Нові жертви вірусу МЕРС у Південній Кореї: кількість загиблих сягнула вже дев'яти осіб — 5 канал\nЗа минулу добу від недуги там загинули ще двоє людей, таким чином загальна кількість загиблих сягнула вже дев'яти.\nЗа даними міністерства охорони здоров’я країни - за останні 24 години виявлено ще майже 15 інфікованих людей. Усього хворих вже понад 100. Стан одинадцяти ушпиталених медики називають тяжким. Влада країни вживає екстрених заходів, щоб зупинити поширення епідемії. Закриті дві тисячі навчальних закладів, скасовано сотні масових заходів. Усі, хто мав контакт з хворими, перебувають на карантині. Президент держави - скасувала запланований на наступний тиждень візит до США - щоб особисто контролювати розвиток ситуації.\n"Вірус поширюється повітряно-крапельним шляхом, при близькому контакті з хворим. Ускладнює ситуацію те, що на перших етапах захворювання складно відрізнити від звичайної застуди - ті самі температура і кашель. Через недостатню інформованість, чимало інфікованих замість того, щоб залишатися у карантині, шукали допомоги у великих, людних клініках, у процесі очікування - заражали інших пацієнтів", - зазначає Лі Дон-ху.\n"Нормандська четвірка" сьогодні обговорить реалізацію Мінських угод


11 травня, 12:32\nВлада також конфіскувала близько 2000000 доларів з його банківських рахунків\nЖитель Каліфорнії, США, отримав 5 мільйонів доларів у вигляді федеральних кредитів на боротьбу з наслідками пандемії для фальшивих підприємств, а потім використав ці гроші для покупки Lamborghini, Ferrari та Bentley.\nПрокуратура США заарештувала 38-річного Мустафу Кадірі за підозрою в шахрайстві з метою "обійти" федеральну програму захисту зарплати. Її реалізували минулого року для допомоги малим підприємствам, які намагаються триматися на плаву під час пандемії Covid-19.\nАдвокат Кадірі Білал Ессейлі відмовився від коментарів. Його клієнт здався прокуратурі, але не визнав себе винним за кількома звинуваченнями.\nВлада повідомила, що Кадір подав підроблені заявки на отримання кредиту в рамках програми захисту зарплати в травні та червні 2020 року в три банки від імені чотирьох підставних компаній: All American Lending, Inc., All American Capital Holdings, Inc., RadMediaLab, Inc. і Ad Blot, Inc., жодна з яких не є чинною на даний час.\nАфера включала змінені банківські записи, підроблені податкові декларації та неправдиву інформацію про співробітників. Він також використовував чуже ім'я, номер соціального страхування і підпис, щоб подати заявку на одну з позик. Кадірі звинуватили в банківському шахрайстві, афері з використанням електронних засобів, крадіжці особистих даних при обтяжувальних обставинах, а також у відмиванні грошей.\nЗагалом він отримав 5 мільйонів доларів у вигляді позик, які використовував для оплати поїздок, спортивних автомобілів і особистих витрат. Федеральними агентами були конфісковані автомобілі Lamborghini Aventador S 2018, Ferrari 458 Italia 2011 випуску вартістю понад 100 000 доларів, Bentley Continental GT Coupe 2020 року, а також близько 2 мільйонів доларів з його банківських рахунків.\nМустафі Кадірі призначили суд присяжних на 29 червня, також окружний суддя США Джозефін Стейтон відпустила його під заставу в 100000 доларів. У разі визнання підсудного винним йому загрожує максимальне покарання у вигляді 302 років позбавлення волі.\nРаніше APnews також повідомляв, під Києвом розбили суперкар за 7100000 грн.


негода у Китаї - 5 канал\nнегода у Китаї\nМешканці 11 великих міст потерпають від природного лиха\nПотужний тайфун "Непарк" дістався материкового Китаю\nНадпотужні зливи та вітер поривами понад 220 кілометрів на годину зносять все на своєму шляху. Негода принесла вже 2 жертви на Тайвані, 66 людей травмовані. Це перший тайфун в регіоні цього року. Влада просить людей бути максимально обережними та остерігається зсувів ґрунту та обвалів.\nУ провінції Аньхой від негоди постраждали понад 43 тисячі людей. Вода піднялася більш як на 5 метрів вище критичного рівня. Повінь пошкодила 2300 гектарів сільськогосподарських угідь. Збитки від стихії вже перевищили 9 млн доларів. У провінції Цзянсі більш як 260 мешканців потрапили у пастку в своїх будинках.


Nechui-Levytsky. Kniaz Ieremiia Vyshnevetskyi, Chap. 6\nТим часом прибувші католицькі ченці-домінікани та два патери єзуїти розташовувались в кляшторі. Хлопи з великою огидою чистили та прибирали їх просторні покої. Патрали кури та поросята на обід. Між селянами та міщанами пішла чутка, що вже наїхали католицькі патери і будуть запроваджувати в Лубенщині та в Чернігівщині унію. Недавно осаджені по селах та хуторах селяни стривожились і почали думати, чи не доведеться їм знов зніматись з осад і тікати за границю в Московщину.\nЧерез тиждень до Вишневецького вступили єзуїти: старий патер Вінцентій та його молодший товариш Гавденцій. Їх одрядили варшавські єзуїти в Лубни, щоб наглядати за Єремією, настренчувати його до католицької пропаганди і про все подавати звістки у Варшаву. Єремія привітав їх привітно, але побалакав з ними холодно й заборонив їм заходжуватись коло католицької пропаганди в Лубенщині. Він боявсь, щоб єзуїти не порозганяли часом людей з осель.\n— Він став католиком, щоб протоптати стежку до двору, — сказав Гавденцій ще смутніше.\n— Треба піти на пораду до княгині Гризельди. Попросимо, нехай вона настренчить його. Може він послухає її як жінки, — сказав патер Гавденцій.\nІ вони пішли до Гризельди.\nГризельда вийшла до патерів. Вони розказали їй усю розмову з князем і просили заступитись за їх і вмовити князя, щоб він зараз розпочав заводити унію та католицтво в Лубенщині.\nГризельда вислухала усе ласкаво, трохи розсердилась на князя й промовила:\n— Йдіть до кляштора, а я зараз піду та побалакаю з князем.\nЄремія ходив по здоровій парадовій залі, сердитий, роздратований. Гризельда вступила до зали.\n— Чого це ти, князю, такий невеселий, аж неначе сердитий? — спитала вона стиха.\n— Роздратували мене патери єзуїти. Намагаються, щоб я зараз повигонив ченців з монастирів та запроваджував по містах та по селах унію отут в Лубенщині.\n— То й послухай їх. Чом же не стати зараз до такого святого діла? - спитала Гризельда.\n— А тим, що я саме оце заводжу осади в цих степах, а патери порозганяють їх. Мої люде повтікають у Московщину. От тобі й матимеш гарну справу.\n— Вони стануть до діла так зручно, що не порозганяють ні ченців, ні хлопів.\n— Говори до гори! Стануть зручно! Знаємо, як вони стають зручно до діла! Вони так беруться за діло, аж діло тріщить та лущить, як старий, розхлябаний та розторсаний віз. Вони поламають мені воза. Ще не час братись за це діло.\n— Як не час? За це діло братись час повсякчасно. Це ж наше велике діло, це наша місія, як кажуть святі патери.\n— Нехай вони підуть під три чорти, або й далі! Це гарна місія? Я заводжу в себе осади, а вони розганятимуть! — крикнув Єремія на всю залу.\nГризельда вже постерегла палку Єреміїну вдачу. Вона й сама вже почувала, що гнів підступає до її серця. Але розумна й здержлива зроду, вона здержала своє серце й тихо промовила, поклавши обидві руки на його плечі.\n— Єреміє! Не сердься, мій коханий, і послухай, що я буду казати: як ти не пустиш сюди в Лубенщину патерів єзуїтів, як одкладатимеш надалі святе діло пропаганди, що скажуть у Варшаві біскупи, пани, магнати? Що скаже сенат, король?\n— Нехай кажуть, що хотять! — крикнув Єремія й повернувся од Гризельди так швидко, неначе вирвавсь з її рук. — Там то мені клопоту про біскупів, магнатів та короля! Я тут і біскуп, і сенат, і король! Я тутечки ні під чиїм загадом! Що схочу, те й зроблю. Моє діло хапати землі, маєтності, дбати про гроші та військо. Он це моя сила й слава! З військом я стану подужний, міцносилий, подужніший за всіх магнатів, за самого короля! З військом я зруйную Крим, завоюю Волощину, стану королем в Молдавщині, скину з трону польського короля, зроблю, що схочу. З військом я змелю усіх магнатів на борошно!\nЄремія став лютий. Його тонкі ніздрі дрижали. На випнутому високому чолі понабрякали жили й ніби стриміли, неначе сині попруги. Одначе Гризельда не злякалась його.\n— Єреміє! мій коханий! опам'ятайся! схаменись! Пусти патерів в Лубенщину!\n— Одчепись! І не говори, і не мороч мене! Я не люблю слухати суперечки ні од кого, навіть од тебе. Не мішайся не в своє діло! Гляди отам свого бабського діла. Йди до баби Ганни, до своїх паннів, сідай та пряди чи ший, чи пори, чи гаптуй шовком. Ото твоє діло. Домінікани нехай собі сидять в кляшторі. Вони не такі ревні та кусливі. Нехай сидять і схизматики ченці в монастирях до моєї ласки. А єзуїтів я сюди не пущу! Ні за що в світі не пущу!\nЄремія репетував, кричав не своїм голосом. Голос його дійшов до найвищих нот. Він бігав по світлиці, трохи не ліз на стіни, часом крутився на одному місці. Очі блищали й крутились у віках.\nГризельда тепер пересвідчилась, що нічого не вдіє, що не з її хистом усмирити Єремію, зломити його волю. Вона махнула рукою, важко зітхнула й вийшла з зали. Патери єзуїти мусіли зараз виїхати з Лубен. Тим часом, трохи заспокоївшись, Єремія звелів осідлати коня й поїхав до казарм муштрувати своє військо. Після муштрів він прохолов, вернувся в палац неозвірений і сів за обід.\n— Оце я згадав про тих єзуїтів, про їх приставання до мене з пропагандою. Ти, Гризельдо, дурнісінько сердишся на мене. Мені не випадає напускати сюди єзуїтів та бентежити хлопів та ченців. А коли хоч, то ставай до цього діла ти сама: запроваджуй польську мову в дворі, навертай двірських бабів та шляхтянок на католицьку віру, запрошуй собі до помочі домініканів, але робіть діло тихо, безголосно, помаленьку, потихеньку, без галасу, щоб не сполохати людей. Ти пристаєш на це?\n— Де вже не пристати на це! Я давно на це пристала серцем, бо то діло святе. Мені ще у Варшаві патери єзуїти дали таке напутництво, — сказала Гризельда вже зовсім спокійним голосом.\n— От і матимеш діло й розвагу в цих пущах. А тим часом надходить день моїх іменин. Я запросив з Варшави багато високих гостей, щоб показати їм свій палац, своє оце житло. Час би вже готуватись до того празникування, — сказав Єремія.\n— І справді вже час, — сказала Гризельда. — До іменин зосталось кільки тижнів.\n— Треба привезти з Ніжина музики. Треба все налагодити на великі влови. Шляхта любить влови, а тут діброви дивні! Дичини сила! Налякаємо трохи схизматицьких ченців по монастирях рогами, трубами та мушкетами.\n— Чи бочок з вином й досі не приставили на підводах з Києва? — обізвалась Гризельда.\n— Ні. А до нас же наїдуть такі, що їм тільки настачай вина. Приїде доконешне старий п'яниця гетьман Миколай Потоцький, а гетьман Конецпольський, певно, привезе розбишаку і завзятого п'янюгу Самійла Лаща, свого любчика. На цього одного треба постачити барил зо двоє, — сказав Єремія.\n«А тим часом треба б встругнути якусь фацецію для польських магнатів, треба вигадати щось незвичайне й втішне, щоб забавити та втішити панів. Вони люблять вражати своїх гостей якоюсь несподіванкою, чимсь незвичайним, фантастичним, та ще щоб воно незвичайно дорого коштувало і вимагало великих сил, великої праці, і було показне, навіть чудернацьке, навіть страшне, яке от, приміром, вигадував Нерон, засипаючи квітками до стелі гостей з головою за бенкетом за столами». Довго думав князь Єремія, ходячи по залі. Він вийшов на балкон і кинув байдужними очима на гори. Йому впала в очі Лиса безліса гора. Він пригадав, що колись Гризельда говорила йому, яка гарна буде та гора взимку серед чорних лісів, коли її вкриє білий сніг.\n— О! Це ж буде незвичайна панська фацеція! Швидко буде спасівка. Зроблю я в спасівку зиму: обсиплю усю Лису гору сіллю, посиплю до неї й шлях сіллю й повезу магнатів на санках на Лису гору у спасівку. На санках у спасівку на влови! Це ж буде диво, варте князя Вишневецького. Магнати повитріщають очі з того дива.\n«Але це все треба робити потай од Гризельди, щоб і її вразити несподіваним дивом», — подумав Єремія. І він зараз скочив на коня, побіг до свого управителя, викликав його з хати і на самоті нишком звелів йому розіслати слуг на усі чумацькі шляхи, переймати чумаків з мажами солі, закуповувати в їх сіль і зсипати її в здорові комори та повітки десь далеченько од палацу в місті, начебто задля війська.\nНастала спасівка. Наближався день Єреміїних іменин.\nВійськові розвідчики, вислані Єремією в степи виглядати гостей, привезли звістки, що гості вже їдуть. Єремія звелів підняти на баштах флаги. Музики стали на здоровому балконі, що виступав на подвір'я, й ждали. На баштах звершечку сиділи виглядачі й виглядали гостей. Вони подавали звістку з башти, махаючи флагами і крикнувши, що в степу піднялася курява, що на шляху з'явилась карета якогось гостя. Тільки яка карета в'їжджала в двір, музики зараз грали веселого марша, і магнат виходив з карети під музику маршу. На ґанку стояв Єремія поруч із Гризельдою й вітали своїх високих гостей.\nОт у першій кареті прибув гетьман Миколай Потоцький, отілий та сивий з випнутими сірими каламутними очима. Білий та спанілий на виду, але дуже броватий та окатий, з грубим обводом лиця, з товстими насупленими рудими бровами, з товстими синюватими губами, Потоцький був схожий здалеки на здорового спанілого хлопа, прибраного в дорогий кунтуш та в жовті сап'янці. Тільки товсті та довгі здорові вуси, що вкривали тінню обголене бруснате підборіддя, та горда постава наддавали йому вид магната. По закривавлених червоних очах було знать, що він і в дорозі був на похміллі. Шапка з червоним оксамитовим вершком, перо на шапці, обсипане брильянтами, дорога крива шабля наддавали його поставній фігурі сміливий лицарський вид. В червонуватих сірих очах мигали іскорки і виявляли його люті норови та жорстокість.\n— Вітаю вельможного князя в його господі й поздоровляю з іменинами! — крикнув Миколай Потоцький, проворно вискакуючи з карети.\n— Спасибі, я дуже вдячний, ясновельможний гетьмане, за ласкавість до мене й до мого дому! — сказав Єремія, подаючи руку Потоцькому, котрий прямував до його, поважно виходячи до дверей по широких східцях. Потоцький тричі поцілувався навхрест з Єремією.\n— Ну та палац же в ясновельможного князя! Ні один магнат в Польщі та в Литві не має такого палацу. Заломив княжий палац і королівські палаци, — сказав Потоцький.\nЗ карети вискочив небіж старого Потоцького Стефан Потоцький, той самий, що добивав козаків в Лубенщині після виїзду дядька в Пруссію. Це був молодий повновидий хлопець, жвавий та верткий, пишно убраний в кольорове убрання.\n— Просимо ж до покоїв та вип'ємо по кубкові вина після важкої та довгої дороги до моєї господи, — просив господар Потоцького.\nПотоцькі привітались з Гризельдою, поцілували її в руку і пішли в нижчий етаж. В покоях стояли столи рядками, понакривані й прибраті. Столи аж захрясли під дорогими срібними кубками, тарілками, полумисками та вазами. Напитки й наїдки стояли три дні напоготові для гостей, котрі з'їжджались потім цілих три дні.\n— Ну, хвалить бога, що в князя є вино! — гукнув Потоцький, зирнувши на столи, заставлені бутлями з горілкою та винами. — Я знав, що Бахус не твій бог, і боявся, щоб ти часом не забувся про вина, бо Бахус мій улюблений божок, сказати по щирій правді.\nЄремія налив прездоровий срібний кубок венгерського вина й подав Потоцькому. Старий вихилив нахильці увесь кубок, в котрий влазило більше як півпляшки вина. Він гекнув, як мужик, що перерубав колодку сокирою, втер оксамитовим рукавом замочені вуса, схожі на дві жменьки конопель, і кинувся на холодне м'ясо, на ковбаси, неначе вовк на ягня. Щось животинне, вовче було в його хижому виду, в хижих очах, в самому апетиті, як він кинувся уплітати баранину та дичину.\n— Ну, князю! добули ми слави в Лубенщині, взяли ми перевагу над Гунею, над Остряницею. А тепер вони пропали без сліду, і ми на їх землях, облитих їх таки кров'ю, п'ємо венгерське та бенкетуємо. Віват, княже! Нехай панують магнати та ясна шляхта!\n— Віват Польщі! Нехай гинуть козаки та хлопи! — крикнув Єремія різким голосом, неначе ворон крякнув за вікном.\nЗнов затрубили виглядачі на баштах. Музики вдарили маршу. Єремія поставив свій кубок, в котрий він тільки вмочив губи, і побіг на ґанок. За ним вийшла і Гризельда. У двір в'їжджала ціла валка карет: то прибула Гризельдина рідня з Волині: князі Острожські за Збаражські. З ними приїхала й її менша сестра Варвара Замойська, а слідком за ними прикотила карета молодого Олександра Конецпольського, гетьманського сина. Він вже давно залицявся до молодої Замойської й пригнався за нею через степи аж до Лубен.\nГризельда радо привітала сестру й повела її в свої покої. Княжата Острожські посідали за столи. Але знов несподівано вдарив оркестр на балконі, а на баштах затрубили в труби. Єремія вибіг на ґанок. До ґанку наближалась карета, запряжена впростяж. З карети вийшов Адам Казановський, королів улюбленок. Король надарував йому маєтності в Чернігівщині, але він ще добувався захопити землі й у Лубенщині. Казановський з роду італіянця Казанови, був ще не старий на літа, чорнявий та гарний, з чималою чорною бородою та з високими чорними, ніби намальованими бровами. Він скинув шапку і привітався до Єремії. Убраний в чорний жупан та в вишневий кунтуш, з чорним волоссям, зачесаним назад на тім'я без проділля, Адам Казановський був схожий на київського архімандрита або на протопопа. Делікатні манери, тихий ласкавий голос виявляли в йому спанілого чужоземця, людину просвітнішу й делікатнішу за польських панів.\nКазановський ласкаво поздоровив Єремію з новим житлом та з іменинами. Єремія привітався до його трохи надуто й неохоче: в їх обох вже давно був недомисл за Ромни. Король Владислав подарував Ромни Казановському, а Єремія вважав на роменську маєтність як на свою батьківщину й дідизну, якось трохи неясно затверджену королем вкуто з Лубенщиною за родом Вишневецьких. Єремія неласкава привітався до Казановського. Казановський це примітив.\n— Приїхав до вашої ясновельможності, князю, поздоровити ясновельможність вашу з іменинами і привітати як свого сусіда: хочу жити з вашою ясновельможністю в згоді, як сусід, — сказав Казановський.\n— Коли ваша милость приїхали до мене, то будьте моїм шановним гостем. Я не маю на думці змагатись з паном. Вступіть до моєї господи і їжте мою хліб-сіль, — припрошував Єремія.\n— Спасибі, князю, за привітність, — сказав Казановський і тихою плавкою ходою вступив у світлиці й поклонився гостям таким поклоном, як архієреї кланяються в церкві до парафіян.\n— Ну, князю Яремо! попрацювали ми в твоїй Лубенщині коло козаків, а от тепер одпочиваємо в твоєму палаці. Чи ти, князю, знаєш, що на цьому самому місці, де тепер стоїть твій палац, я посадив на палі два десятки козаків, — гунув чваньковито Потоцький. — Їй же богу посадив! Отам в тому кутку палацу корчилось на палях три козаки, а там коло твого порога стриміло п'ять паль з бидлом; та й тут, де стоять твої столи тесові, стояв рядок паль і висіли проткнуті наскрізь аж до шиї здорові козарлюги! Ій-богу правду говорю! — чванився Потоцький.\nЙому мало хто йняв віри. Не йняв йому віри і сам Єремія, але підходячи під чваньковитість гетьмана, він сказав:\n— Де лилась кров отих душогубів, отих наших ворогів, там тепер ллється наше вино. Віват польному гетьманові Потоцькому!\n— Віват, віват! — крикнули гості разом.\n— Віват і князеві Єремії, що допоміг мені задушити ту хлопську десятиголову гідру! — крикнув Потоцький.\nТим часом слуги почали подавати на столи обід. Тільки що гості посідали за столи, знов на баштах затрубили в труби, знов заграли музики. Гості виглянули у вікна. З карети вилазив старий гетьман Конецпольський, а за ним слідком лізло в дверці якесь здорове опудало та одоробало, висунувши підголену голову, неначе макітру, на котрій теліпався чуб, неначе заткнутий в макітру.\n— Самійло Лащ! Самійло Лащ з гетьманом Конецпольським! — загомоніли гості.\n— І принесла таки лиха година отого Лаща, отого непросипленного п'янюгу, — зашепотів Єремія до Гризельди, — ой ненавиджу отих п'янюг! І тарабанить же з собою гетьман отого свого підчихвоста.\nЄремія аж потилицю чухав, але мусив йти назустріч новим гостям і просити їх до обіду.\nНезабаром увійшов у покої Конецпольський, вже літній чоловік, але ще кремезний і жвавий дід, а за ним всурганився Лащ, неначе вітряк знявся в степу й увійшов у покої. Здоровий, плечистий, кудлатий та пелехатий, з розкуйовдженою чуприною на підголеній голові, з довгими кудлатими вусами, Лащ був схожий не на чоловіка, а на старого дуба серед степу, розбитого громом, з обламаними гілками, кругом обтиканого товстими сучками. Здавалось, ніби такий обсмалений корчакуватий дуб, навіщось прибратий в кунтуш та жупан, втелепався в Єреміїні світлиці. Убрання на Лащеві було потерте, засмальцьоване, позамазуване, неначе Лащ три дні й три ночі валявся в шинку, а четвертого дня, невмитий, незачесаний і замурзаний, просто ввірвався в покої князя Єремії. Кудлаті товсті брови настовбурчились. Вирячкуваті сірі, залиті кров'ю очі неначе повилазили з лоба наверх, як у жаби. Попруги під очима, товсті кудлаті вуси наддавали йому звірячий вигляд. Здавалось, ніби між живими людьми з'явився серед дня або упир з товстими кривавими губищами, або міфічний гультяй і розбишака пан Твардовський.\n— Ну і принесла таки лиха година оцього п'янюгу Лаща, — зашепотів Єремія до Гризельди. — Ненавиджу отаких п'яниць.\n— Поздоровляю вашу ясновельможність передніше за все з тим днем, що сьогодні, з іменинами і з новим палацом! — гукнув Лащ до Єремії.\n— Спасибі, спасибі! — обізвався якось знехотя Єремія.\n— Хоч на моїй потилиці лежить тепер двісті дев'ятнадцята баніція з Польщі, але я передніше задумав побувати в ясновельможного князя, випити добрий пугар вина, а потім вже хоч і у вигнання! Піду вже потім з гостей та просто кудись в світи, — говорив Лащ.\n— Завіщо ж на пана Лаща спала ота двісті дев'ятнадцята сенатська баніція? Я тим часом чув тільки про двісті вісімнадцять, — спитав Єремія.\n— Нізавіщо. Аж людям сором розказувати: йшов я оце з військом через село Любомирського. Прийшли в село вночі. Стукаємо в палац Любомирського — нас не пускають. Стукаю я в двері до одного мужика — не одчиняє. Я виламав двері, ускочив у хату та зозла вирізав усю сім'ю, повикидав надвір, а сам вгніздився в хаті та й переночував. Любомирський здурів та бух на мене позов у сенат за те, що я вирізав його робітників, його бидло. От тобі й баніція готова! Велика цяця — хлопська сім'я. Швидко будуть давати шляхтичам баніцію й за те, що вони вирізують хлопські кури та поросята. Ха, ха, ха! — зареготався Лащ і блиснув здоровими білими зубами. Гризельді й Варварі здалося, що зареготався віл або кінь, випадком влізши в світлицю.\n— Ну! ти, пане, таки погано робиш, що витинаєш у панів робітницький люд. І я не подякував би тобі, якби ти оце вирізав у мене в дворі півсотні волів, коней або хлопів, — сказав з досадою практичний князь.\n— От тобі й на! А знаєте, ясновельможний, що ваша милость повинні бути мені вдячним, коли оттут стоїть оцей пишний палац! — сказав Лащ. — Я на цій самій горі посадив на палі аж три десятки козаків! їй же богу, посадив. Оттам у тому кутку од Сули наткнув на палі п'ять, а тут, де теперечки оцей поріг, припаде з десять паль з настромленими козаками, — сказав чваньковито Лащ.\nПотоцький зирнув на нього згорда каламутними очима й промовив: — Ти, пане, загарбуєш собі цю честь од когось іншого...\n— Ні не гарбаю! А хто вирізав українські села коло Лисянки, як було повстання Павлюка? Самійло Лащ. А хто вирізав у пень села коло Стариці? Самійло Лащ. Чи правду я кажу? Га?\n— Усе Лащ та Лащ, а другим нічого не припадає, — гордовито обізвався Єремія. — Усе Лащ на всю Польщу й Україну. За ці славні вчинки нехай пан вип'є оцей кубок венгерського, — сказав Єремія й вилив у Лащів кубок цілу пляшку вина.\nЛащ допався до кубка й дудлив вино, неначе віл воду. Довгі вуса влізли в кубок і плавали по вині, неначе качки на ставку. Лащ випив кубок до дна й стукнув ним об стіл. З мокрих вусів текли патьоки по грудях, по кунтуші. Він взяв край поли кунтуша й втер вуси.\n— Вигинули наші вороги до ноги! а ми на їх кістках тепер мед-пиво попиваємо! Нехай живе князь ЄреміяІ Нехай живе славний Лащ! — гукнув сам на свою славу Лащ.\n— Ну ти вже й геть-то розлащився, — обізвався гетьман Конецпольський. — Якби не заступились за тебе Потоцький та я, то тебе б і справді давно виперли з Польщі й України; вже б давно й дух твій не смердів тутечки.\n— От і виперли б! Так то й виперти Самійла Лаща, коли він де добре вчепиться пазурями. Ще не швидко Лащ піде в Молдавщину. А коли вже піде, то завоює її та й сяде на престолі господарів. От що! — сказав чваньковито Лащ.\n— А ясновельможний пан господар оце погано робить, що не п'є з нами по кубкові, — обізвався з-за стола гетьман Потоцький. — Бити козаків, різати українських хлопів та пити вино — це найбільша наша справа, це наше щастя.\n— Бити козаків я ладен, а пити неладен, — сказав тверезий Єремія.\n— Погано, ясновельможний князю, погано! Одно повинно бути доконешне при другому, — загримів Лащ вже п'яним хрипким голосом. — Шабля й вино — ото діло шляхетське.\n— Шабля, вино та ще й жіноцтво! — додав гетьман Потоцький, котрий дуже любив і вино і гарних панянок.\nДовго ще гості сиділи за столами, усе обідали та пили. Гризельда, Варвара й інші княгині та шляхтянки нітрошки не церемонились, що вони гостюють, неначе в шинку, серед грубої й п'яної шляхти: вони звикли до цього. Гультяйство й п'янство були звичайним з'явищем в Польщі. Делікатніші й ідейні на вдачу панії того часу ховались в монастирях і оддавали себе на службу богові.\nДругого дня ще над'їжджали гості з Польщі та Литви. Цілий день було чути, як на баштах трубили в труби виглядачі, як на балконі грали музики назустріч магнатам та панам. Прибули князі Воронецькі, Збаражські, приїхав Любомирський та інші. Цілий день слуги настачали наїдків та напитків. Потрав не приймали з столів. Аж третього дня в здоровій залі нагорі пани розпочали танці. Гризельда й Варвара Замойська вийшли до зали, прибрані в шовкові сукні та в червоні черевички з золотими підківками. Інші княгині та шляхтянки були вбрані в старосвітські польські кунтуші. Оксамит, шовк, золото й срібло й брильянти засліплювали очі. В той час пани й пані тратили скажені гроші на дорогі убори. На шляхтичах бряжчали важкі золоті ланцюги на шиях. Князь Єремія убрався в дорогий кунтуш. Комір і береги обох піл на персах були обсипані брильянтами та перлами. Червоні сап'янці з золотими острогами були обшиті на колінах золотом та обнизані перлами.\n— Грайте музики мазура! — закричав Єремія. — Потанцюємо на крові козаків та хлопів.\n— Гуляй, душе! Схизматики побиті й не встануть більше! Вдармо підківками краков'яка на тім місці, де корчились на палях козаки! — кричав навіжений Потоцький і, вхопивши за руку Гризельду, пішов по залі вибивати краков'яка.\n— Гуляй, шляхта, на козацьких кістках! — гукнув Лащ і собі пішов у танець, але він був такий п'яний, що заточувався й трохи не звалився додолу.\nМузики грали. Паничі, пани й панії танцювали мазура, аж поміст двигтів під важкими ногами. Золоті підкови миготіли блискавкою. Перли й брильянти на убранні блищали й лисніли, неначе роса на сонці. Варвара Замойська була найкраща за усіх панянок. Вона вдалася в князів Острожських, бо її мати була Острожська. Чорні тонкі брови були ніби намальовані на матовому білому чолі. Довгобразий вид, карі ясні очі, тонкий ніс, повні рожеві уста дуже нагадували українську вроду князів Острожських. Гетьман Потоцький зараз примітив її красу і пристав до неї реп'яхом. Він усе просив її танцювати з ним мазура й вже трохи обрид молодій панні. Вона бажала танцювати з молодим Олександром Конецпольським, а старий гетьман неначе зумисне не випускав її з своїх здоровецьких ручищ.\n— Ох, панно Замойська! — зітхав старий Потоцький. — Танцював би з тобою з вечора до ранку, а з ранку до вечора. Ти найкраща за усіх паннів на усю Польщу й Україну.\n— Ба не буде ясновельможний гетьман танцювати зо мною з вечора до ранку, бо в вас ніг не стане: ясновельможний вже підтоптався, — сказала Варвара й зареготалась.\n— В мене в ногах і сила десь береться, як тільки, князівно, піду з тобою у танець. Так би танцював, танцював з тобою до кінця мого віку.\n— Так довго! От тоді б і в мене ноги заболіли, — сказала панна Варвара й блиснула дрібними зубками. — Але я більше не танцюватиму з ясновельможним. Он мій жених Конецпольський вже скоса поглядає на нас: певно вже сердиться.\n— А що? його вже трясця трясе, що ти, панно Варваро, зо мною так довго танцюєш? Нехай трясе, а ми ходім у садок та побалакаємо любенько на самоті. Он подивись на стелю, які гарні виліплені венери та діяни, а ти краща вдесятеро за тих богинь. Ходім у садок! — говорив Потоцький.\n— Не хочу! не піду! Не ходи, не люби, не залицяйся! Не люблю, не піду! Не сподобався! — тихо заспівала проворна панна на саме вухо п'яному Потоцькому й втікла од його, побігла до Конецпольського й сіла з ним рядочком.\nП'яний Потоцький посварився на неї пальцем і заточився. Він наткнувсь на п'яного Лаща й трохи не звалив його з ніг. Лащ вирячив баньки і нічого вже не розумів і не бачив. Він дочвалав до балкона, звалився з ніг і впав у куточку балкона та й захріп, поклавши свою важку голову на товсту лиштву балкона внизу штахетів. Йому здалося, що він спить у степу, підмостивши під голову сідло.\nТим часом князь Єремія оповістив, щоб гості йшла спати, бо завтра світом усі поїдуть на влови в діброву до Лисої гори. — На влови! На влови! — гукнули пани. — О, тут будуть пишні влови. Ліси старі, густі, луки болотяні, очерети густі! — гукала шляхта.\n— Завтра, світом, як тільки почуєте, що затрублять в труби, схвачуйтесь з постелів і не гайтесь! — сказав Єремія до гостей.\nГості пішли спати, а Єремія покликав своїх старост:\nСіножацького, Коляду та інших і звелів їм набрати селян з возами, вивезти усю складену в коморах сіль і обсипати сіллю усю Лису гору з верху до низу, ще й посипати шлях через ліс до самої Лисої гори. Старости осміхнулись і миттю кинулись вчиняти волю князя.\nВ той час як шляхта спала та хропла, трохи не усі Лубни заворушились: набирали сіль на вози, вивозили на Лису гору, посипали по ній товстими шарами сіль, ще й замостили дрібками солі усей шлях од воріт палацу через ліс до самісінької Лисої гори.\nЄремія прокинувся ще вдосвіта. Він не пив нічого, був звечора зовсім тверезий і не заспав вловів. Як добрий і дуже клопотливий господар, він повсякдень вставав рано, разом з слугами. Єремія звелів трубачам трубити на влови, а сам пішов будити Гризельду, Варвару та інших паній.\n— Вставайте швидше! — гукнув у двері Єремія до паній. — Несподівано сталось велике диво: на Лисих горах випав сніг. Ми поїдемо на влови на санках у спасівку.\n— Невже сніг! Це диво та й годі! — обзивались панії за дверима.\n— Вночі несподівано захмарило небо, вдарив мороз, а к світу випав сніг та град. Я звелів лаштувати санки, — обізвався з-за дверей Єремія, — град та сніг чималий.\n— Що це ти говориш? Може то такий сон тобі приснився? — гукала Гризельда з своєї опочивальні.\n— Який там сон! От устань та подивись на гори з балкона, — говорив Єремія.\nЧутка про той спасівчаний сніг розійшлася по усіх покоях, де валялись п'яні пани на турецьких софах і долі. Усі в одну мить повскакували з постелів і хапком понатягали на себе убрання.\n— Сніг у спасівку! Це якесь боже диво, або може божий попуст! Ще цього ніколи не було за нашої пам'яті! Чи на добро воно, чи на якесь лихоліття? — гомоніла шляхтичі, вибігаючи з покоїв і протираючи заспані очі.\n— Сніг з градом пополовині випав та ще й чималий. Оттеперечки поїдемо на влови на санках! Мені подали звістку лісовики, що в лісі добра санна дорога. Вже слуги запрягають коні в санки, — говорив голосно Єремія.\nУ дворі піднявся шум та гам. Слуги лагодились в дорогу, запрягали коні. Собаки на налигачах гавкали, стрибали і метушились в руках доїжджачих. Єремія покликав. усіх гостей на верхній етаж до зали. Він одчинив двері на балкон, узяв Гризельду за руку й вивів її на самий краєчок балкона. За ними рушили натовпом пани й панії, невмиті, розкудлані й непозачісувані. Соннота ще не спливла з їх очей. Усі позіхали на всі застави.\nНадворі вже добре розвиднілось. На сході за лісами, за горами червоніло смугою рожеве небо. Легесенький спасівчаний туманець оповивав гори й ліси неначе тонким серпанком. Сула, широкі плеса та мочарі на низині парували, неначе літепло в холодку. По долині понад водою стояв туман густими пасмами, подекуди вже розірваними, неначе над річкою плавали в повітрі шматки прозорої тонісінької намітки.\n— Чи пам'ятаєш, моя кохана Гризельдо, як ми перший раз вийшли на цей балкон, а ти тоді сказала, який тутечки буде чудовий вигляд зимою, коли оті лисі гори та горби понад Сулою вкриє сніг? От тепер і сталося чудо: сніг не ждав зими і для тебе вкрив гори зачасу, ще в спасівку! — говорив Єремія до Гризельди і показав рукою на Лису гору, що висовувалась з діброви над самісіньку Сулу.\nГризельда глянула і плеснула в долоні.\n— І справді уся гора біла! Ото диво! І справді випав сніг чи град! — аж крикнула з того дива Гризельда.\n— Уся гора біла! і справді біла! Це там випав або сніг, або великий град, — загомоніли пани й панії.\n— Це бог посилає чудо... на лихо козакам, на добро нам, — промовив Конецпольський.\n— От тепер будемо полювати по снігу! По снігу в спасівку! Га! — гукнув Єремія. — Для нас сам бог устелив гори та шляхи снігом у спасівку для вловів.\n— Сам бог нас тішить, — промовили декотрі надуті й легкодухі пани: вони й справді з сонних очей пойняли віри, що само небо поклюється про панські шляхетські втіхи та забавки.\nНадворі все виднішало, все потроху більше розвиднювалось.\nНа сході неначе якась велетенська сила одчиняла вікно в небі. Вікно все ширшало та ширшало. Світ полився на гори й на долину понад Сулою. Далекі пригорки й ліси ніби тонули в тумані, неначе залиті молоком; ближчі гори вже виринали з туману і неначе були заставлені тонесеньким матово-білим склом, як буває в степах в час марева. Близькі гори й ліси стояли, ніби по коліна в тумані, що ним парувала Сула, неначе підтоплені знизу водою в повіддя. А між ними біліла лиса гола гора, неначе білий велетенський віл висунувся з чорних гір та лісів до самої річки, нахилив товсту шию над Сулою і ніби смоктав воду. Гора була біла, ніби вкрита снігом та градом, а на горі чорніло кільки дубів та кущиків, ніби занесених снігом навкруги. Зверху гора лисніла рожевим одлиском, таким делікатним, як рум'янець на щоках молоденької панни.\n— Диво дивне! Гора дійсно вкрита снігом! — шепотіла шляхта, а декотрі панії зашепотіли молитву і хрестились, здивовані тією незвичайною проявою у спасівку.\n— Господи Іісусе! Це не на добро! — обізвалась одна немолода княгиня. — Це або на голод, або на чуму. Це не на добро! Це на якийсь попуст божий.\n— Це на чуму в Україні, а на здоров'я Польщі, — сказав Потоцький. — Ця з'явина в натурі певно якийсь знак божий, знак з неба проти чогось.\nПани й панії стояли й дивувались. Тим часом сонце виглянуло з-за діброви, неначе висунуло золоте чоло з пучком золотих кучерів навкруги. Потім одразу проміння, ніби стріли, шугнули, розтяглися й впилися в блакитне небо. А за тими золотими стрілами викотилось пишне сонце й помаленьку піднімалось над дібровою, неначе огняста казкова птиця розпустила золоті крила й піднімалась стиха, помаленьку. Гора залисніла зверху чудовим, різким білим блиском, і на боки впали делікатні білі сутінки, неначе на полах білого шовкового убрання.\nСонце покотилось вгору, піднімалось все вище та вище, і гора заблищала, залисніла й замиготіла усіма кольорами ясної веселки, неначе вона була обсипана битим кришталем, в котрому грали й миготіли проміння сонця. Здавалось, ніби з неба впала веселка, поламалась, подробилась і покришилась, і обсипала тими пишними кольоровими окрушками усю гору з верху до низу. Тім'я гори біліло, неначе сніг, аж різало в вічі. Усей поділ гори сяв оранжевими, жовтими та ясно-зеленими огнями, неначе чиясь рука оповила гору пишними парчевими торочками та позументами. По усій горі суспіль миготіли брильянтові пучки білого світа, переливаючись то зеленими, то жовтими делікатними одлисками.\nА тим часом санки готові: час їхати на влови, бо припече сонце, то й сніг розтане. А нумо, в дорогу! Рушаймо!\nУсі рушили з палацу і вийшли за двір. Недалечке од двору починався ліс. В лісі уся дорога біліла, неначе дійсно була вкрита снігом та градом. За двором на битому шляху стояв рядок санок. Пани й панії повскакували в санки. Коні ледве тягли санки по землі, поки довезли до лісу. Пани й панії спохвату навіть не придивились до того снігу. Полозки запищали, підрізи завищали. Сіль хрущала, неначе кричала. Аж тоді пани, прочумавшись, почали додивлятись до дороги.\n— Це не сніг і не лід! Це щось інше! — гомоніли панії.\n— Та це потовчено скло чи... сіль... — заговорив Конецпольський до Єремії. — Що воно за проява!\n— Що воно за проява! Ніби сіль! Князю Єреміє! та це ж обсипано шлях сіллю, чи селітрою, чи що! — гукав до Єремії з санок Потоцький.\nА коні летіли, як навіжені, й незабаром вискочили з лісу на лису білу гору. Єремія скочив з санок. Пани й панії повскакували й собі, понахилялись і полапали руками той дивний сніг; крижинки були теплі. Лащ лизнув язиком і крикнув:\n— Ясновельможні панове! Та це ж омана! Це мана! Це не град і не сніг, а справдішня солона сіль! Князь нас піддурив! Навів на нас ману!\n— Ага-га! це князівська фацеційка! Це жарт ясновельможного князя Єремії! — загукав Потоцький.\n— А що! добре піддурив вас? — обізвався Єремія. — То, бачте, моїй коханій Гризельді, як ще тільки ми сюди прибули, заманулось побачити ці гарні гори взимку під снігом. От я й обсипав їх своїм князівським снігом у спасівку, не дожидаючись, поки бог потрусить їх своїм справдішнім снігом. Правда, що мій сніг вийшов солоний, але все-таки Гризельда заздалегідь вже влітку намилувалась здалеки зимовим виглядом на ці лисі гори.\n— Зимовим виглядом у спасівку! От це так фацеція, варта князів Вишневецьких, — сказав чорнявий Воронецький.\n— Про це диво заговорить уся Польща й Україна і Литва, — сказав Потоцький. — Навіть славні Потоцькі не вміли вигадати фацеції, вдатнішої й кращої за цю.\n— А я ще й хрестилась і богу молилась, неначе сподіваючись якоїсь пошесті або напасті! Оце гаразд! — сказала регочучись панна Варвара.\n— Молилась од солі і до солі! І це добра фацеційка! Сміх та й годі! — сказав Лащ і зареготався на усю свою здорову пельку.\nУсі пани й панії реготались так, аж луна залунала по горах та дібровах.\n— Коли тут зима в спасівку, то ми посідаємо на снігу та й поснідаємо оттут під дубом. Гей, слуги! напинайте намети! — гукнув Єремія до наймитів шляхтичів.\n— Але хоч ми теперечки стоїмо й на снігу, то все-таки нехай напинають намети в холодку, бо на цьому снігу ми нізащо в світі не змерзнемо: не буде холодно, — обізвалась Гризельда.\nСлуги понапинали пишні парадові князівські білі намети, облямовані на бильцях та бережках золотою парчею та червоними шовковими смугами. На землі, вкритій сіллю, розіслали килими. З санок позносили напої та наїдки. Слуги поналивали в кубки венгерського. Пани випили по кубкові й крикнули: — Віват ясновельможному князеві Єремії! віват князівській фацеції!\nІ дикі гори і кущі та нетри обізвались з усіх боків троїстою луною: віват, віват, віват!\n— А чи знає ваша милость, князю Єреміє, що на цій самій Лисій горі я настромив на палі два десятки козаків, ондечки там на самому краєчку кручі! — крикнув гетьман Потоцький.\n— А чи знає ваша милость, князю, що на цьому самому місці, де ми сидимо, я настромив на палі три десятки козаків і два десятки їх дітей! Може, не ймете віри? їй же богу, кажу правду! їх кров отут під нами присипана сіллю! — крикнув чваньковитий Лащ.\nУсі знали про Лащеву чваньковитість, одначе усі були такі ймовірні, що пойняли йому віри.\n— А ми потрусили сіллю це місце, полите кров'ю схизматиків і тепер поливаємо його венгерським. Нехай живе висока вольна шляхта! Нехай гине Україна з козаками! — крикнув князь Єремія.\n— Нехай згине Україна! Нехай живе вольна шляхта! Нехай Україна згине! згине! згине! — крикнули пани, і знов гори й нетри неначе тричі обізвались: згине, згине, згине!\nТим часом в далечіні, за Мгарським монастирем у діброві почувся гук труб. Труби гули то в одному місці, то в другому, неначе перегукувались, неначе блукаючі по лісі пастухи. Ще вдосвіта Єреміїні старости вигнали на влови, на облаву усіх панщанних мужиків з села. Облава наближалась і гнала до Лисої гори звіра. Труби трубили в діброві безперестанку. Гук ставав виразніший і все наближався до наметів, неначе кликав панів у діброву. Пани вискакували з наметів, хапали рушниці, накидали їх на плечі, причеплювали до поясів ножі та шаблі, неначе готувались на битву з ворогами.\n— Час, панове, в діброву! Рушаймо! Звір набігає! — крикнув Єремія.\nПани похапцем кинулись в діброву, стали довгим рядком і рушили в гущавину. Панії висипали з наметів.\n— Ой лишечко! а що як сюди набіжать вовки та кабани?— крикнула сполохана панна Варвара.\n— То ми їх будемо стріляти, — промовила Гризельда й вхопила в руки рушницю, набиту набоєм. — Беріть про всякий випадок рушниці в руки і ставайте коло наметів, — крикнула вона до паній та паннів.\nДекотрі панії забрали рушниці в руки, декотрі, боязкіші, поховались в намети і з цікавістю виглядали звідтіль.\nНезабаром в лісі почулося стріляння, неначе дерево ламалось і падало од бурі. Ліс затріщав, залущав, загув. Труби гули та ревли, неначе воли на ревищі, зачувши товарячу кров чи сирість. Над дібровою звідусіль вилося та шугало сполохане лісове птаство. А рушниці бахкали та тріщали то в одній місцині, то в другій. Діброви неначе стали живі; столітні дуби ніби закричали й заохали чи од болісті, чи з дива. Незабаром на Лису гору повискакували з гущавини зайці й стрілами замиготіли по білій горі. Десь з гущавини продерлась серна й ніби покотилась вздовж гори. Гризельда націлилась в неї, стрельнула й влучила в неї. Серна підскочила високо вгору, забрикала ногами на повітрі й беркицнула на землю. За серною виплигнули дві лисиці, а за ними ніби слідком гнався вовк. Панії стріляли навмання, не націлюючись, і не потрапляли в дичину. Згодом через ліщину продерся дикий кабан і, засліплений переляком, прямував просто на намети.\nПанії ойкнули й крикнули. Гризельда випалила на кабана, але не влучила в його. Куля зачепила за ікла, засвистіла і покотилась, черкаючись об дрібки солі. Панни вискочили з наметів і, вглядівши, що кабан живий, знов поховались.\n— Стріляйте йому в бік! — крикнула Гризельда. Панії вистрелили. Кабан перелякався й повернув у ліс. Слідком за ним зачервоніли червоні смужки й патьоки по білому грунті. Кабан сховався в гущавині, але зараз впав і задриґав ногами.\nЗгодом трубні гуки замовкли. Бахкання з рушниць затихло. Діброва притихла, неначе втомлена лепетлива та говорюча молодиця. На гальовину з лісу висипались пани та вловчі. Вони волокли в руках зайців, лисиць, вовків. За ними слідком з'явились старости та хлопи й несли на дрючках постреляні серни та дикі кабани. Безліч набитої дичини здивувала панів. Після усіх придибав молодий Конецпольський, він ніс в руках два молоді бобри. Сівши на засідки у верболозі та в осоці над Сулою, він підстеріг у березі два бобри й застрелив їх. В ті часи ще не зникла в річках в Чернігівщині та в Полтавщині ця дорога животина.\n— Оце один для дорогої панни Варвари, а другий для княгині Гризельди, — сказав молодий Конецпольський і подав одного бобра своїй молодій, а другого Гризельді.\nЛащ та Потоцький почіпляли за задні позв'язувані лапки зайці та лисиці та вовки на гілках кругом наметів. Дичина гойдалась, неначе повішана на шибеницях.\n— Ото навішали дичини! неначе козаків на шибеницях! — кричав Лащ. — Чисто ніби козаки теліпаються на шибеницях та на гіллі.\nЧоловіки, вийшовши з діброви, з облави, та старости стояли лавами оддалік, поздіймавши шапки, і дивились на той дурницький бенкет свавольної гулячої шляхти.\n— Чи ти ба! чисто неначе відьми та упирі злетілись на коцюбах на Лису гору. Понапивались людської крові, а оце тепер питимуть звірячу кров. А солі скільки збавили! Ото збитки! Ото збитки! Збиткуються на Україні гірше за татар, ще й знущаються над нами! — шепотіли тихенько панщанні люде.\n— А ви, хлопи, за те, що гнали добре звіра на облаві, заберіть собі оцю сіль. Та збирайте до дрібочки, бо як часом лине ливцем тучний дощ, то щезне уся риба в Сулі, зникнуть і мої боброві лови, — крикнув Єремія до селян.\n— Спасибі за ласку, ясновельможний князю! — говорили селяни й поклонились своєму дідичеві в пояс.\n— Ну, тепер хоч би й до господи! — промовила Гризельда.\nДичину склали на вози, на розстелені зелені гілки, прикрасили вози, понатикали за полудрабки зеленого гілля й повезли дичину попереду. За тими возами рушили на санках п'яні пани. Один князь Єремія був тверезий і, сидячи в санках, думу думав. Він був байдужнісінький до тієї дорогої фацеції, яку він стругнув для панів, навіть нищечком сміявся, що вчинив ту великопанську дурість.\n«Вчинив я оцю шляхетську дурість, збавив багато солі. Хлопи змарнували багацько часу надаремно... але... але за мене загомонить уся Польща, Литва й Україна. Ймення князя Єремії Вишневецького облетить Польщу, загляне в усі закутки, і про мене стане слава скрізь між гордою шляхтою», — думав Єремія, і гордість і чваньковитість засвітились в його чорних блискучих очах.\nЩе тиждень гуляли та пили пани в Єреміїному палаці. Тиждень гуло в палаці, неначе в здоровому улику бджоли, доки пани не потомились од гульні і постерегли, що треба ж і честь знати. Тоді ще не було приказки, що гість на перший день — золото, на другий день — срібло, а на третій — мідь та й к чорту їдь. До міді в їх дійшло, у великих тодішніх панів, аж через десяток днів.


Компанії будівництво лазень в Україні\nЯкщо раніше лазні були обов'язковою річчю для практично будь-якого будинку, то сьогодні вони перетворилися в елемент розкоші, так як вартість спорудження такого об'єкта доступний далеко не для всіх. Але таку ситуацію намагаються змінити деякі компанії, будівництво лазень у яких, Ви зможете отримати за досить доступними цінами. Тому Вам варто особливо уважно підійти до вибору виконавця такої роботи.\nВ Україні будівництво лазень від різних компаній з'явилося порівняно недавно, але саме завдяки зростаючій конкуренції, якість робіт стало на порядок вище, а їх вартість при цьому зменшується. І наша компанія стабільно займає одні з лідируючих позицій на ринку, так як ми намагаємося постійно покращувати якість наших робіт за рахунок професіоналізму наших співробітників і першокласного обладнання. Тому серед всіх доступних компаній з будівництва лазень, багато клієнтів вибирають саме нас.\nЯкщо Ви давно запланували будівництво сауни, але не могли підібрати для себе підходящий варіант або Вас зупиняла ціна, то сьогодні ситуація могла дещо зміниться і стати більш доступною, чому сприяють багато профільні компанії. Будівництво лазень сьогодні - це найпоширеніший варіант, і Ви можете розраховувати на допомогу фахівців.\nНаша компанія з будівництва лазень, насправді має більш широкий профіль, тому Ви можете також замовити у нас будівництво сауни або навіть хамам, які сьогодні стає все більш популярним. І кожен наш проект розробляється індивідуально як під існуючі приміщення, так і під вимоги клієнтів.\nА якщо Вас цікавлять розцінки нашої компанії з будівництва лазень, то ми зможемо прорахувати для Вас вартість всієї роботи, або Ви можете переглянути ціни на деякі товари на нашому сайті.


Лікарі назвали ознаки алкогольної залежності: «є у багатьох». Politeka\n18 Серпня 2019, 00:05 Читать на русском\nКількість випитого не впливає на алкогольну залежність\nАлкоголь викликає сильну залежність. За словами професора Володимира Менделевича, алкоголь є речовиною з високим адиктивних потенціалом: по здатності викликати залежність його перевершують тільки сильні наркотики, героїн і кокаїн.\nАлкоголіком можна стати через будь-якого виду спиртного. Незалежно від того, який алкогольний напій за краще людина, у нього може розвинутися залежність. Також її формування не залежить від кількості і якості алкоголю.\nПо пасажирам відкрили вогонь у поїзді, є поранені: подробиці моторошної НП під Києвом Події\n«Відповідно до Міжнародної класифікації психічних і поведінкових розладів до« алкоголікам », або особам, які страждають на алкогольну залежність, відносяться ті, у кого виявляється синдром відміни (абстинентний), підвищення толерантності – прагнення« завищувати дозу »та інше. Кількість же випитого, як і якість, не належать до діагностичних критеріїв », – підкреслив учений Володимир Менделевич.\nБезпечної кількості алкоголю не існує. Згідно з даними ВООЗ, безпечного рівня вживання спиртного не існує. Навіть найменші дози алкоголю здатні завдавати серйозної шкоди здоров’ю і помітно підвищують ризик передчасної смерті від хвороб серця, раку та нещасних випадків.\nПідраховано, наприклад, що вживання невеликих порцій алкоголю, що відповідають одній пляшці пива в тиждень, веде до атрофії центру пам’яті в мозку і до погіршення його роботи в цілому.\nРоздягнена Астаф'єва блиснула головною гордістю на камеру: «Соковита кішечка» Ані Лорак в зухвалому міні засвітила зайве: "Танцюй вже в трусах..." Мама Вєрки Сердючки приголомшила зовнішністю в звичайному житті: такою її ще не бачили Погода зійшла з розуму, синоптики приголомшили прогнозом: осінь скасовується\nРаніше стало відомо, що захоплення пивом, за словами наркологів, швидше за все перетворюється в згубну звичку. Через споживання спиртного грунтовно погіршується стан здоров’я, з’являються різноманітні хвороби, погіршується діяльність мозку і психічний стан. Найбільш небезпечним спиртним напоєм вважається пиво – воно швидше за все породжує залежність.\nНа формування залежності від алкоголю впливають спадковість і частота його вживання. Найбільш залежними від нього стають інфантильні люди, з яскраво вираженим «впливом нудьги і сірості життя». Пиво виявилося найнебезпечнішим алкогольним напоєм. Саме цей хмільний напій найсильніше діє на систему мозку і викликає звикання.\nТеги: алкоголизм / алкоголь / зависимость


Мала всі шанси грати у фіналі і збірна України, яка в іншому півфіналі протистояла фіналістові світової першості-99 -- команді Франції. Українки впевнено розпочали поєдинок і вже на 18-й хв. мали перевагу в чотири м'ячі -- 8:4. До кінця І тайму, незважаючи на більш агресивні дії в захисті француженок, наші дівчата й надалі були попереду -- 13:10. У першій половині найрезультативнішою в нашій команді була Цигиця, на рахунку якої 4 м'ячі.\nПо перерві склалося враження, що українки налякалися самої думки про те, що їм до снаги пробитися у фінал. Підопічні Леоніда Ратнера почали допускати дитячі помилки в обороні, а в нападі їм ставало щораз важче вражати ворота кіпера суперниць Ніколя. Зовсім розладналася гра у Цигиці, далеко не найкращий матч провели Вергелюк, Радченко та Райхель. На належному рівні виглядали лише Яценко, Григулюнас та Ляпіна-Даценко. На 39-й хв. француженки наздогнали нашу команду -- 17:17, а за 10 хв. до закінчення ІІ тайму вони вже були попереду -- 22:20. Здавалося, доля матчу вирішена, але наші дівчата зуміли закинути чотири "сухих" м'ячі -- 24:22 -- і вже були за крок до перемоги. Та "трикольорові" теж не мали наміру програвати і провели три результативні атаки поспіль -- 24:25. На останній хвилині Заспа парирувала небезпечний кидок і розпочала атаку "останньої надії" нашої команди, яку результативно закінчила Григулюнас -- 25:25.\nВ овертаймі на гол суперниць влучним кидком відповіла Ляпіна-Даценко. Це був останній успіх українок у матчі. А героєм зустрічі стала Кано, два голи якої вивели збірну Франції до фіналу -- 28:26.\nУ поєдинку за ІІІ місце -- Україна-Південна Корея -- майже весь І тайм гра йшла м'яч у м'яч. На 26-й хв. після кидка Вергелюк наші були попереду -- 15:14, але до перерви закидали лише кореянки -- 15:18.\nУсю другу половину зустрічі українки намагалися наздогнати суперниць. Свою кращу гру продемонструвала Ляпіна-Даценко, яка зі стовідсотковою влучністю виконала 10 кидків по воротам кореянок, ставши найрезультативнішою в нашій команді. На жаль, інші дівчата не підтримали зусилля Тетяни, і збірна України залишилася без нагород, зазнавши поразки, -- 29:31.\nПеребіг подій у фінальному матчі Угорщина-Франція був непередбачуваним. Протягом усього поєдинку попереду були угорки, до того ж їх перевага була доволі відчутною. Ще за 7 хв. до кінця ІІ тайму вони вигравали 7 м'ячів. Здавалося, що доля золотих медалей вирішена. Але підопічні Олів'є Крюмбхоля зуміли мобілізуватися і зробити неймовірне -- зрівняти рахунок -- 28:28. Знову овертайм. У ньому "трикольорові", які були на психологічному підйомі, без проблем "добили" деморалізованих угорок. 32:29 -- Франція -- чемпіон світу і в жіночому гандболі.


Новий позашляховик Skoda показали на першому зображенні - Твоя МАШИНА\nГоловна Сторінка » Новий позашляховик Skoda показали на першому зображенні\nНовий позашляховик Skoda показали на першому зображенні\nАвтор Полина опубліковано 29 Лис, 2021\nКомпанія Skoda показала восьмий концепт студентів технічної академії в Млада-Болеслав – підготовлений для бездоріжжя кросовер Kamiq. Над проектом працювали 25 осіб, яким також допомагали спеціалісти підрозділу Skoda Motorsport, повідомляє «Твоя МАШИНА».\nНовинка є кросовером Kamiq зі збільшеним дорожнім просвітом і розширеними колісними арками. Також машині обіцяно великий спойлер на дверях багажника. Новинка отримала назву Skoda Afriq і досягає в довжину 4362 мм, а в ширину – 2649 мм.\nНазва моделі відсилає до ралі Дакар. Першим автомобілем Skoda, який взяв участь у знаменитій гонці у Південній Африці, став Kodiaq. 2018 року він супроводжував чеську команду Barth Racing. У 2021 році Skoda 130 LR взяла участь у ралі «Дакар» у класі Classic і досягла фінішу, подолавши понад 7600 км та здобувши перемогу на етапі.


Вихідні на травневі свята - ДНК-Лабораторія\nШановні друзі та колеги! З наступаючими травневими святами! З 27.04.20. Лабораторія повертається до свого звичного графіку, працює та видає результати вже кожного дня. Уважно ознайомтесь зі змінами та запланованими вихідними в травні.\nВ ДНК-Лабораторії вже доступний аналіз на Антитіла Ig G до коронавірусу методом імуноферментного аналізу (ІФА). Аналіз на визначення сформованого імунітету на COVID-19. Дізнайтеся докладніше.\n🔴 Графік роботи на святкові дні\n1, 2 (Пт, Сб) та 3 травня (Нд) - вихідні дні\n4-8 травня (Пн-Пт) - робочі дні\n9-11 травня (Сб-Пн) - вихідні дні\n🔴 з 27.04.20 всі пункти забору працють кожного дня до 14:00, (Центральний пункт - до 18:00) аналізи видаються також кожного дня\n🔴 Результати будуть розміщуватися на сайті до 18:00!\n🧬 ПЛР аналіз на COVID-19 в ДНК-Лабораторії. Відповідаємо на основні питання 👀\nВиталий на Консультація лікаря 8 hours, 17 minutes тому\nМарина на Консультація лікаря 8 hours, 47 minutes тому\nЕкатерина на Консультація лікаря 9 hours, 36 minutes тому\nНаталия на Консультація лікаря 9 hours, 45 minutes тому\nОлена на Консультація лікаря 9 hours, 46 minutes тому


Відділ статистики інформує: Збирання врожаю та проведення інших польових робіт в сільськогосподарських підприємствах Красилівського району станом на 1 жовтня 2010 року » Красилів the best - фото, новини, огляд, фоторепортаж\nКрасилів the best » Про Красилів » Красилівський район » Відділ статистики інформує: Збирання врожаю та проведення інших польових робіт в сільськогосподарських підприємствах Красилівського району станом на 1 жовтня 2010 року\nВідділ статистики інформує: Збирання врожаю та проведення інших польових робіт в сільськогосподарських підприємствах Красилівського району станом на 1 жовтня 2010 року\nПро Красилів » Красилівський район 8 жовтня 2010\nСтаном на 1 жовтня 2010 року сільськогосподарськими підприємствами району, що звітують за оперативною звітністю (тобто мають у користуванні 100 га та більше сільськогосподарських угідь) зернові та зернобобові культури (без кукурудзи) обмолочені на площі 30524 гектарів, що становить 96,0% до посіяного.\nНамолочено 764480 ц зерна (в початково – оприбуткованій вазі) проти 906696 ц торік, із середньою урожайністю 25,0 ц/га (торік – 28,9 ц/га).\nДля порівняння: в середньому по області в сільськогосподарських підприємствах (крім малих ) урожайність зернових та зернобобових культур (без кукурудзи) склала 26,9 ц/га , в Старокостянтинівському районі 27,2 ц/га , в Теофіпольському 29,1 ц/га , в Ізяславському 26,8 ц/га.\nНа звітну дату завершено збирання таких культур, як озима пшениця, середня урожайність якої складає – 29,9 ц/га, відповідно озимого жита – 18,3, озимого ячменю – 27,8, пшениці ярої – 24,5, ячменю ярого – 22,5, вівса – 16,0, гор [...цензура...] – 19,1, кользи – 10,4, ріпаку озимого – 13,1.\nПосіви гречки зібрано на площі 2580 гектарів, що до посіяного становить 93,8 % з урожайністю 12,6 ц/га.\nАграрії району приступили до збирання качанистої і на звітну дату її зібрано 6,0% до посіяної , з урожайністю 51,1 ц/га.\nЦукрові буряки (фабричні) зібрані на площі 1542 гектари (34,4% до посіяного). Валовий збір становить 704901 ц, при середній врожайності 457 ц/га (проти 222 у минулому році).\nПосіви соняшнику зібрані на площі 574 гектари, валовий збір якого становить 10442 центнера.\nЗ початку проведення весняно – польових робіт загинуло 1112 гектара озимих та ярих зернових та зернобобових культур.\nТриває оранка зябу і на звітну дату його виорано 7587 гектарів, в тому числі глибокого 794 гектари.\nСтаном на 1 жовтня агроформуваннями району посіяно озимих культур на зерно та зелений корм 17736 гектарів, з них зернових культур на зерно 13218 гектарів. Ріпаку на зерно посіяно 4337 гектарі.\nНа кожен гектар озимих посівів внесено по 0,54 центнера мінеральних добрив (в перерахунку на 100% поживних речовин).\nFed 0 143\nПро хід збирання урожаю в сільськогосподарських підприємствах (крім малих) ...\nЖнивують та сіють. Красилівщина\nОплата населенням житлово–комунальних послуг та електроенергії у вересні 20 ...\nВідділ статистики інформує: Оплата населенням житлово-комунальних послуг та ...\nОплата населенням житлово – комунальних послуг та електроенергії у липні 20 ...\nНовини з осіннього лану Хмельниччини\nРоботи: Yahoo Bot , Yandex Bot , Google Bot , Google AdSense , Yandex Bot , Google Bot , Google Bot , Google AdSense , Google AdSense , MSN Bot , Google Bot\nфото ню подгляделки , весна картинки голих дівчат еротика секс , Легенда села Кульчини , новорічні рецепти , фото кальция , картінкі для дівчат , вікіпедія вишиванка , тэс украины фото , новости про чупокабру на украине , порядок№1266 обчислення лікарняного листа у 2010році , робочий стыл новий 2011 , картинки красиви , ДІвчина і сніг картинки , звірята на малюнках , М.НАЙЄМ фото , новорічні прикраси СХЕМИ , карст в україні , скачать голи фото , відео надзвичайні новини хмельницький , FOTO PORNO , мини твир на тему Зымовый день , gjgrb , скачать презентацию про тварин , цікаві факти про свято святого Миколая , різдвяні обои , смішні віршики , реферат на тему: життя людей з снидом , камінь водолія , porno foto красиві , хімія у картинках , дуже красиві дівчата , Яка є Тварина на букву А , Тарасова ніч Шевченко творі , ізнасілування дівчат на реальних фактах , схеми вишивки хвости , відео секс , Интересные новогодние факты , девушки в травматологии с переломом ноги , скачать новорічні картинки , костюм сніжинки , підглядання за дівчатами , малюнок новий рік у лісі з лисою , красивие голи хлопци , прикольні малюнки про святого миколая , твір на тему яку людину можна вважати красивою , смотреть как самостоятельно лишаются невинности , презентація на тему вірус вілснід , ціни на холодильники в хмельницькому , мульфильм планета № 15 , статуси про Миколая , Різдвяні картинки , гола дівчина в чулках , новорічні костюми для дітей 14-18 років , великий чернятин секс , схеми виробів із сірників , гороскоп знаки по місяцях , фото дівчата 1 , Мисто Хмельницький Хто хоче сексу , Сексуальні дівичата , про риб ,


Україна може опинитися за новою «залізною завісою» (європейська преса)\n23 січня 2021, Київ 16:53\n02 березня 2009, 23:12\nПрага – Європейський Союз не бажає виділяти гроші для допомоги Україні. Світ боїться українських соціальних бунтів. Чи допоможе перемир’я в Києві повернути довір’я МВФ? Росія знову погрожує «щось робити з Україною», якщо вона не платитиме за газ. Такі теми порушують європейські видання. Тим часом чеські газети попереджають про таємні переговори президента Чехії Вацлава Клауса з представниками великого російського нафтового бізнесу.\n«Нова «залізна завіса» розділить багатих і бідних Європи», – пророчить на першій сторінці лондонська «Таймз». Газета інформує про те, що лідери Східної Європи виступили з апокаліптичними прогнозами, віщуючи, за відсутності допомоги Заходу, мільйонні безробітні походи з їхніх країн у відносно щасливі держави ЄС. «Таймз» також зауважує, що такі заклики на недільному саміті ЄС у Брюсселі не мали успіху, бо більшість західних країн Євросоюзу віддають перевагу підтримки «своїх» за рахунок східних сусідів. Газета також пише про те, що Україна може поки що розраховувати на допомогу від МВФ і це перегукується зі словами чеського прем’єра Мірека Тополанека, головуючого в ЄС, який сказав у Брюсселі, що Україна може отримати допомогу «лише в рамках пропозицій від МВФ». Тобто, треба розуміти, що загроза нової «залізної завіси» може стосуватися, насамперед, України.\nРосійське інтернет-видання «Время Новостей» заявило, що Україна без кредиту Росії «не може розраховувати і на допомогу від МВФ». Це видання також вважає, що судячи з позиції Заходу, «окрім як від Росії, Києву підтримки чекати немає звідки».\nВпливова «Інтернешнел Гералд Трібюн» інформує про те, що «Україна нині балансує на межі хаосу» і є загроза соціальних бунтів, що «дуже непокоїть світових лідерів», бо «Україна займає важливе стратегічне місце». У газеті також йдеться про загрозу втручання Росії у внутрішні справи України, що може завадити Україні «виконувати надзвичайно важливу роль буфера між Росією та ЄС».\nВже згадане російське видання «Время Новостей» не виключає, що найближчими днями можливий новий спалах «газової війни» між Москвою та Києвом, бо, на думку цього інтернет-часопису, для «Нафтогазу України» оплата за російський газ у сумі понад 3 мільярди доларів у 2009 році є непідйомною, «картина дійсно постає вкрай важка», – резюмує «Время Новостей».\nУ той же час чеський впливовий часопис «Респект» оприлюднив великий матеріал про таємну зустріч чеського президента Вацлава Клауса з керівником одного з найбільших російських енергетичних концернів «Лукойл» Вагітом Алескеровим. Часопис попереджає по небезпеку «наростання російської експансії в Чехії». Тут ідеться про реальне збільшення російських інвестицій у чеську економіку, намагання викупити не лише енергетичні активи, але й стати власниками чеських транспортних, авіаційних фірм. У публікації висловлюються побоювання про якісь таємні угоди чеських політиків із Москвою, що може загрожувати національній безпеці Чехії.


Як навчитися грамотно сперечатися\nКожна людина - як маленький всесвіт зі своїми законами і уявленнями про світоустрій. Ці всесвіти постійно зустрічаються один з одним, взаємодіють і, звичайно ж, періодично виявляють нестикування і конфлікти між собою. Так народжується суперечка - словесне змагання, обговорення, в якому кожен відстоює свою думку. Суперечка може покласти початок чомусь новому, об 'єднавши різні думки в одну, або ж, навпаки, перетворитися на конфлікт і сварку. Ми зібрали для вас кілька простих правил, які допоможуть зробити суперечку конструктивною і провести її так, щоб в результаті, якщо і не сталося народження істини, покращилося взаєморозуміння і було тепле ставлення спорщиків один до одного.\nПравило перше - вирішіть для себе, а чи потрібно взагалі сперечатися\nПравило друге - визначте свою мету\nПравило третє - контролюйте свої емоції\nПравило четверте - вчіться слухати і чути\nПравило п 'яте - цінуйте і поважайте свого опонента\nПравило шосте - будьте конкретні\nПравило сьоме - аргументи по Сократу\nПравило восьме - будьте уважні не тільки до слів\nМожливо, одна зі сторін не зацікавлена в пошуку взаєморозуміння і обговоренні спірного питання. Або ж час для суперечки невідповідний. Якщо ви розумієте, що виявляєтеся залученим до гарячого обговорення, то має сенс зупинитися на мить і поставити собі питання - а взагалі чи потрібно зараз витрачати свої сили і час на те, щоб сперечатися.\nУ ту ж коротку мить, коли ви вирішуєте, чи варто залучатися в дискусію, задайте собі питання: а навіщо мені взагалі це потрібно. Якщо метою раптом виявляється щось на зразок "я доведу цьому негіднику, що він не дуже розумний" або "буде так, як я вважаю, будь-якими шляхами", а не пошук точок дотику і вирішення проблеми, яка виникла, то конструктивного діалогу очікувати не варто.\nМи рідко намагаємося довести свою точку зору тоді, коли предмет обговорення не зачіпає важливі для нас самих теми. Тому часто такі бесіди досить емоційні і можуть легко перетворитися на порожній діалог з переходом на особистості. Існує безліч технік і прийомів, які допомагають згладити власний стан і провести розмову без шкоди для своєї психіки і з користю для справи. Щоб суперечка закінчилася на вашу користь, важливо донести до співрозмовника свою позицію і думку так, щоб він зрозумів і прийняв її, і набагато легше це зробити в спокійному стані.\nЯкщо ми розуміємо, що нас чують, то автоматично стаємо більш розташовані до співрозмовника. У сучасній психології вже навіть існує цілий напрямок розвитку навичок слухання різного рівня, і ця навичка виявляється корисною в різних випадках взаємодії людей. Намагайтеся зрозуміти думку співрозмовника, його погляди і те, як він дивиться на проблему. Не перебивайте свого партнера по діалогу - поки ваш співрозмовник повністю не викладе свою думку і не виговориться, він не зможе і не буде вас слухати.\nЛюдям часто властиво абсолютно по-різному трактувати і уявляти собі одне і те ж поняття, і може з 'ясуватися, що думки щодо спірного питання насправді не розрізнялися, а всього лише були висловлені в незрозумілій для опонента формі.\nЛюдина, з якою ви опинилися в ситуації суперечки, якою б вона не була, все ж має досить вагомі підстави для власної позиції. І навіть якщо він завзято захищає її, то це абсолютно не означає, що з ним не можна домовитися. Кожен хоче бути зрозумілим, і це одна з причин, з якої ми сперечаємося. Задавайте уточнюючі питання, знаходьте ті цінності, які захищає інша людина. Якщо вам щиро цікаво, чому виникла така різниця в думках, якщо ви як старанний дослідник занурюєтеся в інший всесвіт і шукаєте можливості співіснування зі своєю - то співрозмовник обов 'язково це відчує, а ваш діалог швидше стане більш доброзичливим і результативним.\nЯкщо ви висловлюєтеся з якогось питання, то варто уникати загальних фраз на кшталт "всі так думають", "так завжди було", "та це кожному дурню зрозуміло" і так далі. Як правило, у відповідь на такі репліки обов 'язково згадується і знаходиться спростування, і суперечка переходить вже зовсім в інше, конфліктне русло. Наводьте конкретні аргументи, а не абстрактні приклади.\nЩе Сократ позначив важливе правило для перемоги в суперечці: "Спочатку задай людині два простих питання, на які вона змушена буде відповісти" так ", і лише потім задай їй третє, важливе для тебе питання". Це правило, якщо його розумно застосувати, працює і досі. Ще більш ефективно воно подіє тоді, коли питання, які передбачають позитивну відповідь, будуть вашими аргументами. Так, коли ви висловите свою основну думку, співрозмовнику доведеться погодитися - адже він сам тільки що побічно з нею погодився.\nУ будь-якому спілкуванні абсолютно несвідомо більше значення для співрозмовника має те, які інтонації, жести, погляди та інші невербальні ознаки супроводжують нашу мову. Це обумовлено особливостями влаштування нашої нервової системи і мозку. Досліджуйте себе і свого співрозмовника, ті невербальні сигнали, які ви подаєте один одному. Ознаками відкритості та дружелюбності є відкриті жести, розслаблена доречна міміка, спокійний і рівний голос.\nВірна ознака того, що суперечка пройшла вдало - почуття полегшення, взаємної злагоди і більшого розуміння один одного. Якщо ж наприкінці суперечки ви сповнені образ, претензій і незадоволення - значить, суперечка все ж перетворилася на конфлікт і дуже ймовірно знову виникне. Постарайтеся завершити суперечку на дружній і теплій ноті, знайти якесь рішення, яке допоможе всім учасникам відчути себе задоволеним хоча б наполовину.


Коли правильно колядувати, щедрувати і посівати – Intermarium-Новини Міжмор'я\nYou are here: Home / Культура / Коли правильно колядувати, щедрувати і посівати\nКоли правильно колядувати, щедрувати і посівати\nНаближається Різдво, а значить пора починати розучувати слова щедрівок і колядок.\nОбряди колядування, щедрування і засівання (посівання) прийшли в Україну ще з часів язичників. Церква не має нічого проти таких обрядів, а тому колядуючи, або щедруючи, ви ніяк не порушуєте церковний статут.\nКолядувати прийнято 6 січня ввечері та 7 січня цілий день. Щедрувати – лише 13 січня ввечері. Посівати – 14 січня зранку та вдень.\nКолядували розпочинають 6 січня ввечері після Святої вечері та 7 січня\nСаме слово коляда, а також похідні від нього – колядувати, колядник, колядниця, колядка дуже давні. В Україні це слово вживали ще з часів язичництва, коли наші предки вірили в сили природи. Саме їх люди величали піснями, які й називалися колядками. Колядувати можна як дівчатам, так і хлопцям.\nВранці потрібно співати різдвяні пісні, прославляти народження Ісуса Христа.\nЩедрувати – 13 січня ввечері\nЩедрівки співають в ніч перед Старим Новим роком, в Щедрий вечір – звідси і назва пісень. У щедрівках потрібно бажати господарям будинку багатого врожаю, добробуту, приплоду худоби, доброго роїння бджіл. Наші предки вірили, що кожне слово в щедрівках (і колядках) виконує магічну функцію. Тобто, що ви побажаєте – те і збудеться. Щедрують тільки дівчатка.\nЗасівати (посівати) – 14 січня зранку\nВранці в старий новий рік потрібно вітати господарів будинку, обсипаючи їх зерном – це символізує хороший урожай. Таким чином посівальники бажають, щоб у вас добре жито pодило. За традицією посівальниками повинні бути чоловіки, як діти, так і дорослі.\nЧитайте також: В Україні прийнято не тільки колядувати, але й віншувати: оригінальні віншування до Різдва Христового\nГосподинею Різдвяної вечері є кутя. Саме її першою потрібно з’їсти після повернення з Літургії. У Святвечір готується “бідна кутя”, оскільки в цей день, згідно з церковним статутом, ми можемо їсти тільки пісні страви. Кутю можна приготувати з будь-якої крупи, яка вам подобається – пшениці, пшона, гречки, рису. Єдине правило – не додавайте в кашу масло (ні вершкове, ні рослинну олію).\nМеню на Святвечір: які 12 страв повинні бути на столі\nПерш за все скажемо, що традиція ставити на стіл 12 страв на Святвечір є виключно народною. Церква не розділяє думки про те, що кожне з блюд символізує одного з 12 апостолів. Згідно з церковним Уставом, у Святвечір на столі обов’язково має бути кутя, а решта страв і їх кількість – на розсуд господині. Єдина умова – вони повинні бути пісними. Так чи інакше, наші предки ставили на стіл у Святвечір саме 12 пісних страв.\nОпубліковано 3 січня 2019 року


дивитися фiльм и онлайн в хорошій якості Захар Беркут 2020 #622 - Banano (BAN) - Coinsite\nдивитися фiльм и онлайн в хорошій якості Захар Беркут 2020 #622\nВсі елементи, одяг, навіть ґудзики були зроблені вручну. Чому ми впроваджуємо платну підписку? На пісню “Перевал” також зняли кліп, де є кадри з фільму; окремі кадри зі Святославом Вакарчуком відзняли на натурному майданчику студії Film. Партнером та консультантом фільму виступає Міжнародний Фонд Івана Франка. Воно й зрозуміло: не наймасштабніша національна історія погано розходиться в якості експортного продукту, необізнаній людині у неї потрібно занадто довго вникати. Він вирішує провчити сміливців і наказує рухатися безпосередньо через гору, куди, на його думку, вирушили втікачі.\nУ монгольській навалі у "Захар Беркут" брали участь справжні монголи - актори з Монголії та Казахстану. Довідково. Клепарівська, 18) триває виставка «Світ Захара Беркута». Захара Беркута зіграв голлівудський актор Роберт Патрік, який запам’ятався українським глядачам роллю робота у «Термінаторі-2». Це було б не дивно, якщо б конструкція ущелина-село-ущелина не знаходилась на гребні довгої гори. Контекст - сучасних українських реалій. До речі, найяскравіші з них – у виконанні саме українських акторів. Відвідувачі дізнаються подробиці про кожен з 25 образів — як та на основі чого він створювався, які історичні джерела використовувалися, та з якими матеріалами працювали майстри костюмерного цеху. Згадаймо ту ж битву під Фермопілами, яка трапилася в 5 столітті до н. «Захар Беркут» – історичний бойовик режисерів Ахтема Сеітаблаєва та Джона Вінна, масштабний вітчизняний блокбастер з бюджетом понад 110 000 000 гривень, знятий англійською мовою і відверто розрахований на світовий прокат.\nАвтор сценарію - Ярослав Войцешек зазначив, що йому одразу сподобалась ідея екранізувати Франкового “Захара Беркута”, адже це один із небагатьох творів у нашій літературі, де українці не страждають, а з гідністю перемагають ворога, який за чисельністю набагато більший. Відео оприлюднили на каналі YouTube FILM. Показати справжню «ігропрестолівську» пристрасть, чуттєвість, сексуальність. Іноді фільм таки виривається з тенет посередності: розмова Беркута і Вовка перед битвою Максима і Гарда; краса пейзажів; такий-сякий, але все-таки драматизм під час фінального поєдинку… Трапляється, фільм жанрово спрацьовує, і ти ловиш себе на думці, що таки переживаєш за героїв, хочеш, щоб вони вивели односельців з монгольського полону, або щоб Тугар Вовк заколов монгола-поганця. Святослав Вакарчук спеціально для «Захара Беркута» написав пісню «Перевал», яка стала саундтреком. Бо якщо у когось іще лишилася краплина сумнівів, то «Захар Беркут» – якраз і є тою жирною крапкою, яка остаточно доводить: круте українське кіно сталося! “Ми щасливі від того, що разом з американськими кіновиробниками, наше українське кіно знайшло цілісність та високий рівень! Гордість за своїх колег, що зробили такий якісний продукт! Акторські роботи перехоплюють дух! Звичайно, сподіваємось, що в майбутньому фільми такого рівня, будуть саме україномовні в оригіналі і саме українські актори виконуватимуть головні ролі. Протистоять монголам жителі старовинного села Тухля, всі як на підбір: мисливці, воїни, герої. І, звичайно, те, що любить глядача — місцева автентика.\nСхожі ключі: кіно Захар Беркут Захар Беркут дивитися онлайн 2020 хорошій якості Захар Беркут фiльм дивитися онлайн Захар Беркут фiльм и 2020 дивитися онлайн Захар Беркут художній фiльм дивитися фiльм Захар Беркут дивитися кіно Захар Беркут Захар Беркут дивитися Захар Беркут трейлер російською фiльм Захар Беркут трейлер фiльм и онлайн Захар Беркут 2020 Захар Беркут торрент скачати\nТакож дивіться: @dgkgmzco602 #qicaxiqj 3325 TFZFRYE0CS @npyzswpa902 #vuvcmszp 4713 Q6CS11QO @acqsghq951 #yohtpaqq 8996 6X0NL2O6MC @hfeuxmn183 #yyntbxfm 999 JJE6RG6388X9 @aljatnwb294 #rkgmi 575 0TU9LLCOQV5D @mfbrbfsi18 #ekoxqk 4171 QCXDJVZPZD @ixxhxgr375 #wknlsfjp 554 BVNYF7P\nTerrance Burton from Hawthorne was looking for write essay communication theory\nRayshawn Sharp found the answer to a search query write essay communication theory\ntips for writing job application cover letters\nDamien Bryant from Murrieta was looking for product design engineer resume\nMisael Pearson found the answer to a search query product design engineer resume\nproduct design sample resume\nRuben Myers from St. Charles was looking for positive and negative aspects of advertising essay\nGlen Doyle found the answer to a search query positive and negative aspects of advertising essay\nKeaton Brown from Homestead was looking for custom paper editor site for university\nGuy Dean found the answer to a search query custom paper editor site for university\ncustom paper editor website au\ncustom paper editor website gb\ncustom paper editor website us\nZakary Turner from Allentown was looking for literature review thesis paper\nJosef Gallagher found the answer to a search query literature review thesis paper\nliterature review titles\nliterature review topic outlin\nliterature review topics political science\nDylon Fraser from Lancaster was looking for revise my essay free\nSebastian Campbell found the answer to a search query revise my essay free\nAlton Wolfe from Coral Springs was looking for professional course work writers for hire usa\nJimmie Murphy found the answer to a search query professional course work writers for hire usa\nWilson Graham from Buena Park was looking for mark twains essay on the jews\nPedro Matthews found the answer to a search query mark twains essay on the jews\nmark twains the bee essay\nTyree Miller from Oshkosh was looking for top book review ghostwriting site for masters\nTom Snyder found the answer to a search query top book review ghostwriting site for masters\nwrite a sentence using the third definition of correspond\nTavon Bates from Rockville was looking for top college essay writers site ca\nAugust Allen found the answer to a search query top college essay writers site ca\nwrite ancient civilizations cv\nIsai Mitchell from Spokane was looking for english essay - value of discipline\nAlex Bishop found the answer to a search query english essay - value of discipline\nSimon Lee from Redlands was looking for army warrant officer resume help\nTriston Lowe found the answer to a search query army warrant officer resume help\nbrand marketing resume examples


У Дніпрі стартував Європейський тиждень сталої енергії. Суспільство ДНІПРОГРАД\nГоловна / Суспільство / У Дніпрі стартував Європейський тиждень сталої енергії\nУ Дніпрі стартував Європейський тиждень сталої енергії, в рамках якого першим заходом було нагородження місцевих активістів за їх внесок в розвиток екології міста. Про це повідомляє Дніпроград з місця подій.\nТак, починаючи від сьогодні та протягом наступного тижня у Дніпрі будуть проведені заходи, присвячені заощадженню енергії, сталому розвитку, запобіганню змін клімату та адаптації до них.\nПершим заходом в рамках Європейського тижня сталої енергії стало урочисте засіданні науково-технічної ради департаменту екологічної політики ДМР, де провідним вченим міста вручили збірники тез конференції «Екологічні заходи міської влади на шляху до сталого розвитку». Так, представники громадських організацій та підприємств ще восени на цій конференції представили своє бачення щодо поліпшення екологічної ситуації в місті та впровадження енергоефективних заходів. Результати наукових досліджень та рекомендації опубліковані в збірнику тез конференції.\nТакож на засідання були запрошені представники громадських організацій, які брали участь в організації екологічних толок, зокрема «Чисто Дніпро» (близько тисячі громадян прибрали 10 місцевих локацій). Їм вручили сертифікати та подяки.\nТеги: міськрада, екологія


Які вітаміни в червоній смородині? » Дієти - Схуднемо разом\n23.09.2016 719 0 admin\nТаку чудову ягоду як червона смородина нерідко обходять увагою в порівнянні з чорної. Однак вона має не менше цінних властивостей. Червона смородина дуже смачна, з неї виходять абсолютно розкішні домашні десерти, варення, желе, компоти. А ще заморожують запас – це оптимальний спосіб збереження речовин, що містяться в ягоді. Але при цьому багато господинь і не підозрюють, які вітаміни присутні у червоній смородині, а тому не можуть повною мірою оцінити її корисність. Зате фахівці з харчування не даремно називають її ягодою здоров'я.\nЯкі вітаміни містяться в червоній смородині?\nЧорну смородину зазвичай хвалять з-за високого вмісту вітаміну С проте в червоній його не набагато менше. Якщо порівнювати з традиційними постачальниками аскорбінової кислоти – лимонами, то червона смородина містить у своєму складі в два рази більше. Те ж саме стосується інших традиційних літніх ягід – малини, полуниці і суниці.\nКрім того, наявністю однієї аскорбінової кислоти корисність червоної смородини не обмежується. В ній є ще маса цінних біологічно активних сполук. Наприклад, калій – необхідний для серця і нормального водно-сольового обміну, пектини сприяють профілактиці атеросклерозу, антиоксиданти сприяють профілактиці раку, уповільнюють процеси старіння, мають антимікробну, жовчогінну, болезаспокійливу дію.\nЩо стосується безпосередньо складу вітамінів в червоній смородині, то він досить різноманітний. Крім вітаміну С тут також представлені:\nкаротин (вітамін А) – тут його менше, ніж у моркві, але не набагато, він робить благотворний вплив на органи зору, травлення та імунітет;\nнікотинова кислота (вітамін РР) – оптимізує обмін речовин ;\nвітамін Е покращує стан шкіри, волосся, нігтів, зміцнює природну\nвітаміни групи В необхідні для нормального функціонування всіх систем організму.\nВітаміни в червоній смородині, корисні для вагітних\nМайбутнім мама буде корисно дізнатися, які особливі вітаміни містить червона смородина. Це рідкісний вітамін К, вітамін В6. Вони необхідні для оптимального розвитку плода та формування у нього вродженого імунітету. У червоній смородині ці речовини представлені в легкозасвоюваній формі, їх користь посилюється на тлі присутності інших цінних біологічних сполук, які необхідні для повноцінного харчування мами.


Брусниця: корисні властивості, протипоказання | Здоров'я, Ліки, Харчування\n17 Серпень 2013, 5:11 am\nadmin 14 травня 2014 · 0 comments\nНавесні, коли сніг тільки-тільки розтанув і ледь оголив землю, в лісі можна побачити буйну поросль брусниці. Цьому вічнозелений чагарник «все одно», зима чи літо, він не скидає\nпо осені листя і зберігається в незмінному вигляді протягом року. Плодоносити він починає теж не в саме звичайне час: з першими холодами, а закінчує в листопаді.\nА чим ще брусниця може нас порадувати, крім своїх незвичайних біологічних особливостей? Тим, що її ягоди надзвичайно корисні і можуть використовуватися як лікувальний засіб, причому не тільки в народній, але і в офіційній медицині.\nВ ягодах брусниці міститься велика кількість вітамінів А, С, групи В, Е і так далі, а також витаминоподобних речовин. Їх і правда багато; в продукті не виявлені тільки вітаміни В6, В12 і деякі інші, і то лише з тієї причини, що вони характерні для «корисностей» тваринного походження. Крім того, у складі ягід присутні органічні кислоти (включаючи бензойну, яка забезпечує їх довге зберігання), ефірні олії, пектини, макро-і мікроелементи.\nЩо все це означає «в перекладі на російську»? Відповідь очевидна: багатий зміст корисних речовин забезпечує цінність цих ягід для здоров’я.\nЗміцнює імунітет, покращує стан шкіри, нормалізує роботу органів травлення, володіє очищує дією, стабілізує артеріальний тиск, проявляє невеликий заспокійливий ефект… Все це, звичайно, добре, і всі ці властивості дійсно притаманні брусниці, але аналогічними «можливостями» відрізняються і інші рослини, наприклад, плоди глоду або липовий колір. А чи є у брусниці якісь особливості, які відрізнили б її від «конкурентів»? Є. Ось вони:\n1. Брусниця має виражену сечогінну дію. Це, звичайно, не індапамід, але для рослини у неї досить потужний вплив на роботу нирок. Більш того, ягода має властивості уросептиків. Вміщені в ній протизапальні та антимікробні компоненти виводяться в сечу і роблять позитивний вплив на стан нирок. Саме тому лікарі люблять рекомендувати брусничний морс або листя цієї рослини (їх властивості аналогічні) при циститах і пієлонефритах, а також для профілактики їх загострень. Особливо часто рада про їх прийом звучить в стінах жіночих консультацій: для вагітних брусниця – одне з найбезпечніших засобів попередження і лікування інфекцій сечовивідних шляхів.\n2. Згадані вище антимікробні властивості можуть надавати допоміжний позитивний ефект на перебіг будь-яких захворювань, викликаних бактеріями і вірусами. Брусницю можна застосовувати і при грибкових інфекціях: проводилися дослідження, які показали здатність екстракту брусниці пригнічувати розвиток грибів. Але навряд чи на цій підставі можна вважати, що ягода здатна замінити антибіотики, противірусні препарати і антімікотікі. На жаль, її дія не так сильно, так що вона може бути доповненням, але ніяк не альтернативою традиційному лікуванню.\n3. Брусниця може допомогти при гастриті зі зниженою кислотністю і посилити апетит. Це можливо завдяки наявності в її складі гірких речовин, дратівливих слинні залози і залози шлунка. Також у неї є жовчогінну дію, яке в повній мірі зможуть оцінити люди, які страждають дискінезією жовчного міхура і бескаменним холециститом.\n4. Ягоди брусниці – це справжня фітоаптека. В осінньо-весняний період вони можуть стати відмінним засобом для боротьби з гіповітамінозами. Для цього бажано їсти брусницю в свіжому вигляді.\nУ ягоди багато достоїнств, однак не всі люди, які намірилися використовувати її на благо здоров’ю, зможуть це зробити. Сечогінну дію здатне нашкодити пацієнтам з каменями в нирках, а через вміст щавлевої кислоти та інших кислих компонентів ягода може і сама спровокувати їх освіту. Хоча, звичайно, для цього її треба їсти регулярно і багато, що в реальній ситуації уявити собі досить складно.\nЧерез дратівної дії на слизову їсти брусницю небажано всім, кому був поставлений діагноз виразкової хвороби. Підвищена кислотність і загострення гастриту – це теж не ті ситуації, в яких брусниця принесе користь. Нарешті, жовчогінну дію здатне заподіяти фізичну шкоду людям з каменями в жовчному міхурі. Якщо випадково викликати х, це може закінчитися жовчної колькою.\nНаскільки вона може бути корисна в зниженні ваги? Якщо Ви розраховуєте на її міфічні жиросжигающие властивості, то залишитеся розчаровані, а якщо просто цікавитеся можливістю використання брусниці у складі дієти, то будьте впевнені: фігурі вона точно не зашкодить.\nКалорійність ягід складає не більше 50 ккал в 100 грамів, що в 6 разів менше, ніж у хлібі, і в 10 разів менше, ніж у шоколаді. На цій підставі можна вважати, що брусниця – відмінний дієтичний продукт. І справді, якщо будете замінювати ягодами частину свого раціону (невелику частину, бо в усьому важлива помірність), Ви від цього тільки виграєте. А високий вміст корисних для здоров’я речовин допоможе організму «вижити» при скромному дієтичному раціоні.\nСечогінну дію брусниці також може надати позитивний вплив на вагу. Пийте компоти і морси з брусницею, заварюйте в чай??листя цієї рослини, і дренажний ефект проявиться в повну силу. Тільки не перестарайтеся.\nІ ще майте на увазі, що вона ніяк не полегшить муки голоду, які Вам, бути може, належить терпіти на обраної дієті. І навіть навпаки, адже брусниця стимулює апетит. Так що, скидаючи вагу з її допомогою, будьте готові до загострення апетиту.\nКажуть, раніше брусницю називали ягодою безсмертя. Навряд чи вона здатна забезпечити Вам вічне життя, але впоратися з деякими проблемами зі здоров’ям і злегка допомогти в схудненні вона точно може. Так що, якщо у Вас немає ніяких обмежень до її застосування, не бійтеся є брусницю: це – «те, що треба»!\nликарство ягоди брусници\nяка дія брусниці\n« З’являються синці на ногах\nДієта Чаровница »