов’ю до тебе взиваємо:\nРадуйся, ти, що мав уста в покірності солодкомовні.\nРадуйся, любові вмістилище просторе.\nРадуйся, бо за тебе радіє Церква з усіма чадами своїми.\nРадуйся, бо ти вже прийшов до Вишнього Граду Небесного.\nРадуйся, в смерті своїй до Апостолів ти дорівнявся.\nРадуйся, ревністю перед Богом преславний.\nРадуйся, житейські обмови та злі наклепи викриваючий.\nРадуйся, всіх нас від ворожого переслідування визволяючий.\nРадуйся, ти бо неправедно гонимих захищаєш.\nРадуйся, перед престолом Господнім лампадо негаснуча.\nРадуйся, за заповіддю Христовою навіть ворогів возлюбивший.\nРадуйся, обмови й наклепи забувший.\nБлагодать зцілень точилась із мощей твоїх, коли до Риму твій почет останній наближався. Ангел Господній явився тоді Аглаїді й промовив: „Того, хто рабом твоїм був ще недавно, а нині нашого брата й сослуживця, прийми, як владику, і упокой його гідно, щоб гріхи твої тобі відпустились, він бо нині в небесах співає із нами Всевишньому: Алилуя”.\nОспівуючи твої чудеса, храм прекрасний спорудила тобі, воїне Христовий, Аглаїда і в ньому мощі твої положила, сама ж багатство роздала все бідним і п’ятнадцять років у пості й покаянні проживши, лику святих досягнула. Також і ми величаєм твої чудеса, прославляючи тебе словами такими:\nРадуйся, душу свою обернувший на храм Божий прекрасний.\nРадуйся, чудесних Божих діл книго ясна.\nРадуйся, від наглої смерті рятуючий.\nРадуйся, скорботних жінок від злих пияків захищаючий.\nРадуйся, падших з гріхів підвестись закликаючий.\nРадуйся, світло чистоти їм даруючий.\nРадуйся, ти, що приборкав пристрастей злу вогневицю;\nРадуйся, з тобою ж бо ми покидаєм гріховну темницю.\nРадуйся, дітей малолітніх від спокус мирських зберігаючий.\nРадуйся, їх до Христового вчення привчаючий.\nРадуйся, віснику тверезості вовіки прославляємий.\nРадуйся, угоднику Христовий постійно почитаємий.\nО, предивний мученику Христовий Боніфатію, прийми від нас це скромне хвалебне приношення. Ми бо нині, перед іконою твоєю, коліна приклонивши і руки до тебе свої простягнувши, тебе просимо. І даруй нам твоє перед Господом заступництво, а найперше ж погибаючим від пияцтва братам нашим зцілення низпошли і життя благого начала наслідувати всіх нас сподоби, аби твоїми молитвами спасіння здобувши, вовіки восхваляли Бога, співаючи Йому: Алилуя, Алилуя, Алилуя.\nО, багатостраждальний і всехвальний мученику Боніфатію, під твоє заступництво нині прибігаємо. Молитов наших, що їх співаєм тобі, не відкинь, але милостиво вислухай нас. Зглянься на братів і сестер наших, важкою недугою пияцтва одержимих, зглянься на нещасних, що ради пристрасті цієї від матері своєї – Церкви Христової і вічного спасіння відпадають. Торкнись, мученику Христовий, сердець їхніх даною тобі від Бога благодаттю, підведи із падінь духовних і до рятівної поміркованості приведи їх. Вимоли в Господа Бога, ради Якого й сам страждав єси, щоб простив нам прогрішення наші й не відвернув милості Своєї від синів Своїх, але щоб скріпив у нас тверезість і чеснотливість, щоб допоміг десницею Своєю тим, що на шлях тверезіння стали, рятівний обіт свій до кінця зберегти, дні й ночі його пам’ятати й на Страшному Суді добрий присуд за нього дістати. Прийми, угоднику Божий, молитви матерів, за дітей своїх сльози проливаючих, жінок чесних, за чоловіків своїх ридаючих, діток, бідних і убогих, пияками закинутих, і всіх нас, до тебе прибігаючих, і нехай досягнуть ці ридання наші молитвами твоїми Престолу Всевишнього, щоб дарував Він усім нам за заступництвом твоїм здоров’я й спасіння душ і тіл, а найперше ж – Царство Небесне. Заховай і збережи нас від пасток лукавого і від підступів ворожих, і в страшну годину смерті нашої допоможи перейти безперешкодно випробування посмертні й молитвами своїми визволи нас від осудження вічного. Вимоли в Господа дарувати нам до Вітчизни нашої любов нелицемірну й волю непохитну супроти ворогів Церкви Святої,


18.01.14 09:52 0 581\nКоли туди навідалися правоохоронці, то виявили в квартирі самого господаря та двох його приятелів: 27-річного Сергія та 30-річну Євгенію (остання, до слова, раніше вже потрапляла в поле зору міліції, маючи проблеми із законом). Компанія виготовляла на кухні наркотик кодеїн із різних медпрепаратів, які купували в аптеках. «Кололися» самі та збували «ширку» клієнтам-наркоманам, які там же її й вживали. Наркоділки вживали заходів безпеки, аби не попастись міліції. Потрапити в наркопритон можна було лише попередньо домовившись по телефону із власником квартири, або через довірених осіб.\nОднак конспірація наркоманам не допомогла. Міліціонери навідались в наркопритон у самий розпал вечірки. В квартирі в присутності понятих виявили та вилучили близько двох десятків шприців, пляшку з рідиною, схожою на наркотичну речовину кодеїн та інші речовини, які наркомани використовували для виготовлення наркозілля.\nВідносно правопорушників розпочато кримінальне провадження відразу за кількома статтями Кримінального кодексу України: організація, утримання місць для незаконного вживання, виготовлення наркотичних засобів. Їм загрожує позбавлення волі на строк до 8 років з конфіскацією майна. Розслідування триває, з'ясовуються всі обставини події.\nНаступна новина: Рада запровадила ...


Грудень 2010 – Розмови зі світом\nАрхіви за місяць:Грудень 2010\nЗа пару годин закінчиться 2010 рік і прийде новий 2011, котрий ставитиме перед нами нові виклики, даруватиме нові радості, та можливо трохи (але певно зовсім трошки) смутку. І от, зараз, сидячи коло відкритого п´єцу , попиваючи з горнятка гарячий червоний борщик, саме в раз підвести підсумки 2010 року. Напевно подією року для мене було те […]\nНаписано авторомmrpetruccio 31.12.2010 Написано вБлогПрокоментуй!\nЛітом попався лінк на статтю з логотипами міст світу, і мені захотілося пошукати таке для українських міст. Правда не знайшов, тоді почав потрохи збирати сам. Сьогодні вирішив виставити ту частину що вже підназбирав (Цього тижня якраз розказували що і Чернігів і Донецьк також вибирає нове лого). Нижче зображені дійсні логотипи, варіанти для конкурсу, та просто […]\nНаписано авторомmrpetruccio 03.12.2010 Написано вБлогПрокоментуй!\nЗустріч з Яндекс.Новинами та Пошуком по блогах\nБуду 9-го грудня на зустрічі з командою Яндекс.Новин та Пошуком по блогах. Будуть розказувати, як працюють ці сервіси, відповідатимуть на питання блогерів, а також обіцяють чай з печеньками і щось новеньке.Так що буду радий познайомитися, чи ще раз побачитися з львівськими блогерами, та всіми кому цікавий інтернет. До зустрічі :)\nРозмови зі світом, Сайт працює на WordPress.


В Україну повертаються дощі (Завтра, 19 вересня, на території України очікується дощова погода)\n18.09.2013 14:44 256\nЗавтра, 19 вересня, на території України очікується дощова погода. Про це «УНІАН» повідомили в Українському Гідрометцентрі.\n«Часом дощ, вночі у більшості центральних, а вдень у Харківській та Сумській областях місцями сильний дощ», - йдеться в повідомленні.\nВітер південно-західний та західний, 7-12 м/с.\nТемпература вночі становитиме 8-13°, на узбережжі Криму до 17°, в західних областях 4-9°, вдень 13-18°, у південній частині 17-22°. На високогір'ї Карпат дощ, вночі з мокрим снігом; температура вночі 1-3° тепла, вдень 4-9°.\nУ Києві та Київській області хмарно, часом дощ. Вітер переважно західний, 5-10 м/с. Температура вночі по області 8-13°, вдень 13-18°, у Києві вночі 10-12°, вдень 14-16°.\nСьогодні, 18 вересня, температура води становила у Чорному та Азовському морях 19-21°, в районі Одеси 12°, Ялти 17°, у Дніпрі біля Києва 16°.\nпопередня новина На Закарпатті автомобіль збив дівчину на зупинці наступна новина Клименко: Проект закону про загальне декларування доходів майже готовий


"Слуги" прийняли Закон "Про всеукраїнський референдум" | БукІнфо\nНУ, ТЕПЕР ПОЧНЕТЬСЯ... /\nВсеукраїнський референдум, згідно із Законом, є формою безпосередньої демократії в Україні, способом здійснення влади безпосередньо Українським народом, що полягає у прийнятті (затвердженні) громадянами України рішень шляхом голосування у випадках і порядку, встановлених Конституцією України та цим Законом.\nПорядок ініціювання, призначення (проголошення), підготовки і проведення всеукраїнського референдуму регулюється Конституцією України, цим Законом, іншими законами України, а також прийнятими відповідно до них іншими актами законодавства.\nЗгідно із Законом не можуть бути предметом всеукраїнського референдуму питання:\n2) що скасовують чи обмежують конституційні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх реалізації;\n4) щодо питань податків, бюджету, амністії;\n5) віднесені Конституцією України і законами України до відання органів правопорядку, прокуратури чи суду.\nЗаконом визначено основні принципи проведення всеукраїнського референдуму, на основі яких проводиться всеукраїнський референдум: 1) загального права голосу; 2) рівного права голосу; 3) прямого волевиявлення; 4) вільної участі у всеукраїнському референдумі; 5) добровільної участі у всеукраїнському референдумі; 6) таємного голосування; 7) особистого голосування; 8) однократного голосування; 9) публічності та відкритості процесу всеукраїнського референдуму.\nЗакон про референдум - це ще одна диверсія «слуг» проти України. Бо мова не про народовладдя, а про майбутнє винесення на т.зв. референдум питань, які або вже врегулюванні Конституцією(як курс до НАТО) або ключових державницьких статей самої Конституції. Закон в інтересах опзж!\n— В'ячеслав Кириленко (@KyrylenkoVyach) January 26, 2021


Оповідання Максима Федорченка 'Брий'\nПочалося все з того, що багато років тому Брий – тоді ще Молодий Брий – ні сіло ні впало подався в моряки. В моряки! І звідки у його непутящу голову могла така думка гулькнути – адже у нашому селі зроду моряків не було. Може, тому що ми розсудливі і помірковані від народження, а може, тому що моря усі і навіть річки судноплавні лежать так далеко, що ніхто з наших їх ніколи на власні очі не бачив. А Брию закортіло стати моряком, з доброго дива. Закортіло – і покинув він село, залишив батьківській дім і батьків. Пішов і пропав, як камінь у воду, - і повернувся аж через сорок літ, коли вже і батько, і матір його давно спочили у могилах, поховані чужими людьми, адже Брия на той час не було поруч. Ніхто і не знав, і не відав, чи він досі живий.\nТа одного дня Брий – тепер вже Старий Брий – повернувся і знову оселився у хатині, де колись мешкав. Брий не розповідав нам нічого про те, що він робив ці сорок років, а ми і не допитувалися. Та й навіщо? – як вже він став моряком, торочити про це сенсу нема, справа ж пропаща. А як не став моряком, то ледь чим путнім опікувався, тому що нині в його сивій голові розуму знайшлося не більше, ніж колись. Адже він влаштувався у батьківському обійсті, потинявся кілька днів селом у своїх грубезних чоботях, довгополому плащі і чудернацькому капелюсі, а тоді несподівано завітав під вечір у пивницю на ринковій площі і оголосив привселюдно, до якої справи вирішив узятися.\n- Відкрию морську школу, буду ваших дітей морській справі вчити! – гордовито повідомив Старий Брий. Мабуть, гадав, що відбою від учнів у його школі не буде, та не так сталося, як гадалося! Ніхто не зрадів, так йому одразу і відказали: дякуємо тобі красненько, Брию, але нам у селі й одного моряка удосталь, не треба дітей наших з пуття збивати! І Старий Брий образився і пішов, грюкнувши дверима так, що аж кухлі з пивом на столах підскочили. Ми вже сподівалися, що тим все і скінчиться, але вийшло все інакше.\nЧутка селом поширилася про морську школу Старого Брия, і дітлахи нерозумні за ним почали бігати, а він усе їм свої моряцькі байки розповідав і різними дурницями спокушав. Батьки збурилися: і що після того малим на думку спаде? Цур тобі, вистачить нам на село і одного нікчеми! Між тим діти морем почали марити, про дальні краї мріяти, у моряки лаштуватися. І тоді батьки суворо заборонили своїм дітям до Брия ходити, а йому наказали припинити голови малим замакітрювати: чи ж далеко до біди? Брий тоді вилаяв нас дурнями і пішов собі, насунувши свого дивацького капелюха по самісінькі очі. Однак декому з наших довелося таки добре нагодувати дітей березовою кашею, аби до Брия дорогу забули.\nОсь таким був Брий – нікчема, проте з уявою. Та власні ж дурниці та вигадки його й занапастили. Невдовзі по тому, як провалился затія з морською школою – а було це наприкінці зими – Старий Брий придбав у крамаря Петера мотуззя – чимало, геть усе, що в крамниці знайшлося. «Нащо тобі стільки?» - спитав його крамар. А Брий йому й відповів:\nКрамар здивувався, але мотуззя Старому Брию продав: справу той задумав негодящу, а гроші приніс справжні. Ввечері у пивниці крамар розповів усім про нову вигадку Брия. Ми навіть не сміялися і не глузували: зрозуміло, збожеволіла людина під старість, від власної глупоти та від неробства геть відбилася глузду. Однак потім ми спостерігали, як Старий Брий день за днем сидів у власному дворі і плів сітку. Ми підходило до нього й питали, для чого йому сітка, і Брий щоразу відповідав, зиркаючи на небо й вправно працюючи саморобним човником:\n- Сардина ось-ось піде до берега, треба поспішати, - і з тим повертався до роботи, а в розмови далі не вступав.\nКоли Старий Брий закінчив плести сітку, він навантажив її на візок і потяг у поле за селом – там від його покійних батьків лишився клаптик ріллі. Мало не все наше село побігло за ним – дивитися, як же ж він сардину ловитиме. А Старий Брий повбивав кілки на межі своєї землі та розвісив по них сітку – так, аби оточила вона його поле – а сам сів край поля і запалив люльку. Сидів там, курив, мовчав, у небо позирав, а на нас навіть не дивився.\n- Брию, чув, Брию, та ти ж сітку не туди поставив. Сардину в небі ловлять, а ти поле загородив! Треба, Брию, кілки у хмари встромляти! От тільки ж ти забув навесні небо сардинами засіяти, ніц не зійде!\nСтарий Брий навіть вухом не повів, і ми самі наказали жартівникам стулити пельки: не можна збиткуватися над убогим, гріх. І тоді всі подалися назад до села, а Старий Брий так і лишився у полі – чатувати на свою сардину.\nУночі розгулялася негода – сніг, вітер, завірюха! – і наступного дня дехто з наших пішов подивитися, як там справи у Брия з його сардиною. Старий так і сидів край поля та палив люльку, а на його чудернацькому капелюсі назбиралася чимала кучугура снігу. Сітка його, ясна річ, ніяких сардин із поля не виловила, проте через неї клинець його завалило снігом, а з наших наділів увесь сніг вітром поздувало. Та Брию сніг, зрозуміло, дурниця, а ми одразу зметикували, що й до чого. Відтоді ми теж свої нивки на зиму сіткою огороджуємо, аби увесь сніг на землі до весни лишався – ось який нам зиск від божевільної забавки Брия. Йому, мабуть, і не второпати, що у ланах хліб і жито вирощують, отож він там сіткою сардини ловив, нерозсудливий чоловік, а ми сіткою сніг ловимо і новий врожай.\nЧерез три дні Старий Брий повернувся – без жодної рибинки, ще б пак, а також і без сітки і візка. Прийшов і одразу до пивниці: узяв собі кухоль пива, сів під вікном і про щось глибоко замислився, певно, про своє непутяще даремне життя. Тут його наші дотепники оточили і знову почали кепкувати:\n- Брию, чуєш, Брию, де ж сардина? Мо, рік неврожайний видався? Чи ти, бува, не розпродав вже свій врожай сардин? Кому ж продав, чи не водяникам і морським чортам? То почастуй нас з баришів!\n- Сардина прийшла – я вчасно сітку поставив, ще б день-два – і запізнився би. Та за сардиною прийшов кит-смугач. І сардина йому лишилася, і сітку мою пошматував, і возика хвостом розбив… Відпочину трохи і на смугача піду. Поспішати треба, доки кит не пішов слідом за сардиною. Буде тепер тут в нас китобійний промисел! – і з цими словами Брий допив пиво одним ковтком, підвився, насунув на очі свій дивацький капелюх і забрався з пивниці. І тут вже усі, хто у пивниці залишилися, навіть найрозсудливіші і до Старого Брия співчутливі, ледь не луснули від реготу: «Кит! Кит-смугач! Китобійний промисел! У полі! У нас! В нашому селі!» – ясна річ, якщо в людини змолоду в голові порожньо, то й до старості голова нічим на наповниться!\nДовго не було Брия – ми вже гадали, що не верне. Тільки помилялися ми – вернув Брий назад, через тиждень прийшов – увесь брудний, обідраний і без свого дивацького капелюха, і смердить від нього – хоч святих винось. А руки і обличчя – подряпані і ніби попечені, волосся сиве – сплутане й дибки стало, очі – як дві чорні дірки на лиці: певна річ, геть Брий глузду рішився! А коли він розповів, де був увесь цей час, ми в цьому напевно переконалися.\nРозказав Брий, що чекав він на смугача три дні й три ночі, а на четвертий день вдосвіта прийшла сардина, а за нею і кит нагодився, але не смугач, а кашалот. Полювання на кита спочатку в Брия не вийшло – не пробив гарпун товсту шкіру кашалота, а сам Брий послизнувся та впав із горбочка, звідки жбурляв свій гарпун, і кит проковтнув Брия. Три дні й три ночі пробув Брий у череві страшного звіра, який увесь цей час ласував сардинами і кальмарами, серед яких Бриєві, аби не втопитися, довелося борсатися та плавати, наче в густому гарячому супі.\nНа четверту добу Брий геть втратив сили і вже не сподівався вибратися живим із китового черева, однак і кашалота пожирання сардин втомило. І кашалот вивергнув зі свого шлунку – сардин, Брия і ще якісь глиби («Амбра!» - сказав Брий) – і отак Старий потрапив на берег і повернувся у село.\n- А зюйдвестку мою кашалот ізжер, - додав Брий із жалем, - добра була зюйдвестка, тепер таку не знайдеш. – Він помовчав, спитав кухоль пива, жадібно відпив і продовжив:\n- Одначе не дарма я полював на кита. Коли видерся я на берег, на кашалота напали орки, кити-вбивці. Вбити вони його не вбили, тільки поранили. І тоді вже я його своїм гарпуном добив.\nНіхто й не ворухнувся. Чи не гадав насправді цей нікчемний чоловік, що ми повіримо в його вигадки? Чи не думав він, що ми рахуватимемо нашого непутящого земляка новим Йоною, якого волею Божою проковтнуло і вивергнуло морське чудовисько? Так, у божевілля Брия ми повірили, усі й одразу, а от його безглуздим розповідям – ні, жоден з нас віри не йняв. І Брий тоді махнув на нас рукою і пішов назад до свого кита – сам-один.\nІ відтоді Старий Брий зник, як згинув, - зовсім. Воно і не дивно, казали усі наші, до того воно і йшло, інакше і бути не могло. Губив він себе сам, займався цим змолоду, ще коли у моряки подався, а іншого діла не знав, усе своє життя, певно, лише дурницями і безглуздям промишляв і наближав свій кінець. Та все одно нам було його шкода. Людина ж! – а життя своє прожив дарма, нерозумно і без користі, та й пропав нізащо. Ось так у селі нашому всі згадували Брия: із жалем і по-доброму.\nНавесні, щоправда, коли ми у поле вийшли, знайшли ми Брия. Себто, плащ його і чоботи – ось і усе, що від нього лишилося. Мабуть, з’їли його дикі звірі, навіть кісток не лишили, - розтягли їх по довколишніх лісах і яругах. А якісь більші кістки («Кашалотові!» - сказав би нам Брий) – ті кістки звірі порозтягати не змогли, завеликі вони; лишень обгризли їх до блиску, та й край. А ще серед тих кісток лежав і чудернацький капелюх Брия – «зюйдвестка».\nТам, на полі Брия, ті кістки дотепер ще лежать – не знаємо, кому земля його має відійти, тому й кісток ніхто не чіпає. Отакий від Брия спадок: перехняблена хатина, кістки оті та шматок занедбаної ріллі, оточений розідраною сіткою на похилених кілках.\nХотіли ми поховати Старого Брия по-людському, поруч із його батьками, та не вийшло: не вкладати ж у труну плащ, чоботи і капелюх? І тому лишень відстояли в церкві заупокійну відправу за ним, а священник наш слово сказав про Брия. Коротко сказав, різко, та правдиво, усім іншим у напучення:\nМалюнки: (1) Обкладинка: Вінсент ван Гог. Голова моряка-бороданя в зюйдвестці; малюнки в тексті - Олександра Лелік, ілюстрації до цього тексту для публікації в журналі "Фамілія"\n2018 року оповідання "Брий" потрапило до короткого списку конкурсу МАТЕЛОТ - першого українського конкурсу морської прози імені Лисянського, організованого Антоном Санченком, порталом Літакцент і видавництвом ТЕМПОРА.


Як пояснити дитині смерть близьких :: Виховання дітей, розвиток дитини\nЯк пояснити дитині смерть близьких\nЗдрастуйте. Мені 29 років. Заміжня, є дитина. Дочка, 5 років. У вересні помер мій тато. Це улюблений дідусь моєї дочки. Вони дуже любили один одного. Папа хворів і я не водила доньку до нього. Йому боляче було бачити її, він не вставав. А вона вдома плакала і хотіла до нього. За 12 днів до смерті тата я відвела до нього дочка. Вони обидва плакали, обнявшись & # 8230; Потім татові ставало гірше, і я не водила більше дочка. Ось він помер. Дочка запитує, де дідусь. Каже, що сумує і дуже хоче до нього. Я кажу, що поїхав далеко. Я просто не знаю, як сказати дитині 5 років, що її улюбленого дідуся більше немає. Вона часто запитує, коли він приїде. Малює малюнки. Вона начебто розуміє, що він більше не приїде. Але в той же час іноді починає дуже сильно плакати і питати, де він. На кладовищі вона жодного разу не була. На його похоронах її теж не було. Я подумала, що це її злякає. Та й стан у мене було моторошне, я б її налякала. Допоможіть, будь ласка, як пояснити їй, що дідуся немає. І що він її любить і зараз, що бачить її. Як правильно вчинити? Дякую.\nПривіт з очувствую вашої втрати.\nСмерть близької людини – непоправна втрата, як для дорослих, так і для дітей. Але це природний життєвий процес, рано чи пізно будь-яка дитина має зіткнутися з цим явищем. Правда про смерть, якої так бояться багато батьків, набагато менш травмує психіку дитини, ніж брехня, замовчування і придумування різних відмовок. Ви вже припустилися кількох помилок. Тому ваша дочка досі плаче і чекає улюбленого дідуся.\nЩо це за помилки? Для початку Вам треба зрозуміти, що не можна придумувати історії несправжні, для приховування факту смерті рідної людини. Ви не сказали дочки, що сталося насправді, а обдурили її. Звичайно, вона буде чекати дідуся, який нібито виїхав. По-друге, не дозволили попрощатися з дідусем, не взявши її на похорон. Адже в похоронних процедурах немає нічого жахливого. А думка про те, що похорон лякають дітей не більше ніж міф. По-третє, в родині з’явилася таємниця, яку приховують від дитини, але він все відчуває і це невизначеність травмує дитячу психіку.\nЩо ж тепер ви можете зробити, щоб виправити ситуацію і допомогти дочці пережити горе? Краще записатися на консультацію до психолога і обговорити ці питання в особисто бесіді, щоб отримати індивідуальні рекомендації. У цій відповіді, я розповім вам алгоритм бесіди, яку необхідно провести з дитиною.\nДля початку потрібно знайти час для довірчої бесіди, коли ви і дочка будете в спокійному стані. Вашої дочки вже 5 років, і всупереч думці дорослих про те, що діти не розуміють нічого про смерть, вона вже здатна зрозуміти складні речі з цього питання. Під час бесіди, потрібно розповісти дитині простими словами наступні речі: життя будь-якої людини рано чи пізно закінчується смертю. Розкажіть простими словами про те, що таке смерть, а так само про те з яких причин вона настає. Потім скажіть, що улюблений дідусь, більше ніколи не прийде, тому що він теж помер. А це означає, що вона ніколи його більше не побачить, не обійме, що не пограє з ним. Ніколи. Розкажіть, коли це сталося. А так же скажіть, що ви приховували від неї правду, сказавши, що дідусь поїхав. Далі, скажіть їй, що вона може відчувати горе, печаль від того, що сталося. І якщо їй захочеться поплакати, буде сумно, вона завжди зможе прийти до вас, і ви розділите з нею це горе. Тому що ви теж сумуєте за дідуся. Дайте відповідь на всі питання виникли питання дочки, будьте щирі з дитиною.\nМожливо, дитина буде плакати, кричати. Обійміть її, підтримайте. Скажіть, що її почуття природні, і вона може плакати завжди, коли відчує печаль або тугу за дідуся. Що це абсолютно нормально. А може бути вона навпаки залишиться спокійною, це так само нормально.\nТак само ви можете взяти фотографії дідуся, розглядати їх з дочкою і згадувати все хороше, що пов’язано з дідусем. Можна дати дочки річ, яка колись належала померлому. Скажіть, що якщо вона захоче поговорити про дідуся, то ви завжди складете їй компанію.\nПам’ятайте, дітям властиво жити сьогоденням і вони швидко адаптуються до нових умов. Важливо сказати правду, щоб дитина пережила втрату і прийняв ситуацію. Тому що подальше замовчування буде травмувати її психіку.\nОсь приблизний алгоритм бесіди. Звичайно, це загальні рекомендації. Щоб отримати індивідуальні рекомендації про те, як правильно вчинити в такій складній ситуації, записуйтеся на індивідуальну консультацію по скайпу. В особистій бесіді, я підтримаю вас в непростій ситуації, допоможу скласти покроковий план бесіди саме для вашої родини, а так само ми з вами розберемося, наскільки травмована ваша дочка відбувається у вашій родині.\nЯкщо Вам потрібна у психолога з питань виховання, дитячого розвитку, психічного здоров’я та ін. Клікайте тут & lt; КОНСУЛЬТАЦІЯ & gt;\nP.S Якщо ви любите читати рубрику питання-відповідь, підпишіться на оновлення. щоб не пропустити що-небудь цікаве & lt; ПІДПИСАТИСЯ НА НОВИНИ & gt;\nP.P.S Якщо у вас є питання до психолога, напишіть мені його на [email protected] або залиште в коментарях під цією статтею. Відповідь розміщу на сайті.\nTagged дитячий психолог


Справа Кирила Тлявова четвертого підозрюваного взяли під арешт\nСправа Кирила Тлявова: четвертого підозрюваного взяли під арешт\n19:42, 19 липня 2019\nУ справі про вбивство 5-річного Кирила Тлявова в Переяславі-Хмельницькому під нічний домашній арешт узяли четвертого підозрюваного.\nАдвокат родини вбитого хлопчика Андрій Левковець розповів theБабелю, що Голосіївський районний суд Києва призначив для неповнолітнього підозрюваного нічний домашній арешт, хоча прокуратура просила цілодобовий.\n18 липня Державне бюро розслідувань оголосило четверту підозру у справі про вбивство 5-річного Кирила Тлявова в Переяславі-Хмельницькому. Нову підозру оголошено неповнолітньому за ч. 4 ст. 296 (хуліганство, вчинене із застосуванням зброї).\nУ Нацполіції зазначили, що в результаті розслідування за фактом трагічної загибелі 5-річного Кирила Тлявова притягнуто до відповідальності 12 працівників поліції. З них 6 керівників районного відділу поліції звільнено з посад. Керівників управління превентивної діяльності притягнуто до дисциплінарної відповідальності.\n31 травня в Переяславі-Хмельницькому Київської області двоє правоохоронців — Іван Приходько та Володимир Петровець — напідпитку «пристрілювали» рушницю, й одна куля влучила в двір, де грався пʼятирічний хлопчик Кирило Тлявов. Дитину доставили із закритою черепно-мозковою травмою, забоєм головного мозку, внутрішньомозковою гематомою та переломом скроневої кістки до реанімаційного відділення Переяслав-Хмельницької центральної лікарні. У понеділок, 3 червня, поранена дитина померла.


На Житомирщині селяни повстали проти підприємства з утилізації боєприпасів - 0412.ua\nНа Житомирщині селяни повстали проти підприємства з утилізації боєприпасів\n16:58, 27 березня 2013 р.\nЗакрити підприємство з утилізації боєприпасів, розташоване поряд із їхніми будинками, вимагають мешканці села Веселівка на Житомирщині. Люди скаржаться - шість років поспіль у них під вікнами лунають вибухи, над селом стелеться чорний дим. А на початку місяця на робочому місці загинув працівник, який розбирав снаряди. Селяни кажуть - на підприємстві не дбають про техніку безпеки, і вимагають припинити вибухи.\nВіра Бутрик, місцева жителька: "Це – будинок, в якому я проживаю на даний момент із дітьми. А це – знаходиться корпорація “ТАСКО”, яка утилізує боєприпаси. І боєприпаси розбирають буквально під моїми вікнами".\nПро те, що поряд із житловими будинками будуть займатися утилізацією боєприпасів, селяни дізналися, коли почули вибухи на території колишньої військової частини. Люди обурені - ніхто не поцікавився, чи хочуть вони такого сусідства.\nМарія Калініченко, місцева жителька: "Ніхто нічого не питав. Ніхто. Робили так, як кому треба. Так що ми нічого не знали. Чутно взриви, взриви. Временами мало, а временами – без конца: раз по разу бухкає, раз по разу. Другий раз так, що аж шибки стукають у вікнах".\nТаїсія Остапчук, місцева жителька: "Сиво. Закриває навіть хати, що не видно хатів. Такий туман стелеться, і дуже такий, дуже кислий вкус, нема чим дихать".\nЗа словами місцевих, на підприємстві неодноразово травмувалися люди. А на початку березня на робочому місці загинув працівник, який розпилював снаряди. З'ясувалося - на роботу селянина взяли без навчання, просто "з вулиці".\nМикола Павлюк, головний державний інспектор ТУ Держгірпромнагляду у Житомирській обл.: "На сьогодні комісія завершує свою роботу. Однією із причин є допуск до роботи працівника без навчання та перевірки знань".\nЛюди вимагають у місцевої влади заборонити утилізацію боєприпасів. Однак у сільраді відповідають - у них немає таких повноважень.\nТетяна Киселевич, голова Веселівської сільської ради: "Ця територія, якби, розміщена за межами населеного пункту, розумієте? Ви розумієте, що сьогодні одним словом сказать, що ми закриваєм і все – від нас воно не залежить".\nКерівництво підприємства заспокоює людей обіцянками покращити техніку безпеки.\nВалерій Павлюков, президент корпорації: "Будет изготовлено дополнительно новое оборудование, которое позволит исключить, даже при желании рабочего, возможность нарушать технику безопасности. В данной ситуации можем сто процентов гарантировать безопасность для жителей села".\nОднак люди обіцянкам не вірять. Якщо влада найближчим часом не виконає їхніх вимог - обіцяють підкріпити протести перекриванням доріг.\nОксана Трокоз, Антон Заремський, Житомирщина, 5 канал.


фільмопост: секс і фільми | ChecoRRchadze\n← clearly quite absurd\nфільмопост номерний →\nфільмопост: секс і фільми\nОце нині дякуючи Ксю подивився ну дуже цікавий фільм під назвою “The Little Death” (2014).\nякщо коротко – сексолого/психолого- комедійний фільм. декілька міні історій, що проходять на фоні однієї головної. Основа – інтимні відхилення/проблеми/дивацтва і т.д.\nЩодо лейбу 18+: хоч фільм і для дорослих, але нічого супер-пупер такого, щоб зараз не показували у фільмах в прайм-тайм там немає. то зрештою більше психологічна лейба – для юних то фільм буде без смислу, просто комедія.\nдля людей дорослих – то ж квінтесенція комедії, наукового фільму і просто цікавого психологічного фільму, що триматиме біля екрану до кінця. Я ж бо притримуюсь правила хочеш порно – дивись порно,і мене дуже напрягає, коли необгрунтовано у фільм всувають всякого роду огольонку, сцени сексу і т.д. Хотів як приклад навести ігри престолів, але зрештою там можна це виправдати створенням такого антуражу “брудного і тваринного” середньовіччя. (хоча моя думка – все ж перегнули палку трохи. ну то й бо, з тим всим серіал все одно вартий уваги)\nТут же все на своєму місці, і кльово подано. Дивно що його ше нормально не озвучили. До речі що до озвучки – дивився в оригіналі, і як виявилось – не дарма. У фільмі зустрічається гра слів, не знаю як у нас це можна обіграти, не втративши нитки глузду. Та й по сюжету фільм не важкий на діалоги, та інтуітивно зрозумілий. За весь фільм тільки одного разу реально довелось зупинити фільм і загуглити слово) у всьому іншому – фільм легко сприймається. Та й та одноголосна паршива озвучка, що гуляє по інтернетах – не робить честі чудовому фільму – цим ви ризикуєте просто зіпсувати собі перегляд фільму.\nпро сюжет – традиційно ні слова)))\nоцінка – просто дивіться) якщо не змусить замислитись, то хоча б посмієтесь від душі, особливо вкінці)\nа я ставлю 9/10\nЩе один добротний фільм який нещодавно мав радість подивитись – “Піджак”.\nз гарту фільмів про тайм-тревел. ну й просто психодєл.. і про любов, куди ж без неї)))\nфільм сильний. І актори просто супер. Кіру Найтлі взагалі занова відкрив.. і ще вона неймовірно нагадала мені Олександру. ну просто дуже. Чи може то все через те що я нині багато про неї думаю, хто зна….ну та мова не про те.\nперші 5 хвилин було враження, що знов не те обрав і фільм розчарує…ан-ні, на 10-й хвилині я вже йдучи повз кімнату брата з купою вкусняшок казав – оце поворот! фільм стоящий буде!\nі не прогадав..\nЗагалом – зачепив, ще й як. сюжетно може маленькі нестиковки і були – але загалом фільм достобіса атмосферний і якщо оцінка – 9/10, то для мене він все одно в колекції кращих.\nPosted by agentapplepie на 06/03/2015 in Uncategorized


Свідки дадуть свідчення як російський ЗРК Бук збив Boeing MH17 в небі над Донбасом у 2014 році - Імена свідків тримають у таємниці - Світ - dt.ua\n25 лютого, 23:17 Роздрукувати\nУ слідства немає сумнівів щодо того, хто збив пасажирський літак і вбив 298 людей © Wikimedia commons\nОсобистості 13 свідків у справі про катастрофи рейсу MH17 "Малазійських авіаліній" будуть збережені в таємниці через загрозу їхній безпеці, повідомляє NOS. Згідно з документами прокуратури Нідерландів, на які посилається видання, здоров'я і життя свідків наражаються на "значний ризик".\nОднак клопотання про засекречування особи ще одного свідка слідчий суддя відхилив, пославшись на неможливість гарантувати його анонімність. При цьому суддя визнав, що свідок відчуває загрозу в зв'язку зі своїми показаннями.\nНапередодні Спільна слідча група (JIT)) повідомила, що знайдено очевидця запуску ракети з "Бука" по малазійському "Боїнгу". У JIT відзначили, що сумнівів в тому, що авіалайнер було знищено російським ЗРК, немає. А також констатували, що Росія не сприяла розслідуванню.\nСуд у Гаазі приступить до розгляду справи 9 березня 2020 року.\nЧитайте також: Українські прокурори відсторонені від розслідування справи MH17\n17 липня 2014 року над містом Шахтарськ Донецької області було збито "Боїнг-777", що належав "Малайзійським авіалініям" і здійснював рейс МН17 за маршрутом Амстердам - Куала-Лумпур. У катастрофі загинули екіпаж і пасажири літака – 298 людей, включаючи 80 дітей.\nМайже через чотири роки, в травні 2018-го, Міжнародна слідча група (JIT) на прес-конференції в Гаазі продемонструвала уламки ракети, якої збили літак. Комплекс "Бук", з якого була випущена ракета, належав 53-й зенітно-ракетній бригади ППО ЗС РФ, що базується в Курську.\nУ червні 2019 року JIT назвала імена чотирьох причетних до катастрофи літака Boeing 777 рейсу MH17: це росіяни Сергій Дубінський ("Хмурий"), Олег Пулатов ( "Гюрза"), Ігор Гиркин ("Стрєлков") і українець Леонід Харченко ("Кріт"). П'ятим підозрюваним став колишній бойовик "ДНР" Володимир Цемах, якого Україна видала Росії в рамках обміну.\nСБУ оголосила підозри фігурантам справи у скоєнні злочину - "терористичного акту, що призвела до загибелі людини".\nЗа п'ять років розслідування трагедії MH 17 було встановлено точний час і маршрут переміщення зенітного ракетного комплексу "Бук" з РФ до України і назад, час і місце запуску ракети, якою збили авіалайнер, і дані понад 150 причетних до транспортування комплексу осіб.


Різбярство Гуцульщини - Бібліотека - Український Сувенір\nРізбярство Гуцульщини - Бібліотека\nPrint Різбярство Гуцульщини\nГуцульщина — етнографічна частина України, розташована в південно-східній частині Карпат (верхів'я річок Тиси, Сучави, Черемоша, Прута, Бистриці та ін. ) й охоплює гірські території Прикарпаття, Буковини й Закарпаття.\nНаявність великих лісових масивів у краю сприяла розвитку різних видів обробки деревини, зокрема й художньої. Корені цього виду декоративно-вжиткового мистецтва сягають у далеке минуле: початком плоского різьблення на дереві можна вважати перші зарубки на корі дерева, різьблені знаки — помітки власності (ділянки землі, дороги в лісі і т. д. ). З давніх-давен різьблене оздоблення побутових предметів було пов'язане із символікою язичницького культу. Магічні знаки, за уявленнями наших далеких предків, повинні були оберігати їх від усякого лиха й нещастя. Вирізаючи на поверхні дерев'яної посудини певний знак, вони вірили, що це захистить уміщене в ній від псування, а знак, зображений над вікном чи входом, відгородить від біди житло. Після того, як християнська релігія відтіснила язичество, основним "оберегом" став хрестик (крижик), з яким, попри все, співіснували і язичні символи. Різноманітно поєднуючись, найпростіші різьблені елементи складали геометричний орнамент. Будь-який орнамент — стійкий елемент етно-національної культури, що зберігає свої особливості протягом тривалого часу.\nУ художній обробці деревини Гуцульщини найповніше збереглись і дійшли до наших днів кращі традиції народного мистецтва минулого. Так, майже не змінились окремі давні мотиви плоского різьблення на дереві, які були поширені по всій Україні.\nТрадиція оздоблювати різьбою дерев'яні побутові предмети сягає Київської Русі. Сучасні центри художньої обробки деревини знаходяться на Прикарпатті, Буковині, Закарпатті, Полтавщині, Чернігівщині, Київщині тощо. Хоча ці центри розташовані достатньо далеко одні від інших, їх декоративно-вжиткове мистецтво має чимало спільного в характері різьбленого орнаменту (використання геометричного узору), в технічних прийомах оздоблення поверхні виробу (в більшості вона полірована, лакована чи тонована), в асортименті виробів столярної і токарної роботи (шкатулки, тарілки, скриньки, бочечки та ін. ).\nАле в кожному центрі мистецької обробки деревини наявні свої історично зумовлені особливості. Так, геометрична різьба Гуцульщини відрізняється від плоскорельєфної різьби Полтавщини як характером орнаменту, так і технічними прийомами її виконання. У полтавців, які відчули деякий вплив професійних художників, переважають рослинні мотиви з використанням силуетних зображень птахів, тварин (причому форми їх округлі й м'які), гуцульський же узор складається з геометричних елементів, які характеризуються чіткістю, прямолінійністю форм. Водночас для оздоблення меблів та невеликих побутових предметів на Полтавщині використовували і клиноподібну тригранно- виїмчасту геометричну різьбу (дещо подібна до гуцульської). Отже, загальне і часткове характерні для кожного центру різьблення на дереві.\nНа духовний світ і естетичні уявлення гуцулів величезний вплив мала природа Карпат, з якою ніби злилося життя в цьому краї. Багата фантазія горян виявилася в яскравому своєрідному мистецтві, зокрема в різьбленні на дереві. Гуцули здавна були скотарями. Чабани вирізали на палицях зарубки, вели облік овець і свій календар, вони оздоблювали нескладним різьбленим узором ціпки, з якими ходили в горах, сопілки, посуд для масла та сиру тощо. Різьбу виконували звичайним ножем, вона складалася з контурних ліній-борозенок з різноманітним штрихуванням.\nРізьблені та інкрустовані вироби прикрашали й інтер'єр гуцульського житла, узгоджуючись із предметами інших видів вжиткового мистецтва. Різьблені мисники (полички на посуд) заставляли барвистими керамічними виробами, різьблений стіл застеляли вишиваною скатертиною. Національні елементи народного мистецтва і тепер бачимо в оформленні житла та громадських приміщень. Вдало узгоджуючись із сучасною обстановкою та інтер'єром, вони надають йому художньої виразності (фото 1).\nПротягом тривалого часу на Гуцульщині від батька до сина, від діда до внука передавались різні види техніки плоского різьблення, елементи орнаментів, принципи побудови орнаментальних композицій, способи виготовлення інструментів для їх виконання.\nБагатий і різноманітний комплекс різної складності елементів різьблення на дереві та інкрустації. З них народні умільці складають орнаментальні мотиви, стрункі композиції. Вони відбирають і мистецьки сполучають ці елементи в єдине ціле. В гуцульському різьбленні та інкрустації поширений і замкнений орнамент (в квадраті, колі, трикутнику та ін. ), і неперервний (в смузі-бордюрі). В орнамент замкнених площин вміщують різні розетки та інші складні фігури.\nМайже немає орнаментальних мотивів, які втрачають своє значення і забуті різьблярами. Зрідка з'являються нові, узгоджуючись із традиційними. Нові елементи входять в орнаменти органічно. Зберігаючи традиції гуцульського різьблення та інкрустації, народні митці розвивають їх відповідно до вимог часу. В орнамент вводиться різноманітна емблематика, тематичні і портретні зображення. Так, Ф. Шкрібляк часто зображав на декоративних тарілках сцени з народного життя. Різьбляр М. Тимків уперше створив на тарілці портрет Т. Шевченка, а майстер В. Данилюк — тризуб.\nВажливим принципом декоративно-вжиткового мистецтва є органічне поєднання естетичного та корисного. Хоч трапляються випадки, коли той чи інший дерев'яний виріб, що мав у свій час певне практичне призначення, в подальшому поступово втрачає його, стає предметом цілком декоративним. У гуцульському різьбленні на дереві та інкрустації це — декоративні тарелі, обкладинки альбомів та книг з портретними зображеннями видатних осіб, сюжетними картинами.\nДерев'яна тарілка колись служила тільки посудом. Тоді її оздоблювали нескладним орнаментом. З часом вона втратила практичну функцію, на зміну дерев'яній тарілці прийшли керамічні, порцелянові та металеві. Однак це привело не до зникнення дерев'яної тарілки, а до посилення її чисто декоративної функції. Тарілка змінила зовнішність (стала мілкою), і оздоблюють тепер не лише її краї, але й дно, яке часто служить декоративним центром. На ньому вміщують і орнамент, і сюжетні зображення або портрети.\nУ декоративно-вжитковому мистецтві дуже важливу роль відіграє матеріал, з якого виготовляють той чи той виріб. Від його особливостей і технології обробки залежить і характер відповідного зображення. У процесі художньої обробки враховуються такі властивості деревини, як щільність, пружність, опірність впливу вологи та ін. Деревина, призначена для різьблення, повинна бути без дефектів (сучки, червоточина, косоволокнистість, завилькуватість, гнилизна та ін. ). Велике значення має характер зрізу дошки. Народні умільці використовують не радіальний, а лише тангентальний розріз дошки, оскільки тоді різьба краща.\nРостові волокна або шари разом із серцевинним промінням створюють певний малюнок — текстуру дерева. Кожній його породі властива певна текстура з різноманітним малюнком, від дрібного, ледь помітного, до великого, виразного, від простого до складного. Залежно від розпилу дерева (радіального, напіврадіального, напівторцевого та ін. ) виходять різноманітні текстури в межах однієї породи. В одних порід (горіх) вона яскраво виражена, в інших майже непомітна (липа). Особливо легко обробляються липа, вільха, осика — м'які породи з однорідною деревиною.\nДля різьблення та інкрустації гуцульські митці широко використовують дику грушу віком 40-50 років, якій властива багата градація кольору — від світло-золотистого до темно- коричневого. На ній вирізають дрібний малюнок з чіткою деталізацією, досягаючи тонкої "гри" світла і тіні. Окрім груші, в гуцульській різьбі бачимо також деревину явора, сливи, горіха, яблуні, тиса, кедра, вільхи, липи та ін. Різьблені вироби фарбують дуже рідко. Оскільки структура і колір деревини різних порід різні, то однакові орнаментальні мотиви, виконані на різних породах, набувають неповторної своєрідності.\nГуцульська різьба — плоска. Основний її прийом — неглибокі вирізи. Залежно від характеру вирізів-заглибин виділяють чотири види різьби.\n1. Контурна різьба, або гравірування, — на деревину наносять неглибокі й неширокі борозенки. Нею послуговуються для зображення давніх мотивів — "ільчасте письмо" (перехресне штрихування), "кочела" (коло), "драбинки" та ін. У минулому народні умільці, щоб досягнути контрастного зображення, втирали у вирізані канавки сажу.\n2. Тригранно-виїмчаста різьба — на поверхні деревини вирізають тригранні заглибини- пірамідки. По-різному нахилені до світла грані трикутників створюють "гру" світлотіні, пластично оформляючи поверхню дошки. Цим способом виконують орнаментальні мотиви: "зубці", "віконці" (чотиригранні заглибини), "копаниці" (тригранні ямки).\n3. Нігтевидна різьба складається з вирізів у формі нігтя, що утворюють орнаментальні мотиви "парканець", "сльозки", "плаїки" та ін.\n4. Різьба плоского рельєфу на "вибраному" точкованому тлі, що включає стилізовані зображення рослин, тварин, людей, а окрім того, зображення гербів, емблем, зірок та ін.\nПерелічені види плоскої різьби в декоративному оформленні виробів за звичай поєднуються. Характер такого поєднання залежить від творчих можливостей митця. Для різьби використовують різні інструменти — різці, стамески, долота (їх налічується близько 50).\nДуже виразний матовий різьблений орнамент на блискучому (полірованому чи лакованому) фоні. Шліфувати і полірувати вироби можна і після виконання різьби, але тоді є небезпека викришити різьбу й залити вирізи лаком чи політурою. Тому усталився такий порядок виготовлення різьблених виробів: після столярної обробки виріб шліфують відповідним папером і на його поверхню столярним циркулем чи металевим розміточним пером з допомогою лінійки наносять орнаментальне зображення, що відповідає формі предмета; калькою чи копіювальним папером не користуються, бо малюнок під час різьби стирається, олівцем проводять лише допоміжні лінії під час креслення малюнка; їх не вирізають і під час другого шліфування витирають; залишаються лінії, проведені циркулем, по яких і вирізають орнамент; після нанесення малюнка поверхню ще раз протирають дрібним шліфувальним папером, потім ватним тампоном, просякнутим політурою і обгорненим м'якою ганчіркою, легкими круговими рухами полірують виріб.\nХудожня обробка деревини на Гуцульщині не обмежується лише різьбою. Тут поширена також інкрустація різнокольоровою деревиною (природних відтінків і фарбованою), перламутром, кольоровою жерстю, декоративним - дротом, барвистим бісером, рогом. Такий орнамент відзначається багатством ритмів, форм, кольорових вирішень. Залежно від матеріалу, з якого складається інкрустація, розрізняють такі її види.\n1. Інкрустація деревом. Використовують різні породи, що мають різноманітний колір, червоний — груша, коричневий\n— слива, білий — явір, жовтий\n— акація, темний — горіх. Якщо немає деревини потрібного кольору, її фарбують природними чи хімічними фарбами.\n2. Інкрустація металом — - одним чи в поєднанні з іншими. Звичайно — використовують кольорові метали: мідь, латунь, алюміній, срібло та ін. (у вигляді тонких листків чи дроту). Вставки вміщують ребром, і вони утворюють не силует, а контур. 3. Інкрустація перламутром, пластмасою, рогом (кісткою) в поєднанні з іншими видами інкрустації чи різьбою.\n4. Інкрустація бісером. Різнокольорові бісеринки утворюють контурний одноколірний чи багатоколірний малюнок. Інкрустацію бісером виконують по полірованій поверхні, завершуючи декоративне оформлення виробів.\nХудожня виразність інкрустації досягається гармонійністю кольорових сполучень, а також контрастом кольорів матеріалів, з яких її створюють: деревини (природних відтінків і фарбованої), металу, перламутру, бісеру, рогу. Як правило, інкрустація в гуцульському народному мистецтві поєднується з різьбою. В одних випадках переважає різьба, в інших — інкрустація.\nСучасний орнамент різьблення на дереві відзначається неповторною своєрідністю. Залежно від змісту, характеру, складності виконання в ньому розрізняють чотири групи мотивів.\n1. Найдавніші й найпростіші за формою мотиви, що складаються з лінійних елементів: "драбинки", "шнурочок", "ільчасте письмо", "кривульки", "зубці", "смерічки" і чимало інших. їх використовують для оздоблення країв виробу, замикаючи декоративну поверхню чи розділяючи її на невеликі орнаментальні частини. Лише "ільчасте письмо" використовують для покриття фону чи окремих мотивів (наприклад, "січених зубців"), щоб підкреслити і виділити їх серед інших.\n2. Складніші мотиви — "квадрати", "прямокутники", "ромби", "головкате", "копаниці", "огірочки" та багато інших. іх використовують для оздоблення кайми виробів чи виділення великих орнаментальних частин. "Квадрати" і "прямокутники" великих розмірів часто розташовують у центрі виробу.\n3. Мотиви орнаменту, що складаються з півкола й еліпса: "жолобки", "парканець", "пшеничка", "сльозки", "гадючка" і чимало інших. їх звичайно використовують для оздоблення нахилених і таких, що звужуються, декоративних площин та для зв'язку частин орнаменту в єдине ціле.\n4. Мотиви, основу яких складає коло в поєднанні з квадратами і прямокутниками. Це "качела", "сонічко", "зірки", "ружі", "гачки", "сонішник" та багато інших. За формою вони складніші, їх вміщують у центрі декоративної поверхні виробів круглої форми (Будзан А. Ф. Різьба по дереву в західних областях України. К., 1960).\nТакі мотиви різьбленого орнаменту як "драбинка", "ільчасте письмо", "кривулька", "зубчики", "копаниці", "сонічко", "ружі" та інші за формою нагадують аналогічні давньо-слов'янські. Всі інші мотиви складніших форм виникли шляхом вдосконалення й збагачення традиційних мотивів, а деякі — як творчі пошуки народних умільців. Це "ягідки", "косиці", "деревце", "кучері" та ін.\nГуцульський різьблений орнамент — дрібний та плоский, вдало сполучаючи різноманітні мотиви, — відзначається чіткістю, графічністю малюнка геометричних форм, точністю виконання. Народні умільці мистецьки, винахідливо розташовують на поверхні виробу мотиви орнаменту і створюють різноманітні декоративні вирішення.\nОрнаментальне зображення на виробах органічно поєднується з їх матеріалом і формою, причому величина орнаменту завжди повинна відповідати формі та розміру виробу. Невеликий виріб не оздоблюють великим орнаментом і навпаки. Разом із тим орнамент повинен відповідати матеріалу і способу його обробки: те, що добре в різьбленні, може бути непридатним для інкрустації.\nКомпозиція орнаменту залежить від творчої фантазії, ініціативи та уміння митця, його художнього чуття. Плоска різьба допускає велику різноманітність композиційних прийомів художнього оформлення поверхні виробів. Невелика її глибина не порушує художньої цілісності виробів, які мають різний характер, це рамки, шкатулки, декоративні тарелі і т. д. Усі вони відрізняються за формою, призначенням, а це зумовлює і певні особливості декоративної композиції. Так, для орнаменту шкатулки характерне традиційне розчленування кришки на прямокутні частини, центральна з яких, найбільша, відводиться під основний мотив.\nНа декоративних тарелях орнамент звичайно розташований концентрично, причому в центрі (на дні тарілки) вміщується основний мотив. У давнину по краях її часто робили написи.\nКомпозиційною основою орнаментальних мотивів є ритм і симетрія. При цьому симетрія частіше проявляється в основних мотивах, а ритм у смугах узору, що складаються з повторення чи чергування елементів ("зубці", "кривулька", "парканець" та ін. ). Такі смуги мають в оформленні виробу другорядне значення. Симетричність основних мотивів підкреслює форму виробу, сприяє цілісності її сприймання. Проте треба зазначити, що в гуцульському різьбленні точність симетрії нерідко порушується. Для митця важливо зберегти рівновагу елементів, які можуть відрізнятися за формою. Та це не знижує художньої виразності орнаменту.\nСполучення матеріалів різного кольору в інкрустації посилює ритмічність та емоціональність усього орнаменту, надаючи йому мажорного чи мінорного забарвлення. Завдання кольору — надати образу емоційний тон, викликаючи в глядача той чи той настрій. Яскраві, теплі кольори викликають настрій радості, холодні, а також темні, сірі — смуток, нудьгу.\nСприймання кольору залежить від співвідношення кольору тла й орнаменту. Якщо тло світле, майстер підбирає темніший орнамент, і навпаки, для темного тла підбирає світліший узор. Натуральний колір деревини різних порід створює м'який колорит, який вдало доповнює блиск перламутру й кольорового металу. Вміле використання кольорового бісеру також оживляє декоративну поверхню виробу. "Гра" світла і тіні створює своєрідний колористичний ефект, близький колориту вишивок.\nВажливу роль у гуцульському мистецтві різьблення на дереві та інкрустації відіграє також лінія. У контурному різьбленні лінія служить основним засобом зображення. Народний майстер вдається до узагальнення, створюючи лінійно- силуетні зображення в межах можливостей матеріалу і способів його обробки. В сучасному гуцульському різьбленні з допомогою контурного зображення автори створюють сюжетні картини на тонованій дерев'яній поверхні (темно-коричневому чи чорному фоні).\nЛінійно-кольорові мотиви інкрустації є невід'ємною частиною конкретного предмета і сприймаються не ізольовано, а як частина того виробу, з яким зв'язані.\nСучасне різьблення на дереві та інкрустація пройшли тривалий і складний шлях творчих пошуків — новий зміст повинен вписуватись у традиційну форму декоративного вирішення виробів. Відбулися деякі зміни в композиції декоративного оформлення таких виробів. Сюжетне зображення чи портрет тепер завжди в центрі поверхні, узгоджуючись з декоративною каймою. До цієї побудови композиції народні митці прийшли після тривалих пошуків. Виявилось, що найбільш вдало з різьбою орнаментальної кайми поєднується зображення, виконане в техніці плоского рельєфу. З інкрустованим тематичним малюнком чи портретом добре поєднується інкрустований бордюр. Інколи декоративна кайма включає декоративні вислови, які мистецьки вирізаються в формі орнаменту, органічно узгоджуючись із ним. У традиційний різьблений та інкрустований орнамент вводять також національну емблематику: тризуб, герби міст, хрестики, зірки тощо. Таким чином створюються нові композиційні побудови, в яких портрет, сюжетне зображення, національна емблематика поєднуються з різноманітними традиційними мотивами. Бувши глибоко традиційним, мистецтво гуцульського різьблення та інкрустації відгукується по-своєму на все нове. Це робить мистецтво гуцулів живим, визначає його місце в сучасній художній культурі.\nдоцент Тернопільського педуніверситету\nВироби різьбляні у крамниці ( )\nВироби інкрустовані у крамниці ( )


Питирим (патріарх Московський) — Вікіпедія\nЦя стаття є сирим перекладом з іншої мови. Можливо, вона створена за допомогою машинного перекладу або перекладачем, який недостатньо володіє обома мовами. Будь ласка, допоможіть поліпшити переклад. (січень 2019)\nЦя стаття не містить посилань на джерела. Ви можете допомогти поліпшити цю статтю, додавши посилання на надійні (авторитетні) джерела. Матеріал без джерел може бути піддано сумніву та вилучено. (січень 2019)\nПатріарх Питирим (?, Суздаль — 19 квітня 1673 року , Москва) — восьмий Патріарх Московський і всієї Русі\nрос. Патриарх Питирим\n8-й Патріарх Московський і всієї Русі\n7 липня 1672 — 19 квітня 1673\n7 липня 1672\n19 квітня 1674\nУспенський собор московського Кремля\nПитирим у Вікісховищі\nНародився у Суздалі, прийняв постриг у Спасо-Ємфимівському монастирі. З 1650 року — архімандрит цього монастиря. В 1654 році переведений до Московського Новоспаського монастиря.\n2 грудня 1655 Патріархом Никоном був поставлений митрополитом Сарським і Подонським. Сарський та Подонський митрополит мав єпархію лише на папері та фактично виконував роль управителя патріаршими справами.\nКоли Никон залишив патріарший престол, Питирии як митрополит Сарський став виконувати його обов'язки, але без титулу Патріаршого Місцеблюстителя; діяв без відносин з Никоном, але за « государевим царевим указом».\nУ 1662 патріарх Никон наклав на митрополита анафему.\n5 серпня 1664 року митрополит Питирим був соборно вибраний «на найвищої степені великого Нового Граду і Великих Лук митрополита». Під час суду над Никоном Питирим виступав одним из найлютіших ворогів та найгрубіших обвинувачувачів патріарха, надіючись, очевидно, заняти після скинення Никона патріарший престол. Проте це йому не вдалося; патріархом обрали Іоасафа.\nТільки 7 липня 1672 став патріархом, будучи вже досить сильно хворим; управлінням займався митрополит Іоаким . В тому ж році хрестив у Московському Чудовому монастирі майбутнього імператора Петра I.\nПісля десятимісячного патріархату, який нічим й не відзначився, 19 квітня 1673 року Питирим помер. Похований в Успенському соборі Кремля.\nОтримано з https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Питирим_(патріарх_Московський)&oldid=34458517\nОстаннє редагування: 1 лютого 2022, 22:58\nЦю сторінку востаннє відредаговано о 22:58, 1 лютого 2022.


Шаран: непогану гру показали, я задоволений – Спортивна Кіровоградщина\nШаран: непогану гру показали, я задоволений\nPublished Date: 20.09.2019 - 00:22\nГоловний тренер «Олександрії» Володимир Шаран в ефірі телеканалу «Футбол 1» прокоментував поразку від «Вольфсбургу» у першому турі Ліги Європи.\n«Саме головне не погану гру показали як для новачка Ліги Європи. Хлопці вийшли без мандражу. «Вольфсбург» не переграв нас повністю. Їх майстерність краща. Другий пропущений м’яч надломив нас. У другому таймі зіграли краще, ніж у першому. Забивши гол була надія, що може забити ще раз. Але натомість досить швидко пропустили. Непогану гру показали, я задоволений.\nМи почали пресингувати суперника на старті матчу, вони не очікували цього. Ми не погано виглядали до пропущеного м’яча. Це майстерність суперника. Ми багато працювали на стандартах, всі знали хто на якому місці грає. Добре, що кращий бомбардир нашої команди минулого сезону забив гол», – зазначив Шаран.


Подвійне сліпе рандомізоване багатоцентрове дослідження не меншої ефективності у паралельних групах фази III\nІнфекції сечовивідних шляхів (ІСШ) є одними з найпоширеніших інфекційних захворювань в загальній лікарській та урологічній практиці.\nПоточні настанови рекомендують антибактеріальні (АБ) засоби як терапію першого вибору для лікування неускладнених інфекцій нижніх сечових шляхів (нІНСШ), незважаючи на те, що у 80% випадків вони є неускладненими та схильні до самостійного спонтанного розрішення.\nКрім того, часте застосування антибактеріальних засобів може спричинити значне ушкодження мікробіому організму та є основною причиною глобального розвитку резистентності до цього класу препаратів.\nУ керівництві Європейської асоціації урологів (EАU) у якості терапії першої лінії рекомендоване одноразове використання фосфоміціну трометамолу, 3 г для лікування гострого неускладненого циститу (ГНЦ).\nУ попередніх дослідженнях порівнювали ефективність альтернативних лікарських засобів, наприклад, нестероїдних протизапальних засобів (НПЗЗ), ібупрофену та диклофенаку з АБ, при чому було отримано багатообіцяючі результати ефективності. Проте відсутність переваги ще не встановлено.\nРослинні лікарські препарати є іншою можливою альтернативою застосуванню АБ для лікування нІНСШ.\nУ разі виникнення ГНЦ рослинний лікарський препарат Канефрон® Н з його мультимодальною активністю, необхідною для швидкого полегшення симптомів НІСШ (протизапальна, анальгетична, спазмолітична та антиадгезивна дії з діуретичним ефектом, що були продемонстровані у різних доклінічних дослідженнях in vivo та in vitro) є прийнятним способом симптоматичного терапевтичного лікування і може являти собою альтернативу використання антибактеріальних засобів.\nГострий неускладнений цистит (ГНЦ): не менша ефективність препарату Канефрон® Н у порівнянні з фосфоміцином\nПринципова можливість використання Канефрону® Н, таблетки (стандартизована рослинна композиція BNO 1040) у якості альтернативи антибактеріальним препаратам у хворих з ГНЦ була продемонстрована у недавньому рандомізованому, контрольованому, подвійному сліпому, багатоцентровому, міжнародному дослідженні фази III з подвійною імітацією, проведене у 51 центрі Європи: 16 – у Німеччині, 22 – в Україні та 13 – у Польщі (назва CanUTI7 номер EudraCT 201300452999, номер у реєстрі Clinicaltrials.gov: NCT 02639520). Клінічне дослідження було затверджено усіма відповіднимикомпетентними органами та комісіями з питань етики.\nПацієнтами, які відповідали критеріям включення, були 659 жінок у віці 18–70 років з типовими симптомами вперше діагностованого гострого циститу з сумою балів >6 для оцінки 3 основних симптомів нІНСШ (дизурія, полакіурія та невідкладний позив до сечовипускання).\nПацієнтки «групи Канефрон® Н» отримували 7 днів Канефрон® Н та одну дозу плацебо фосфоміцину (рис. 1); пацієнтки «групи фосфоміцину трометамолу» одержували одноразово дозу препарату ФТ (3 г) та 7 днів плацебо, що імітує Канефрон® Н (double dummy design). Подальше спостереження проводили через 30 днів після останньої дати лікування (38-й день), щоб визначити наявність рецидиву нІНСШ.\nПервинною кінцевою точкою була не менша ефективність препарату Канефрон® Н у порівнянні з фосфоміцином з огляду на необхідність додаткової антибактеріальної терапії протягом досліджуваного періоду (138 день).\n83,5% пацієнтів в групі Канефрон® Н і 89,8% пацієнтів в групі ФТ не потребували додаткової терапії антибіотиками. Таким чином, препарат Канефрон® Н володів статистично порівнянною з антибіотиком ФТ ефективністю при лікуванні ГНЦ щодо основної кінцевої точки з різницею ефективності, що дорівнює D=6,3% (нижня межа довірчого інтервалу: 11,99%, p=0,0014), що потрапляє у допустиму 15-відсоткову межу non inferiority (рис. 2).\nЗменшення симптомів циститу (вимірюється за допомогою «шкали симптомів гострого циститу», ACSS, як сума балів «типових» симптомів), було приблизно однаковим в обох групах протягом періоду дослідження. Зниження середнього балу тяжкості циститу на 4-й день (р=0,0166) було трохи вищим у групі фосфоміцину (різниця склала 0,6 балів), але порівнюваним в кінці лікування та наприкінці періодів подальшого спостереження (рис. 3).\nТерапія Канефроном® Н добре переносилася, цей факт також був встановлений у попередніх клінічних дослідженнях.\nДане дослідження було представлено на щорічній конференції Німецького товариства урологів (DGU), проведеної у кінці вересня 2018 р. у м. Дрезден.\nКрім того, повнотекстова публікація у журналі «Урологія Інтернаціоналіс (Urologia Internationalis)» розміщена у мережі Інтернет як електронне видання та завантажується за посиланням www.karger.com/Article/Abstract/493368.\nКанефрон® Н є ефективним альтернативним антибіотикам варіантом лікування гострого неускладненого циститу (ГНЦ) з доведеною ефективністю (рівень доказовості 1b) і може допомогти значною мірою зменшити застосування антибіотиків в амбулаторних умовах. Це має велике значення у контексті стратегії ВООЗ доцільного використання антибактеріальних засобів, щоб раціоналізувати масштабне їх застосування і зменшити небезпеку виникнення антибіотикорезистентності.