Трансформація фразеологізмів і дитячі тексти\n§4. явище дефразеологізації\nГлава 2. Трансформовані фразеологізми на сторінках газети «Комсомольская правда»\n§2. Роль трансформованих фразеологізмів у заголовках газет\n§4. Етичні межі трансформації фразеологічних одиниць в публіцистиці\nГлава 3. Методика вивчення фразеології в школі\n§2. Рівень знань і вмінь учнів з фразеології (констатуючий експеримент)\n§3. Дослідне навчання\n§4. контрольний зріз\nСкачати 179,06 Kb.\nРозмір 179,06 Kb.\n4. контамінація фразеологізмів - являє собою об'єднання\nчастин двох або більше фразеологічних одиниць;\nНеобхідно відзначити, що названі види структурно-семантичних перетворень можуть не змінювати загального сенсу фразеологізму, але в деяких випадках, в результаті трансформації можливе придбання додаткового відтінку значення, або зміна сенсу на протилежний.\nКрім структурно-семантичних перетворень, часто публіцисти вдаються до семантичної трансформації, що не зачіпає лексико-граматичну структуру (зовнішню форму) фразеологічних одиниць. З семантичних видів перетворень в публіцистиці найбільш часто зустрічаються:\n5. буквалізаціі значення фразеологічної одиниці - пряме значення поєднання не тільки актуалізується, а й виступає на перший план, часто протиставляючи фразеологическому значенням обороту;\n6. переосмислення фразеологічної одиниці - докорінне перетворення смислового ядра, семантичного стрижня фразеологізму, повна зміна його змісту.\n7. перетворення фразеологічної одиниці за метою висловлювання;\n8. подвійна актуалізація - прийом поєднання двох семантичних планів - фразеологічного і буквального.\nПотрібно відзначити, що визначальне значення при виявленні семантичних перетворень має контекст. Внеконтекстуально говорити про семантичних трансформаціях фразеологізмів неможливо.\nКрім структурно-семантичних трансформацій, можливо, таке руйнування стійких виразів, коли фразеологічний зворот перестає існувати як такий. Для цього явища в науковій літературі використовуються термін дефразеологізації (руйнування, алюзія, розпад). Це явище вивчали В.П. Жуков , А.Г. Назарян , В.М. Мокієнко , А.Г. Ломов  та ін .. дефразеологізації - це такий ступінь трансформації, при якій в контексті відсутня традиційна структура, постійний лексичний склад, звичайні форми компонентів фразеологічного обороту. При цьому про-процесі спостерігається втрата окремих ознак фразеологізму, в тому числі стійкості і загальновідомості. Однак в контексті, як правило, укладений натяк на присутність фразеологічного обороту.\nГ.Н. Абреімова [Абреімова 1999] розглядає дефразеологізації як зміни структурного і Семан-тичного характеру. Найчастіше руйнування відбувається в результаті деформації структури: введення но-вих слів, морфологічна перебудова компонентів, зміна їх послідовності. Найбільш типовим способом руйнування, на думку Абреімовой, є скорочення лексичного складу обороту.\nПодібної точки зору дотримується і А.Г. Ломов. Він вважає, що руйнування на структурному рівні передбачає 3 ти-па перетворень: I тип редукції ФЕ, II тип редукції ФЕ, III тип редукції ФЕ [Ломов 1998: Додати 31].\nПри I типі редукції відсутні окремі частини, що залишилися ж компоненти зберігають семантичну зв'язок і свій нормативний словопорядок. наприклад:\nЩодо подвійної бухгалтерії я думаю: швидше за все у вас-то, попів, вона і є подвійна, з рахунками богу і кесарю, а матеріалізм, як ти кажеш, цей рахунок подвійної виправляє (Пришвін).\n(Пор. Кесареве - кесареві, а Боже - Богові)\nПри II типі редукції залишилися від обороту компоненти розкидані в контексті. Відзначається глибока трансформація фразеологізму:\nВорогів не було, - відповів Ілля, - тепер тільки і зрозуміли, хто на-ши вороги. - Хто? Відомо хто: капіталісти. Яша зітхання-нул: - А яку державу-то було. Ілля: - І все в прах! Балалайка: - Вщент! Гармоніст і скрипаль: - Вщент, в прах і чвари! (Пришвін).\n(Пор. Розбити в пух і прах)\nПри III типі редукції від стійкого сполучення в контексті залишається лише одна лексема, але вона здатна передати значення (ідею) фразеологічної одиниці.\nАртюшков, торговий агент, і оком моргнути не встигнеш, обведе тебе по-своєму, і немає нічого у тебе - ні товару, ні людини (Пришвін).\n(Пор. Обвести навколо пальця)\nПодібні словоелементи фразеологічних одиниць, що залишилися після граничної редукції, в науковій літературі називаються фразеологічними осколками.\nДефразеологізації є процесом, зворотним фразеологизации. Якщо в результаті фразеологизации слово семантично і функціонально перетворюється, стаючи компонентом фразеологізму, то дефразеологізації передбачає повернення компонента в його колишнє якість - в слово, як правило, з новим, похідним від фразеологізму значенням.\nВ.П. Жуков характеризує дефразеологізації як особливий процес, в ході якого перш семантично спустошені компоненти набувають самостійні переносні значення. Так, в складі фразеологізму потрапити в халепу перший компонент отримує значення «виявитися в будь-якому положенні» [Жуков 1978: 20]. Жуков вважає, що дефразеологізації настає тоді, коли компоненти набувають повну семантичну самостійність і перетворюються в слова з абстрактним системним значенням.\nЯвищу дефразеологізації присвячений розділ книги А.Г. Назаряна «Фразеологія сучасної французької мови». Дефразеологізації автор вважає «явище, при якому фразеологізм, в результаті виникнення нових самостійних значень в його компонентах втрачає основна ознака фразеологичности» [Назарян 1987: 220]. Чим отдаленнее зв'язок між старим, вихідним і новим значенням компонента, тим активніше проходить процес дефразеологізації. Дефразеологізації неминуче веде до розпаду фразеологічної одиниці.\nДефразеологізації привертає увагу дослідників мови. З огляду на свою складність, вона отримує суперечливе, нерідко навіть протилежне, наукове пояснення. Дефразеологізації веде до руйнування фразеологічного обороту. Однак деякі дослідники пропонують розглядати її як особливий спосіб отфразеологіческого словотвору. Не дивлячись на свою деструктивну спрямованість, дефразеологізації, як правило, лише розхитує структуру, семантичну цілісність і стабільність фразеологізму, але не зводить її «нанівець». Коли ж в микроконтексте відсутні формальні ознаки фразеологічної одиниці (структура і навіть фразеологічні осколки), лінгвісти вживають термін алюзія. При цьому відповідний зміст фрагмента тексту близько семантиці обороту, який може мислитися. Така «нульова» алюзія виконує функцію натяку, але не демонструє самого факту руйнування фразеологізму.\nТаким чином, дефразеологізації - це глибока ступінь трансформації, при якій в тексті присутній тільки натяк на фразеологічний зворот. Неповна дефразеологізації представлена прикладами, в яких зберігаються окремі частини ФЕ і семантична зв'язок між компонентами стійких поєднань не порушується, повну дефразеологізації складають так звані «фразеологічні осколки», а також приклади «нульовий» алюзії.\nОтже, під фразеологізмом ми розуміємо відтворену в промові мовну одиницю, що складається з двох і більше компонентів, що має узагальнено-переносне лексичне значення, стійку за своїм складом та структурою.\nБільшість дослідників виділяють наступні властивості фразеологічної одиниці: стійкість, відтворюваність, семантичну цілісність, раздельооформленность, валентність, емоційно-експресивну забарвленість, в її первісному перекладається на інші мови, можливість варіантів і новоутворень.\nІснують два підходи до вивчення фразеології - широкий і вузький. Представники вузького підходу виділяють три типи фразеологічних одиниць по семантичної спаяності компонентів: фразеологічні зрощення, єдності і поєднання. При широкому підході до складу фразеології включаються також фразеологічні вирази. У даній роботі ми будемо дотримуватися широкого підходу до обсягу фразеології. Фразеологічні вирази відносяться до периферійної зоні фразеології і являють собою прислів'я, приказки, назви книг, фільмів, журналів, телепередач, гасла, рекламні слогани, цитати з фільмів, віршів і т.п .. В силу своєї новизни, постійного оновлення та структурних особливостей, даний пласт фразеології є найбагатший матеріал для індивідуально-авторської трансформації.\nЗначній частині фразеологізмів російської мови властива варіантність. Варіантність не має чітких кордонів в мові, що викликає розбіжності вчених, що займаються практичною фразеологією. Розгляд питання варіантності демонструє динамічний характер фразеології, її відкритість до різних структурно-семантичних перетворень. Відмінності фразеологічних варіантів можуть бути більшими чи меншими, проте це повинні бути відмінності, що не порушують тотожності фразеологічної одиниці. У разі порушення кордонів варіантності і виходу за межі даного тотожності можна говорити про трансформацію фразеологічної одиниці.\nПід трансформацією фразеологізмів ми розуміємо «будь-яке відхилення від загальноприйнятої норми, закріпленої в лінгвістичній літературі, а також імпровізоване зміна в експресивно-стилістичних цілях». Таким чином, трансформація фразеологізмів може бути «дефектною» (фразеологічні помилки) і авторської (перетворення фразеологізмів у художніх цілях).\nМи розглянули класифікації способів трансформацій ФЕ різних авторів: Н.М. Шанського, А.І. Молоткова, Т.С. Гусейнова, В.В. Горлова, Е.Д. Головіної. На підставі даних класифікацій ми виділили основні види авторських перетворень фразеологізмів, які використовуються в публіцистиці:\n1. заміна одного або декількох лексичних компонентів фразеологічної одиниці;\n2. розширення фразеологізму за рахунок введення додаткових компонентів;\n3. усічення фразеологічної одиниці;\n4. контамінація фразеологізмів - являє собою об'єднання частин двох або більше фразеологічних одиниць;\nМожлива така ступінь трансформації, при якій фразеологічний зворот перестає існувати як такий, в контексті укладений тільки натяк на присутність фразеологізму. Таке явище отримало назву дефразеологізації.\n§1. Публіцистичний стиль і його відображення в мові засобів масової інформації\nПубліцистичний стиль - функціональна різновид мови, що обслуговує широку сферу суспільних відносин: культурних, спортивних, суспільно-політичних та ін.Найбільш повно публіцистичний стиль проявляється в газетах і суспільно-політичних журналах, чому його називають також газетно або журнально-публіцистичним [Виноградов 1977: 76].\nЗасоби масової інформації і пропаганди є важ-нейшим знаряддям формування і відображення громадської мені-ня, світогляду. У плані змісту та вираження засоби масової інформа-ції і пропаганди є сферою прояву публіцистичного стилю у всьому різноманітті його лексичних, фразеологічних, граматичних і стилістичних ресурсів.\nПубліцистичного стилю властиві дві основні функції, злиті в єдності, - інформаційна і впливає. Журналіст повідомляє про факти і дає їм оцінку. Взаємодія цих двох функцій і визначає вживання слова в публіцистиці. У порівнянні з іншими функціональними стилями (крім художнього і розмовно-побутового), частка засобів і способів досягнення експресивності виявляється в публіцистичної мови в цілому досить високою. Не випадково характеристику публіцистичного стилю зазвичай обмежують описом\nспецифічно експресивних засобів.\nФункція повідомлення обумовлює вживання нейтральною, общестілевой лексики, в якій особливу роль грає політична, економічна і взагалі концептуальна лексика. Наприклад, слова-терміни: маркетинг, менеджмент, бізнес, біржа, ідеологія, курс валют, роздержавлення і багато інших - стали лексемами, постійно зустрічаються на газетних сторінках.\nФункція впливу (експресивна функція), найважливіша для газетно-публіцистичного стилю, обумовлює гостру потребу публіцистики в виразних засобах. Тому публіцистика бере з літературної мови практично всі кошти, що володіють експресивністю. Найважливішим лінгвістичним ознакою газетно-публіцистичного стилю є тісна взаємодія і взаємопроникнення виражальних, емоційно впливають мовних засобів і стандартних, широко вживаних в даному стилі мови засобів.\nНа підставі двох провідних функцій публіцистики Д.Е. Розенталь виділив такі відмінні риси мови газети [Розенталь 1981: 41-43]:\n1. економія мовних засобів, лаконічність викладу при інформативній насиченості;\n2. відбір мовних засобів з установкою на їх дохідливість;\n3. наявність суспільно-політичної лексики і фразеології, переосмислення лексики інших стилів для цілей публіцистики;\n4. використання характерних для даного стилю мовних стереотипів, кліше;\n5. жанрове розмаїття і пов'язане з цим різноманітність тематики і жанрів;\n6. поєднання рис публіцистичного стилю з рисами інших стилів, обумовлене різноманітністю тематики жанрів;\n7. використання зображально-виражальних засобів.\nДані риси зумовлюють виразність газетної публіцистики. Властива газеті орієнтація на масового і багатоликого читача, безмірна широта і різноманітність тематики - всі ці особливості газети вимагають помітних, миттєво сприймаються виразних засобів. Найбільш часто ці кошти використовуються в газетних заголовках.\nЗаголовки матеріалів у періодиці - одні з найважливіших її елементів. Від їх характеру та оформлення багато в чому залежить «обличчя» видання. Заголовки допомагають читачеві ознайомитися з номером, швидко отримати уявлення про зміст його матеріалів, вибрати головне і цікаве, дати уявлення про тему. Ефективність газетного тексту багато в чому визначається його заголовком, тому що «Дослідження психологів показують, що близько вісімдесяти відсотків читачів приділяють увагу тільки заголовкам» [Лазарева 1989: 3].\nГазетний заголовок являє собою релевантний компонент газетної інформації. Його основною метою є привернення уваги читача до найбільш важливою і цікавою частини повідомлення: заголовок, як правило, не розкриває до кінця зміст статті, стимулюючи читача ознайомитися із запропонованим матеріалом. Таким чином, щоб виконати своє основне призначення, тобто зацікавити і навіть заінтригувати читача, заголовок повинен бути максимально помітним і незабутнім. Як помітних, що звертають читацьку увагу газетних заголовків, широко використовуються фразеологічні звороти.\nПубліцисти звертаються до фразеологічним багатств рідної мови як до невичерпного джерела мовної експресії. Однак вживання фразеологізмів у звичайній формі з притаманним їм значенням не завжди дає потрібний ефект. З метою створення художнього ефекту публіцисти вдаються до трансформації фразеологізмів. Художники слова можуть звертатися з фразеологічними зворотами, як з «сировиною», яке підлягає «творчій обробці». В результаті фразеологічного новаторства письменників і публіцистів виникають оригінальні словесні образи, в основі яких «обіграні» стійкі вирази. Творча обробка фразеологізмів надає їм нову експресивне забарвлення, посилюючи їх виразність, за рахунок якісної зміни вихідних фразеологізмів створюється висока образність. При цьому змінені фразеологізми зберігають художні достоїнства загальнонародних - образність, афористичність, ритміко-мелодійну впорядкованість. Зміни фразеологізмів дозволяють журналістам уникати штампів, так як в цих випадках «фразеологізм отримує, крім властивостей, закладених в ньому самому (а іноді і всупереч їм), нові експресивні властивості» [Шанський 1985? 10].\nТ.С. Гусейнова вважає, що особливо важливу роль трансформовані фразеологізми відіграють в газетному заголовку, тому що «... відхилення від норми, традиційного вигляду стійкої одиниці, яка виступає в якості заголовка газетної статті, уточнює її зміст, виділяючи таку назву в загальному потоці назв публіцистичних матеріалів» [Гусейнова 1997: Додати 7].\nТрансформований фразеологізм в заголовку виступає в ролі асоціативного елемента, за допомогою якого наша пам'ять знаходить потрібну інформацію, пов'язуючи змінений вираз з вихідним. При зміні фразеологізму створюється мовна гра, народжується якийсь новий зміст, але смисловий каркас залишається. Цей смисловий каркас являє собою раціональне стан фразеологізму, тобто об'єктивний, загальний характер. наприклад:\n«Калюжі по коліно» (КП 30.03.2005) - трансформація фразеологізму море по коліно. Мова в статті йде про моду на гумові чоботи. Змістовний каркас - все дарма, не страшно, нічого не означає (для кого-небудь) - залишається, однак семантика фразеологізму уточнюється - все дарма в гумових чоботях.\nЧужорідний компонент в структурі фразеологізму концентрує увагу читача на певній думки:\n«Холод - не тітка» (КП 06.01.2005) - пор .: голод - не тітка. Даний заголовок змушує читача задуматися про настання холодів. Компоненти голод і холод контекстуально синонімічні, компонент не тітка позначає щось чуже, нерідне. Змістовний каркас зберігається. Заміна привертає увагу злагодженістю вихідного і замінює компонентів.\nТема - це спосіб дати читачеві можливість з першого погляду зорієнтуватися, чи потрібно читати решта тексту. Трансформація фразеологізму обумовлена прагненням авторів посилити експресивну забарвлення заголовка. Ми з'ясували, що така зміна фразеологізмів служить «протиотрутою» від мовних штампів. Перетворюючи фразеологізм, журналіст підвищує ефект свідомого впливу на емоції та почуття читачів. При трансформації «змінюється стилістична забарвлення фразеологізму, йому надається значна вагомість і експресивність» [Вакуров 1994: 42]. В результаті трансформації фразеологізму заголовок виходить більш помітним, яскравим, що звертають мимовільне увагу читачів:\n«Випивка: запасайся хто може!» (Пор .: Рятуйся, хто може!) КП 06.01.2005. №1 / 1.\n«До нас їде Путін!» (Пор .: До нас їде ревізор!) КП 11.01.2005. №2.\n«Ходіння по пільгах» (пор .: Ходіння по муках) КП 08.02.2005. №22.\nСтійкі вирази в якійсь мірі відображають життя суспільства, його культуру, цінності, народну мудрість. А так як життя суспільства не стоїть на місці, «крилаті вирази» змінюються разом з нею. Матеріал дослідження свідчить, що процес оновлення стійких виразів особливо помітний в газеті. Ті крилаті слова, які прийшли до нас з далекого минулого, в газеті отримують нове звучання, що відповідає духу часу. Можна сказати, що трансформація стійких виразів відображає настрій сучасності. Трансформація дає ефект новизни, «знахідки», переосмислення. Публіцисти прагнуть до зміни стійких виразів, тому що це дає свого роду «ексклюзив».\nНайбільш активно трансформуються фразеологізми, які, з точки зору їх семантичної неподільності, є фразеологічними виразами: прислів'я, приказки, крилаті слова, афоризми, відомі багатьом фрагменти літературних творів, пісень і т.п .:\n«Тихіше, дитинка, не плач,\nЧи не зникне дитячий лікар »\n(Пор .: Тихіше, дитинка, не плач,\nЧи не потоне в річці м'яч. Агнія Барто) КП 17.02.2005;\nА за «Перемогою» ми і постоїмо.\n(Пор .: Так значить, нам потрібна одна перемога.\nОдна на всіх - ми за ціною не постоїмо. Володимир Харитонов)\nНайчастіше в газеті трансформації піддаються такі фразеологічні вирази, як уривки сучасних пісень, назви фільмів і т.д .:\n«Коли багаті плачуть» (cр .: «Багаті теж плачуть»);\n«Дев'ять з половиною» (cр .: «Дев'ять з половиною тижнів»);\n«Ах, це весілля співала й гарчала ...» (cр .: «Ах, це весілля співала й кричала»).\nТрансформація фразеологізмів даного типу більшою мірою характеризує стиль «масових» газет (таких, як КП), читачі яких належать до різних вікових і соціальних груп і добре знайомі з назвами гучних фільмів, відомих книг, часто виконуваних пісень, фрагментів рекламних роликів і т. д .. в зв'язку з відомістю подібних виразів, їх вживання чітко маркує журналіста як «свого», що, в свою чергу, сприяє зближенню автора і адресата газети, і робить останнього більш «відкритим» для сприйняття текстів й оцінки.\nЩоб переконатися в тематичній неозорості, широті публіцистики, і частоті використання в пресі трансформованих фразеологізмів, звернемося до підшивці газети «Комсомольская правда» (Новосибірськ) за поточний рік. «Комсомольська правда» - це газета для всієї родини. Вона розповідає про політику, шоу-бізнесі, новинки моди, спорті, мистецтві, забавних і цікаві випадки з життя. Важко перелічити всі теми даного видання - настільки вони різноманітні. Тому аудиторія її читачів різноманітна і строката за своїм складом: це люди різного віку, професії, національності. Ціна видання прийнятна для студентів і пенсіонерів.\nКожне періодичне видання має власну аудиторію. Наприклад, ділове видання, як правило, має однорідного читача: ділові люди, службовці, бізнесмени. У зв'язку з цим кошти залучення «свого» читача будуть специфічними. Є видання універсальні, в яких зустрічаються найрізноманітніші заголовки: від гумористичних до серйозних, тривожних, які змушують читача зупинитися і задуматися. До таких універсальних газетам відноситься «Комсомольська правда».\n§3.Основні особливості авторських перетворень фразеологізмів (на матеріалах газети «Комсомольская правда»)\nЯк уже зазначалося, трансформація стійких виразів активно використовується в публіцистиці. Застигання, одноманітність фразеологічної одиниці, частота її вживання в певної міри стирають образність і виразність. Журналісти прагнуть уникати стійких формул, тому вдаються трансформацій фразеологізмів. Перетворення стійких одиниць розширює межі авторської думки, робить вираз більш помітним і яскравим.\nМи проаналізували 200 трансформованих фразеологічних одиниць, виявлених нами в заголовках газети «Комсомольская правда» (Новосибірськ) за період з 01.01.2005р. по 31.05.2005г .. На основі класифікацій різних авторів, ми виділили основні типи перетворень фразеологізмів, які використовуються в публіцистиці. Розглянемо, як вони реалізуються в заголовках газети «Комсомольская правда»:\n1. заміна одного або декількох лексичних компонентів фразеологічної одиниці:\n«Мій сейф - моя фортеця» (КП 28.01.2005) - трансформація сталого виразу мій будинок - моя фортеця. Дана заміна не тягне за собою зміну загального змісту висловлення. Семантичний акцент зроблений на слові мій, слова ж будинок і сейф знаходяться в асоціативному зв'язку і мають в значенні загальну цього - щось надійне, міцне.\n«КП і армія - єдині!» (КП 25.02.2005) - зміна радянського гасла «Народ і партія - єдині!». Змінено суб'єкти висловлювання, однак основна сема цього виразу - єдність - не втрачається.\n«Ходіння по пільгах» (КП № 22 08.02.2005) - обігрується вислів, яким характеризуються важкі життєві випробування, в радянській пресі відома також однойменна трилогія А.Н. Толстого «Ходіння по муках». За асоціацією пільги уподібнюються мукам, що забезпечує сатиричний ефект.\n«Дурне діло - хитре!» (КП 01.04.2005) - перетворення виразу дурне діло - не хитра. Мова в статті йде про те, як організувати веселий розіграш у День дурня - 1 квітня. Компонент погане, що має сенс щось погане, замінений на безглузде, в контексті статті має значення обдурювання, будь-якого обману. Негативна частка не елімінується, що веде до зміни початкового змісту висловлювання на протилежний (не хитра - просте, хитре - складне, важке).\nЗаміна компонентів фразеологізму закріплює його за конкретною мовною ситуацією, підвищує виразність, наповнює його новими смисловими відтінками, при цьому вихідне вираз і похідне можуть перебувати в різних відносинах один з одним: синонімічних, паронимических, антонимических. Крім того, в результаті такої трансформації актуалізуються семантичні поля, що сприяють розумінню.\n2. розширення фразеологізму за рахунок введення додаткових компонентів:\n«Краса - страшна політична сила» - про екс- «Міс Всесвіту» Оксані Федорової (КП 26.01.2005). Вираз краса - страшна сила змінено за рахунок розширення складу. Слово політична не змінює загального значення виразу, а лише звужує зміст висловлювання, конкретизує його, а також надає висловом комічний відтінок.\n«Кожна погода - благодать (якщо знати, куди взимку літати)» (КП 14.01.2005) - за рахунок розширення складу рядок пісні з відомого кінофільму «Службовий роман» набуває додатковий відтінок: будь-яка погода хороша, якщо правильно вибрати місце для відпочинку. У вираз вноситься уточнення, а особливої яскравості заголовок набуває за рахунок рими.\n«Місце зустрічі з Путіним змінити не можна» (КП 28.05.2005) - трансформовано назву відомого радянського фільму «Місце зустрічі змінити не можна». За рахунок популярності фільму і популярності назви заголовок привертає увагу читача. Вставка прізвища російського президента дає читачеві уявлення про зміст статті, конкретизує зміст заголовка. Стаття розповідає про зустріч президента Путіна з міністрами, яка повинна відбутися в Кремлі.\nПоширення фразеологізму, включення в нього нового слова або слів, з одного боку, нагадує читачеві споконвічний фразеологізм, його сенс, а з іншого боку, дозволяє журналісту коротко висловити зміст газетного матеріалу і дати його оцінку.\n3. усічення фразеологічної одиниці:\n«Шлях до серця через шлунок» (КП 05.03.2005) - усічення вираження Шлях до серця чоловіка лежить через шлунок. Компонент серце в вихідному виразі має переносне значення - любов; компонент шлунок має на увазі - смачна їжа. У статті даються рекомендації, як правильно харчуватися, щоб зберегти серце здоровим. Таким чином, значення заголовка стає зрозумілим тільки в контексті, компонент серце в даному випадку має пряме значення - орган людини. Компонент чоловіки елімінується, що дозволяє віднести змінене вираз до будь-якій людині. Вираз втрачає образність і метафоричність.\n«Соломки б підстелити ...» (КП №10 від 21.01.2005) - скорочення виразу Знав би, де впасти, соломки підстелив би. По закінченню прислів'я свідомість носія мови легко відновлює початкове висловлювання. Сенс висловлювання, про бажання підстрахуватися у разі неприємностей, збережений.\nПрийом усічення фразеологічної одиниці створює ефект посиленого очікування.\n4. контамінація фразеологізмів:\n«Президент всієї Черёмушек» (КП 31.03.2005) - свідомість носія мови без праці відновлює вихідні вирази: Президент Російської Федерації і Патріарх всієї Русі. Мова в статті йде про екс-прем'єра Михайла Касьянова, який побудував особняк в московському районі Черемушки. Зіткнення офіційного звання глави держави і глави церковної єпархії, а також заміна назви країни на назву району Москви створює гострий сатиричний ефект. Таке «схрещення» залучає вихідні вирази в нову образну систему. Це надає особливу семантичну ємність і експресивність подібним каламбурам.\n«Вічна пам'ять стала мультимедійної» (КП 25.03.2005) - стаття оповідає про випуск електронної хрестоматії «Новосибірська область в роки Великої Вітчизняної війни». Обігрується вислів вічна пам'ять, яке, як правило, вживається щодо солдат Вов і неологізм мультимедійна пам'ять. Мовна гра будується на загальному компоненті пам'ять, який в першому вираженні позначає пам'ять людини, а в другому - комп'ютерну пам'ять.\nКрім перерахованих способів трансформації, публіцисти часто використовують кілька способів перетворення одночасно. наприклад:\n«Випивка: запасайся, хто може!» [КП №1 / 1 14.01.2005] - прийом, який поєднує два види трансформації: розширення і заміну. У трансформованому вираженні збережена початкова інтонація призову до дії. Заміна традиційного компонента рятуйся на подібне за звучанням, але має інший зміст запасайся, створює комічний ефект.\n«Не родись красивою ...» [КП №27 15.02.2005] - усічення відомого прислів'я «Не родись красивою, а родись щасливою». Усічення призводить до розширення семантичних кордонів заголовка, дозволяє читачеві проявити уяву. Заміна жіночого роду прикметника на чоловічий створює комічний ефект.\nНе дивлячись на те, що семантичні перетворення використовуються в публіцистиці набагато рідше, вони залишаються улюбленим прийомом трансформації у багатьох письменників і журналістів.\n5. буквалізаціі значення фразеологічної одиниці - в цьому випадку зберігається синтаксична структура фразеологізму і характер образного позначення відносин, зовні фразеологізм не змінюється, але втрачає своє метафоричне значення і сприймається буквально:\n«Задоволення - справа техніки» (КП 25.04.2005) - в основі лежить вираз справа техніки, що позначає, що даний процес - питання чийогось майстерності. Стаття рекламного характеру оповідає про побутову техніку, призначеної для задоволення: массажерах, гідромасажних ваннах для ніг та ін .. При взаємодії семантичного поля фразеологізму і змісту газетного контексту образна семантика фразеологізму втрачається; контекст сприяє буквальному (прямому) розуміння значення, що викликає у свідомості читача цілком конкретну картину: задоволення - це справа побутової техніки.\n6. переосмислення фразеологічної одиниці - дана трансформація і не впливає на лексико-граматичний склад фразеологізму, його зовнішня форма зазвичай зберігається, але сенс тлумачиться по-новому:\n«Знову з гусака вода?» (КП 09.03.2005) - обігрується фразеологізм як з гуся вода, що має значення абсолютно байдуже, все дарма (кому-небудь), анічогісінько не діє (на кого-небудь). При прочитанні статті стає ясно, що мова йде про неприємності російського медіа-магната Володимира Гусинського і арешт його рахунків. Мовна гра будується на асоціації іменника гусак з співзвучним прізвищем Гусинський. У контексті статті вираз набуває явний комічний відтінок і наповнюється новим змістом. Прийом переосмислення поєднується з заміною компонентів. Заміна компонента сама по собі не веде до переосмислення фразеологічної одиниці, новий зміст фразеологізм отримує тільки в контексті. Крім того, цей вислів демонструє ще один вид семантичної трансформації:\n7. перетворення фразеологізму за метою висловлювання - крім нової семантики, фразеологізм набуває питальне звучання. Автор статті задається питанням - невже російський олігарх знову залишиться безкарним?\n8. подвійна актуалізація:\n«Шаховий король зробив хід конем» (КП 16.03.2005) - в основі заголовка лежить фразеологізм хід конем, який має значення рішуча дія, засіб, розраховане на успіх в чому-небудь. У статті йдеться про гросмейстера Гаррі Каспарова, який зіграв останню шахову партію і оголосив про свій відхід в політику. Таким чином, в контексті проявляється двуплановое значення фразеологізму: буквальне і образне.\nФразеологізми, свідомо вжиті письменником у невластивому їм значенні, Голуб І.Б. іменує «семантичними неологізмами у фразеології» [Голуб 1997: Додати 23]. Їх часто використовують гумористи (рвати і метати - «займатися спортом», бути на побігеньках - «брати участь в змаганнях з бігу»).\nУ сучасній російській літературній мові початку XXI століття відбуваються серйозні зміни, пов'язані, перш за все, з потребами суспільства. Нестійкість мови звертає на себе велику увагу. Один з аспектів даної проблеми - трансформація стійких виразів. За результатами нашого дослідження, індивідуально-авторське перетворення фразеологізмів є поширеним художнім прийомом в текстах публіцистики. Особлива увага сучасних майстрів слова до фразеології визначається, в першу чергу, неймовірно широкими і різноманітними виразними можливостями такого роду висловлювань. Це пов'язано з тим, що структурно-семантична специфіка будь-якого фразеологічного обороту піддається трансформації, що нарощує експресію ... Однак часте використання трансформацій не завжди виправдано. За нашими спостереженнями, в одному номері «Комсомольской правди» зустрічається іноді по 7-8 трансформованих фразеологізмів. Це робить стиль газети стереотипним. Крім того, в цьому випадку різко підвищуються нормальні темпи мовної динаміки і сильно змінюються форми виразів, що іноді створює небажаний розрив в наступності традицій, в цілісності культури. На сьогоднішній день в російській мові спостерігається бурхливий мовотворчість. Іноді в засобах масової інформації ми зустрічаємося з несподіваними словесними іграми і новоутвореннями.\nСпокусливі прийоми мовної гри з класичною фразеологією таять одну надзвичайно серйозну небезпеку.Б. А. Ларін писав: «Фразеологізми завжди побічно відображають погляди народу, суспільний лад, ідеологію своєї епохи. Відображають - як світло ранку відбивається в краплі роси »[Ларін 1956: 12]. Класичні фразеологізми переважно виконують першу функцію, трансформовані - другу. Фразеологія, в першу чергу, відображає менталітет нації, вона є частиною культури, і сучасні майстри слова повинні про це пам'ятати. Але автори, які використовують у своїй промові трансформовані фразеологізми як засіб залучення уваги читача, іноді про це забувають. Наприклад, в «Комсомольской правде» №27 від 15.02.2005г. зустрічається заголовок «Змішалися в купу попи, грудей ...» (про тусовці поп-зірок), в якому ми без праці розпізнаємо Сточки знаменитого вірша М.Ю. Лермонтова «Бородіно» «Змішалися в купу коні, люди ...». У журналі «Російський продовольчий ринок» №6 за 2003 р. стаття про зростання цін на м'ясо-молочну продукцію називається «Що у вимені тобі моєму», що є трансформацією назви вірша А.С. Пушкіна «Що в імені тобі моєму ...».\nУ таких ситуаціях журналісти нехтують цілісністю виразів, які фіксують історико-культурні стереотипи, сформовані в минулому. Найчастіше за допомогою трансформацій пародіюються літературні тексти, які є для багатьох поколінь культовими. Подібного роду лінгвістичні ігри та вправи змушують задуматися ще про одну дуже серйозну проблему сучасної мовної практики, яка завжди мала значення для публіциста, який працює з російським словом - етичної проблеми трансформації фразеологізмів.\nМи з'ясували, що авторське перетворення фразеологізмів активно використовується в публіцистиці. В основному журналісти застосовують трансформацію фразеологізмів для конструювання газетних заголовків. Це надає вихідного висловом додаткову образність і експресивність. При знайомої формі фразеологізм часто отримує новий сенс, що служить засобом залучення уваги читачів.\nМи проаналізували 200 трансформованих фразеологічних одиниць, виявлених нами в заголовках газети «Комсомольская правда» (Новосибірськ) за період з 01.01.2005р. по 31.05.2005г .. На основі даного матеріалу ми простежили особливості функціонування трансформованих фразеологізмів в публіцистиці. Матеріали дослідження свідчать, що найбільш часто трансформації піддається зовнішня форма фразеологізму, яка може спричинити за собою зміну семантики. Семантична трансформація використовується рідше. Визначальне значення при виявленні семантичних перетворень має контекст. Внеконтекстуально говорити про семантичних трансформаціях фразеологізмів неможливо.\nВ силу тих властивостей, які отримують фразеологізми після індивідуально авторської переробки, трансформація широко застосовується в публіцистиці. Найчастіше трансформація використовується невиправдано часто (до 8 фразеологізованих назв в одному виданні). Це робить стиль газети стереотипним. Крім того, вираз, що виникло в результаті трансформації, не завжди є вдалим. Результат трансформації, доречність і етичність виник вираження, залежать від майстерності автора.\n§1. Аналіз діючих підручників і посібників з російської мови\nФразеологія як розділ шкільного курсу російської мови містить в собі величезний освітній, розвивальний і виховний потенціал. «Фразеологічні одиниці, відображаючи в своїй семантиці тривалий процес розвитку культури народу, фіксують і передають від покоління до покоління культурні установки і стереотипи ... Це душа всякого національного мови, в якій неповторним чином виражаються дух і своєрідність нації» [Маслова 2001: 82] . Вживання фразеологізмів посилює виразність фрази, так як в більшості з них присутні узагальнено-метафоричний сенс, оцінність, емоційність. Знання семантики і стилістичної приналежності фразеологізмів, наявність їх в активному словнику надає промови особливу яскравість, влучність, образність. Збагачення мовлення дітей фразеологізмами, засвоєння їх значення і особливостей вживання вимагає цілеспрямованої, спеціально організованої роботи.\nЄдиний процес навчання фразеології має ряд етапів: початкові класи, середні і старші. Успіх в освоєнні теми учнями в значній мірі залежить від того, наскільки в ході навчання враховується внутрішній зв'язок між цими етапами. Методисти виділяють наступні етапи у вивченні лексики і фразеології [спадкоємства. і перспе. 1982: 23]:\n1. Пропедевтичний етап - початкові класи (фразеологія вивчається на практичному рівні, без введення термінів).\n2. Систематичний етап - вивчення розділу «Фразеологія». При лінійно-ступеневу побудову шкільного курсу (наприклад, підручник під редакцією Н.М. Шанського) розділ вивчається в VI класі; при лінійному побудові (навчальний комплекс В.В. Бабайцевой) - в V класі.\n3. Аспектне вивчення фразеології - розгляд фразеології в VII-IX класі в зв'язку з іншими розділами.\n4. Функціонально-стилістичний етап - фразеологія вивчається в X-XI класі (як, в яких стилях функціонують фразеологічні одиниці).\nОдним з обов'язкових умов успішного викладання російської мови є спадкоємність між різними ланками школи. Вона здійснюється відповідно до общедидактическими вимогами про забезпечення в процесі навчання нормального переходу від простого до складного, від легкого до важкого; про опору при освоєнні нового матеріалу на раніше вивчене, про необхідність враховувати логіку предмета.\nТаким чином, спадкоємність і перспективність багато в чому визначають ефективність навчального процесу. Збереження наступності в заняттях з російської мови має виражатися:\nа) у відборі матеріалу для вивчення, при якому б враховувалась загальний розвиток учнів, їх підготовленість по предмету в цілому і конкретні знання і вміння по окремим приватним питань програми, доступність цього матеріалу для свідомого засвоєння його учням;\nб) в побудові занять з російської мови (у методичному відношенні), щоб форми і методи роботи, приклади та вправи, мова вчителя і способи пояснення нового при цьому не дуже розходилися з тими, до яких звикли учні в I-III (IV) класах ; щоб був забезпечений поступовий перехід до нових, більш складним для учнів, формам роботи.\nПри реалізації принципу наступності і перспективності в навчанні не можна не враховувати тісний зв'язок одиниць різних рівнів, а, отже, і відповідних розділів шкільного курсу. Облік внутріпредметних зв'язків дозволяє орієнтуватися в розвитку знань, умінь і навичок не тільки на попередній етап навчання, а й на ті ЗУНи, які отримують школярі в інших розділах курсу.\nСпецифіка предмета «російська мова» для реалізації наступності досліджуваного матеріалу вимагає зв'язку:\nа) з попереднім і наступним етапами його вивчення;\nб) з іншими розділами, де можуть реалізуватися, вдосконалюватися, заглиблюватися знання, вміння і навички у цій матеріалу паралельно з основним матеріалом розділу, і з тими розділами, де учні отримують знання, вміння і навички, які використовуються для засвоєння даного матеріалу.\nТрадиційно фразеологія вивчається в середній ланці шкільної освіти. Однак експериментальні спостереження показують, що діти у віці 6-7 років «вже в змозі не тільки розуміти, а й вживати окремі, зрозумілі для них обороти» [Мірошниченко 1986: 15]. В ході експерименту, проведеного О. Ф. Мірошниченко, діти старшої групи дитячого садка (5-6 років) змогли зрозуміти і пояснити більше половини запропонованих ним фразеологізмів.\nУ зв'язку з цим, на сучасному етапі фразеологія вивчається не тільки в середній ланці шкільної освіти: їй приділяється увага і в початковому курсі російської мови.\nВчителі початкових класів повинні чітко уявляти, що чекає їх сьогоднішніх учнів через рік або два, а вчителі середньої школи - знати, які найважливіші зміни відбувалися в мовному розвитку школярів за минулі роки.\nВажливість роботи з фразеології в початковій школі очевидна, оскільки засвоєння фразеологічних одиниць - поступовий, тривалий процес. Думки про можливість і необхідність ознайомлення молодших школярів з фразеологічними одиницями висловлювали ще в 30-ті роки відомі методисти - К.Б. Бархин і М.А. Рибникова. Питанням ознайомлення і навчання фразеології російської мови присвячений ряд досліджень. Опубліковані статті, дидактичні і довідкові посібники по фразеології для вчителів і учнів початкової школи (Є. Вальчук [Вальчук 1989], С.В. Сисоєва [Сисоєва 1999], Е.Д. Шевлякова [Шевлякова 1969]).\nВ даний час єдиними підручниками для початкових класів, в яких представлена система навчання молодших школярів фразеології російської мови, є підручники А.В. Полякової «Російська мова» (I-IV кл.). Навчання фразеології в даних підручниках складається з наступних взаємопов'язаних і взаємозалежних елементів: збагачення словника учнів фразеологізмами, його уточнення та активізації, засвоєння учнями поняття фразеологізм і формування вміння користуватися фразеологічним словником. Методика роботи з фразеологізмами докладно викладена автором у методичних рекомендаціях для вчителя.\nВідповідно до загальних методичними принципами системи Л.В. Занкова, вже в I класі вводиться визначення поняття «фразеологізм» і закріплюється в II-м. Знайомство з поняттям «фразеологізм», його засвоєння сприяють більш чіткому розпізнаванню молодшими школярами даної мовної одиниці серед інших. Дослідники Е.Д. Шевлякова, Е.В. Вальчук, розробляючи методику фразеологічної роботи в початковій школі, рекомендували заміняти термін «фразеологізм» словосполученнями «образний вислів», «образне словосполучення». Ми вважаємо, що в результаті такого підходу учням складно диференціювати фразеологізми від метафор і словосполучень, до складу яких входять епітети, уособлення і інші стежки. Крім того, поза увагою молодших школярів залишається категоріальний ознака фразеологічної одиниці - стійкість. У визначенні, представленому в підручниках А.В. Полякової, саме стійкість є провідною ознакою фразеологізму.\nОдним з основних напрямків роботи протягом усього початкового курсу російської мови є збагачення мовлення учнів фразеологізмами. У підручниках А.В. Полякової представлені різні прийоми пояснення значення фразеологізмів. Велика частина прийомів стимулює самостійний пошук учнів: значення фразеологізму з'ясовується по картинці-ілюстрації, значення встановлюється в ході аналізу ряду фразеологізмів і представлених до них в довільному порядку готових тлумачень, пошук фразеологізму по його значенню або значення з'ясовується по фразеологическому словарику. Картинки-ілюстрації на сюжети відомих творів дитячої літератури, тексти вправ, що містять інформацію про походження фразеологізмів, не тільки допомагають встановити значення, а й сприяють усвідомленню їх образного, метафоричного компонента.\nЗ метою активізації словника молодших школярів, вживання ними фразеологізмів у власних текстах передбачені наступні навчальні вправи: складання пропозицій і текстів із зазначеним фразеологізмом, підбір фразеологізмів певної тематики або відповідних основної думки тексту, підбір і запис фразеологізмів, які виступають в ролі ключових фраз до тексту. Як прийом, спрямований на формування образної мови молодших школярів, рекомендується використовувати порівняння варіантів пропозицій з фразеологізмом і словом-синонімом.\nУ підручнику «Російська мова» для IV класу є навчальний фразеологічний словник, в основі побудови якого - тематичний принцип розташування фразеологізмів.Такий підхід до складання словничка має важливе методичне та дидактичне значення: розширює уявлення молодших школярів про емоційно-експресивних можливостях фразеологізмів, стилістичному забарвленню, синонімічних і антонімічних зв'язках даних мовних одиниць; дозволяє використовувати тематичну групу фразеологізмів при роботі над текстами певної теми і змісту.\nФактичний матеріал, представлений в підручниках, і рекомендації автора до організації та проведення роботи з фразеології дозволяють вчителям-практикам, не порушуючи логіки системи, на рівні прийомів і вправ творчо підходити до навчання молодших школярів фразеології російської мови.\nРозділ «Фразеологія», в залежності від програми, вивчається в V або VI класах середньої школи, а також деякі питання розглядаються в різних темах шкільного курсу в зв'язку з культурою мовлення в старших класах. Перш за все, звернемо увагу на особливості роботи з лексики і фразеології, охарактеризуємо загальні принципи, методи і прийоми роботи.\nУ методиці лексики і фразеології, як і в інших розділах теорії навчання і методики викладання російської мови, використовуються общедидактические принципи (науковості, наочності, систематичності, свідомості, доступності, індивідуального підходу до кожного учня, наступності та послідовності, зв'язку теорії з практикою, зв'язку навчання з життям) і частнометодіческіе принципи, «що випливають з особливостей досліджуваних лексичних і фразеологічних явищ» [Баранов 1988: 20]. Основними принципами методики лексики і фразеології на уроках російської мови є такі:\n1) екстралінгвальний (зіставлення слова і реалії);\n2) лексико-граматичний (зіставлення лексичного\nі граматичного значень слова);\n3) парадигматичний (зіставлення одиниць лексичної парадигми);\n4) функціонально-стилістичний (зіставлення фразеологізмів зі сферами їх вживання);\n5) історичний (зіставлення історії слова і історії реалії).\nРозглянемо, як представлено вивчення теми «Фразеологія» в підручниках наступних авторів:\n* В.В. Бабайцевой (Російська мова: Підручник для загальноосвітніх установ: 5-9 класи);\n* Н.М. Шанського (Російська мова: Підручник для 6 класу загальноосвітніх установ);\n* М.В. Панова (Російська мова: Експериментальні навчальні матеріали для 5 класу середньої школи);\n* М.М. Розумовської і П.А. Леканта (Російська мова: Підручник для 5 класу загальноосвітніх установ).\nМи відзначили відмінності в принципах побудови і послідовності вивчення тем в V-VII класах (порядок проходження синтаксичних і пунктуаційних тим в VIII-IX класах практично збігається).\nУ навчальному комплексі В.В. Бабайцевой розділ «Фразеологія» вивчається лінійно (в V класі). На вивчення фразеологізмів відводиться 1 годину, це остання тема в розділі «Лексика» [Бабайцева 2001].\nУ підручнику під редакцією Н.М. Шанського фразеологія розглядається в VI класі (за лінійно-ступінчастим принципом). На вивчення теми відводиться 2 години [Шанський 2002].\nУ навчальних матеріалах, пропонованих М.В. Пановим для використання на уроках російської мови в V класі, розділ «Фразеологія» складається з 7 параграфів: «Поняття про фразеологізми і фразеології», «Вживання фразеологізмів у мові», «Дослівна перекладається фразеологізму на інші мови», «З історії фразеологізмів», «Про джерела російської фразеології», «Крилаті слова», «Прислів'я і приказки» [Панов 1980].\nУ підручнику під редакцією М.М. Розумовської фразеологізми вивчаються в розділі «Лексика» в V класі (за лінійним принципом), проте розділ «Фразеологія» не виділено. Поняття про фразеологізми учні отримують при вивченні омонімів, синонімів і антонімів, а також багатозначних слів. Термін фразеологізми з'являється в § 27 «Коли слово вживається в переносному значенні»: «Російська мова багатий яскравими, образними висловлюваннями. Багато з них є стійкими поєднаннями - фразеологізмами: збитися з ніг, ні живий, ні мертвий, згнітивши серце, з горем навпіл і т.д. Такі поєднання можна замінити одним словом: обвести навколо пальця = обдурити, бити байдики = байдикувати [Разумовська 2003].\nРозглянемо, які види завдань представлені при вивченні даної теми, і як в діючих підручниках з російської мови реалізуються принципи методики викладання фразеології.\nЕкстралінгвальний принцип. У навчальному комплексі В.В. Бабайцевой, на жаль, даний принцип не реалізується: немає зіставлення слова і реалії. Для дотримання цього принципу можна підготувати малюнки, що зображають пряме значення словосполучення (наприклад, людина, провідний іншого за ніс), а під ними дати тлумачення відповідним фразеологизмам ( «водити за ніс» - обманювати). Цікавий варіант роботи містить посібник Н.Ф. Олександрович [Олександрович 1965: 47]. У завданні запропоновані шість ілюстрацій, передають буквальне значення фразеологізмів: «До деяких фразеологічним оборотів, які мають переносне значення, художник зробив ілюстрації, зрозумівши ці вирази буквально, тобто в прямому сенсі. Поясніть, як слід розуміти підписи під цими картинками; замініть обороти в підписах близькими за змістом виразами ». Необхідно показати дітям, що фразеологізм має переносне значення.\nУ підручнику під редакцією Н.М. Шанського екстралінгвальний принцип реалізується частково. Тільки в одній вправі практичної частини підручника (упр. №87) фразеологізми представлені у вигляді малюнків, що передають їх буквальне значення (людина, що сидить в калоші; хлопчик, вставляють палицю в спиці велосипеда іншої дитини; людина, провідний іншого за ніс). Завдання до вправи: «Розгляньте малюнки, які фразеологізми мав на увазі художник, створюючи ці жартівливі малюнки? Запишіть ці фразеологізми. Складіть з ними речення ».\nУ навчальних матеріалах, пропонованих М.В. Пановим, екстралінгвальний принцип не дотриманий: немає вправ на зіставлення слова і реалії. Для наочності ефективним було б розміщення в підручнику відповідних зображень, а також пропозицію учням виконати творчі завдання. Наприклад: зобразити фразеологізми у вигляді веселих малюнків, що передають їх буквальне значення. Ще один варіант роботи: дати учням завдання самим придумати пропозиції, в одному з яких фразеологізм буде виступати як стійке поєднання, а в іншому - вживатися в якості вільного поєднання слів.\nУ підручнику під редакцією М.М. Розумовської і П.А. Леканта екстралінгвальний принцип реалізується в повному обсязі. Наприклад, упр. 241: «Відгадай, які фразеологізми зображені на цих жартівливих малюнках»; упр. 242: «Спробуйте самі за допомогою малюнків передати жартівливе тлумачення фразеологізмів. Влаштуйте виставку малюнків ».\nЛексико-граматичний принцип. У навчальному комплексі В.В. Бабайцевой лексико-граматичний принцип реалізований в теоретичній частині, де йдеться про те, що фразеологізм близький за лексичним значенням до одного слова (намилити шию - провчити), і, як слово, є одним членом пропозиції. У практичній частині представлено одну вправу (719), в якому потрібно визначити, яким членом речення є фразеологізм. Таким чином, можна говорити лише про часткову реалізації даного принципу.\nЛексико-граматичний в підручнику Н.М. Шанського дотримується: доведено, що фразеологізм дорівнює слову, на окремі компоненти не ділиться. Є вправа, в якому показано, що фразеологізм, як і слово, є одним членом пропозиції (завдання під зірочкою для самостійного спостереження). Необхідно включити вправи, що показують, що зближує, а що розрізняє фразеологізм зі словом. Наприклад, замінити фразеологізм словом-синонімом (водити за ніс - обманювати). Дане завдання демонструє, що фразеологізм за лексичним значенням близький до слова.\nУ підручниках М.В. Панова і М.М. Розумовської і П.А. Леканта лексико-граматичний принцип не застосовується, відповідних завдань немає. Необхідно включити завдання, що демонструють, що фразеологізм за значенням може бути дорівнює слову, словосполученню або іншому фразеологізму (наприклад, замінити фразеологізм словом-синонімом або синонімічним фразеологізмом), а також пов'язані з визначенням синтаксичної функції фразеологічних одиниць, при цьому зробити акцент, що фразеологізм, як і слово, є одним членом пропозиції.\nПарадигматичний принцип. У навчальному комплексі В.В. Бабайцевой парадигматичний принцип враховується: в теоретичній частині йдеться про синонімії та антонімії фразеологізмів. У практичній частині представлені завдання на знаходження антонімів (упр.717), підбір синонімів (упр. 720, 721). У вправі 722 використовується текст з таким мовним явищем як гра слів:\n«Прочитайте жартівливий вірш. Який фразеологізм допомагає створити враження гри слів? Знайдіть в тексті синонім фразеологізму ».\nСпускався я з пагорба\nІ відра ніс в руках-\nБринькали два відерця\nПро всякі дрібниці.\nКоли ж ішов я бадьоро\nВід річки до воріт,\nВоди набравши в рот ...\nДана вправа допомагає зрозуміти, як фразеологізм може стати засобом каламбуру.\nУ підручнику Н.М. Шанського парадигматичний принцип реалізований частково: йдеться про синонімічності слів і фразеологізмів, в практичної частини є відповідне завдання (упр.100): «Замініть слова синонімічні фразеологізмами». Цей прийом є ефективним, так як з його допомогою можна розкрити семантику здебільшого фразеологізмів: в двох словах - коротко: за два кроки - поруч, близько, недалеко. Однак в підручнику нічого не говориться про синонімічних і антонімічних відношеннях між самими фразеологічними одиницями.\nУ підручнику М.В. Панова даний принцип дотриманий частково, є лише одне відповідне завдання (упр.2 до § 2): «Вкажіть фразеологізми в наступних пропозиціях. Замініть їх відповідними за значенням синонімами ». Вступаючи в різні семантичні зв'язки, фразеологізми утворюють парадигми. Для з'ясування мовної сутності фразеологізмів велике значення має їх зіставлення з іншими членами цієї парадигми. Тому необхідно включити в підручник відповідні вправи. Наприклад, цікаве завдання пропонує В.В. Воліна [Воліна 1995: Додати 326]. «О третій колонки!»: Вкажіть спочатку фразеологізми зі значенням байдикувати, потім багатозначно обманювати і, нарешті, зі значенням швидко. Матеріал для довідок: стрімголов; сидіти склавши руки; замилювати очі; заправляти арапа; в усі лопатки; ледаря корчити; бити байдики; водити за ніс; щодуху; собак ганяти; ввести в оману; висолопивши язика; щодуху.\nПарадигматичний принцип в підручнику М.М. Розумовської і П.А. Леканта також реалізується частково. Учням пропонується попрацювати зі складом фразеологізму (упр. 236): «Спочатку випишіть фразеологізми, до складу яких входять синоніми, потім фразеологізми, в які входять антоніми», однак не згадується про системні відносини між самими фразеологічними оборотами. Для дотримання цього принципу можна запропонувати дітям підібрати синонімічні або засівання фразеологічні звороти. Наприклад: голова садова - голова-два вуха - вітряна голова - дірява голова - дурна голова. Або замінити слово в реченні синонімічно фразеологічної одиницею. Подібні вправи в підручнику необхідні, так як ознайомлення учнів із значенням фразеологізму шляхом використання синонімів і антонімів є найбільш ефективним.\nФункціонально-стилістичний принцип.У навчальному комплексі В.В. Бабайцевой функціонально-стилістичний принцип дотримується. Говориться про те, що фразеологізми - яскраві і виразні засоби мови. У практичній частині є завдання на визначення стилістичних особливостей фразеологізму (упр.716), стилю мовлення (упр.723) і доречність вживання фразеологізму (упр.718).\nУ підручнику Н.М. Шанського даний принцип також дотримується: в теоретичній частині сказано, що фразеологізми найчастіше використовуються в розмовній мові і в художніх творах. Є вправа на визначення стилю тексту (упр.90).\nВраховується функціонально-стилістичний принцип і в підручнику М.В. Панова: є завдання на визначення стилістичних особливостей фразеологізмів і складання пропозицій з фразеологізмами різної стилістичного забарвлення. У упр.2 до § 2 представлено додаткове завдання: «Як ви вважаєте, що більш яскраво, виразно, з великим почуттям називає позначаються поняття в цьому тексті - фразеологізми або замінили їх синоніми?»\nФункціонально-стилістичний принцип в підручнику М.М. Розумовської і П.А. Леканта не реалізується, немає відповідних завдань і в методичних рекомендаціях до підручника. Можна запропонувати дітям написати твір - мініатюру в певному стилі (книжковому або розмовному), в якому потрібно використовувати фразеологізм із запропонованих учителем (виходити в світ, вказати шлях, в іншому випадку і робити з мухи слона, бити байдики, мотати на вус).\nІсторичний принцип. У навчальному комплексі В.В. Бабайцевой даний принцип застосований: йдеться про те, що більшість фразеологізмів відображають глибоко народний, самобутній характер російської мови; сенс багатьох фразеологізмів пов'язаний з історією нашої Батьківщини і т.д .. Для прикладу пояснюється походження виразу «бити байдики». У практичній частині є завдання подивитися словникові статті (упр.715). Ефективною формою роботи може стати завдання, коли вчитель читає словникову статтю, а школярі намагаються вгадати фразеологізм.\nУ підручнику під редакцією Н.М. Шанського історичний принцип дотриманий: йдеться про те, що фразеологізми діляться за походженням на власне-російські і запозичені. Є завдання підготувати повідомлення про походження фразеологізму (упр. 104) і подивитися словникові статті в «Тлумачному словнику» (упр.97). У посібнику для вчителя Г.А.Богдановой, складеному для даного підручника, пропонується привести приклади фразеологічних зворотів, які прийшли з міфів Стародавньої Греції (Авгієві стайні, троянський кінь, ахіллесова п'ята, гордіїв вузол і ін.) [Богданова, 2000: 40-41 ].\nУ підручнику М.В. Панова історичний принцип також дотримується: в теоретичній частині комплексу є завдання прочитати словникові статті у фразеологічних словниках, пояснити походження деяких фразеологічних зворотів. До переваг навчальних матеріалів можна віднести історичний коментар, який допомагає школярам зрозуміти деякі давні форми, які використовуються в стійких оборотах, а також розмежування фразеологізмів, крилатих слів, прислів'їв і приказок.\nУ підручнику М.М. Розумовської і П.А. Леканта історичний принцип не врахований: немає прикладів історії походження фразеологізмів і періоду їх виникнення. Тільки в методичних рекомендаціях до даного підручника є завдання пояснити значення і історію походження фразеологізмів не всяке лико в рядок, зарубати на носі. Виникнення фразеологічних зворотів тісно пов'язане з історією народу. Важливо показати школярам історію походження деяких фразеологізмів. Для цього необхідно запропонувати учням подивитися історію виникнення фразеологізму, проаналізувати словникову статтю.\nДо кожного підручника пропонуються посібники для викладачів, в яких представлені поурочні плани, наприклад: Н.О. Крамаренко «Поурочні плани по програмі М.М. Розумовської: V клас »(2003), О.А. Фінтісова «Поурочні плани по програмі М.М. Розумовської: VII клас »(2003). Відзначимо, що в них не виділена окремо тема «Фразеологізми». В поурочних планах для п'ятого класу немає розробок, присвячених вивченню даної теми. У VII класі розділ «Лексика і фразеологія» вивчається при повторенні. У «Методичних рекомендаціях» до підручника зазначено, що основна робота направлена на вивчення лексичного значення слова. Крім того, на вміння і навички, над якими ведеться робота протягом усього курсу російської мови, входять: уміння «впізнавати і виділяти лексичні одиниці (синоніми, антоніми, омоніми <...> фразеологізми і т.п.); вміння «користуватися різними лексичними словниками (тлумачним, синонімів, антонімів, фразеологізмів)» [Метод. річок. 2004: Додати 39].\nПісля вивчення фразеології в середній ланці школи для закріплення умінь і навичок, вивчення фразеології приділяється увага і в старших класах. Наприклад, в підручнику Н.М. Шанського для VII класу [Шанський 2002] запропоновані завдання для повторення: необхідно згадати, що вивчає фразеологія (стор. 7), знайти в тексті фразеологізми, пояснити, що вони позначають (стор.8). В кінці року автор знову звертається до повторення матеріалу. Контрольні питання: для чого слугують фразеологізми? Що спільного й відмінного вони від слова (стор. 192)? Доцільно було б включити в матеріал практичні вправи.\nУ підручнику М.М. Розумовської і П.А. Леканта для VII класу також є завдання для повторення: «Поясніть сенс фразеологізмів ..., складіть пропозиції з цими фразеологізмами» (упр.152), і «Доведіть, що дані фразеологізми протилежні за своїм значенням» (упр. 154) [Разумовська 2003].\nУ підручнику для VIII класу авторів С.Г. Бархударова, С.Є. Крючкова, Л.Ю. Максимова, Л.А. Чешко  в розділі повторення є завдання: вказати фразеологічні одиниці, пояснити їх значення. Що ви знаєте про фразеологічних оборотах російської мови (упр. 28, стр. 14)? До переваг можна віднести наявність як теоретичних, так і різноманітних практичних завдань. Наприклад: «Які фразеологічні звороти відносяться до розмовного стилю, які - до книжкового» (упр.29)? «Замініть виділені слова синонімічні фразеологізмами» (упр.30). Є вправа на попередження фразеологічних помилок: «Вкажіть, які помилки допущені у вживанні фразеологічних зворотів, виправте їх» (упр.31).\nУ підручнику для IX класу цих же авторів на початку року цей розділ повторюється знову. Йдеться про те, що фразеологізми - це стійкі поєднання слів, що володіють цілісним значенням. В кінці року - практичне завдання: вкажіть фразеологізми, поясніть їх лексичне значення, у разі ускладнень використовуйте шкільний фразеологічний словник.\nТаким чином, вивчення розділу «Фразеологія» відбувається на протязі всього процесу шкільного навчання. Аналіз діючих підручників з російської мови свідчить, що вивчення розділу «Фразеологія» відводиться недостатня кількість часу. Принципи методики викладання фразеології реалізуються в сучасних підручниках лише частково. Найбільш повно вони реалізовані в підручниках В.В. Бабайцевой і Н.М. Шанського, а найменш відповідає принципам методики підручник М.М. Розумовської і П.А. Леканта. У всіх підручниках переважають традиційні типи завдань: «знайдіть фразеологізми і вільні сполучення слів» (уч. Шанського, стор. 44, завдання під зірочкою); «Складіть пропозиції, використовуючи фразеологізми» (уч. Шанського упр. 97); «Підберіть до фразеологическому обороту синоніми» (уч. Бабайцевой упр. 720, 721) і т.д .. Творчі завдання у всіх підручниках поодинокі. Наприклад, в навчальному комплексі В.В. Бабайцевой після вивчення розділу «Фразеологія» пропонується розгадати кросворд. Істотним недоліком є те, що питання кросворду не мають відношення до досліджуваного розділу. Найефективніше замінити кросворд творчим завданням по темі. Наприклад: вирішите задачу «на складання», отримаєте слово, яке називає одне з головних властивостей фразеологізму:\n1. Перша частина - приставка з слова запалився.\n2. Друга частина - приставка з слова прогуляти.\n3. Третя частина - приставка з слова здавна.\n4. Четверта частина - корінь з слова водити.\n5. П'ята частина - закінчення дієслова зберігаємо.\n6. Шоста частина - суфікс з слова гордість.\nДоцільно використовувати в процесі навчання різні ігрові моменти, що значно підвищує інтерес дітей до навчання. «Гра стимулює розумову діяльність учнів, розвиває увагу і пізнавальний інтерес до предмету» [Баєв 1989: 28]. Наприклад, за названі фразеологічні звороти можна видавати учням жетони і в кінці уроку (або вивчення теми) визначати переможця. Або запропонувати учням розподілитися розбити клас на команди, і, давши певний час, щоб переглянути, яка з них набере / згадає більшу кількість фразеологічних одиниць.\nУ підручниках відсутня інформація про можливості індивідуально-авторських перетворень фразеологічних одиниць. Тільки в навчальних матеріалах М.В. Панова акцентується увага учнів на такій якості фразеологізмів, як стійкість, тобто неможливість трансформації фразеологізму: «В лексику мови входять не тільки окремі слова, але також стійкі, як би застиглі поєднання слів, в яких без втрати сенсу не можна змінювати їхній словниковий склад: замінювати слова (пор. простягнути ноги - витягнути ноги), додавати (пор . світ за очі - куди твої очі) »[Панов 1980: 54].\nПрактично відсутні вправи, спрямовані на запобігання фразеологічних помилок або знайомство учнів з можливостями індивідуально-авторських перетворень фразеологізмів. На наш погляд, вдале в цьому відношенні завдання представлено в методичному посібнику до підручника М.М. Розумовської і П.А. Леканта: «Послухайте уривки з повістей А. Гайдара. Доведіть, що в цих текстах обігрується буквальне розуміння фразеологізму. Як характеризує героїв повістей ця особливість розуміння мови співрозмовника? »Таке завдання не тільки розкриває учням можливості семантичної трансформації фразеологічних одиниць, а й розвиває вміння лінгвістичного аналізу художнього тексту. Необхідно також включити завдання на знаходження трансформованих оборотів в тексті, знаходження і виправлення фразеологічних помилок; показати дітям способи трансформації і пояснити, з якою метою автори перетворюють фразеологічні звороти. У зв'язку з цим вважаємо за необхідне в ході дослідного навчання розробити ефективні види завдань з фразеології.\nУ процесі повторення в старших класах переважають завдання теоретичного характеру. На наш погляд, практичних завдань, особливо на стадії закріплення і повторення, має бути більше. У підручниках для старших класів недостатньо завдань, що включають роботу зі словниками. Крім традиційного аналізу словникової статті, можна включити в роботу складання словникової статті самими учнями, підбір ілюстративного матеріалу до словникової статті, доповнення словникової статті, визначення фразеологізму по тлумаченню, зіставлення словникових статей словників різних авторів, знаходження послід в словнику, введення своїх послід, складання словника .\nУ зв'язку з невеликою кількістю часу, відведеного на вивчення даного розділу мовознавства, необхідно виділяти час на позакласну роботу, присвячену фразеологизмам, так як за 1-2 навчальні години учні не встигають побачити все різноманіття стійких оборотів, усвідомити їх інтерпретаційні можливості, а також навчитися використовувати їх у своїй промові.\nВивчення фразеологічних одиниць на уроках російської мови значно поповнює знання школярів про лексику рідної мови, а також створюють базу для роботи з розвитку мовлення учнів - збагачення їх фразеологічного запасу, оволодіння лексико-стилістичними нормами,\nформування монологічного мовлення.Знання учнями фразеологічних понять забезпечують умови для ознайомлення дітей з мовними особливостями літературних творів, формує базу для лінгвістичного аналізу художнього тексту.\nАналіз сучасних підручників з російської мови показав, що автори в тому чи іншому обсязі передбачають спеціальні завдання і вправи з фразеології, проте в цілому робота носить епізодичний характер. Практичних завдань в підручниках явно недостатньо, що обумовлює низький рівень фразеологічної грамотності учнів. У зв'язку з цим учитель-словесник повинен звернути увагу на широкий спектр додаткових посібників, пропонованих методистами.\nА.В. Текучев в «Методиці російської мови в середній школі» говорить про те, що найчастіше робота над фразеологією в школі не носить організованого характеру. Він вважає, що робота по фразеології необхідно вести систематично. За Текучева, робота зі збагачення фразеологічного словника школярів повинна попередити поширені фразеологічні помилки. При організації вправ автор пропонує використовувати різні підходи до відбору матеріалу для них.\nНаприклад, можна вести роботу з фразеологізмами, що включають до складу одне і те ж слово:\nтримати в їжакових рукавицях;\nтримати порох сухим;\nтримати вухо гостро;\n- включають слова однієї частини мови, наприклад, іменники;\n- знаходити і аналізувати фразеологізми-синоніми:\nсіяти насіння розбрату;\n- вводити фразеологізми в мова, будувати з ними окремі пропозиції, підбирати їх на певні теми (праця, вчення і т.д.).\nНа уроках граматики Текучев пропонує використовувати фразеологізми в якості матеріалу для граматичного розбору (при вивченні безособових пропозицій, ССП і СПП).\nС.Г. Гаврин в посібнику «Вивчення фразеології російської мови в школі» пропонує наступні варіанти завдань для попередження фразеологічних помилок:\nа) підібрати фразеологізм зі словом, що належать до тієї частини мови, яка вивчається в даний момент в класі;\nб) підібрати фразеологізми з порівняннями (як риба в воді);\nв) підібрати фразеологізми по темі (про працю, про дружбу);\nг) визначити, з яких творів взяті запропоновані учителем фразеологізми, пояснити їх значення.\nМ.Р. Львів в «Словнику-довіднику з методики російської мови» [Львів 1988] визначає такі види фразеологічних вправ: виявлення фразеологізмів в тексті популярних творів літератури, пояснення їх значення; синонімічні заміни фразеологічних одиниць, складання синонімічних рядів фразеологічних одиниць; аналіз їх складу та пояснення алегоричної або застарілого характеру слів, що входять у фразеологічну одиницю; робота з фразеологічними словниками та складання власних фразеологічних словариков; характеристика стилістичних аспектів фразеологічних одиниць, пояснення доречності їх вживання в тому чи іншому тексті; складання власних пропозицій і невеликих текстів з використанням фразеологічних одиниць, складання тексту і подальше введення в нього фразеологічних одиниць; вживання фразеологізмів в усній і письмовій мові без спеціального завдання. Більшість з цих завдань представлені в методичній літературі по фразеології. Однак нам не зустрілися завдання на аналіз складу фразеологізмів і пояснення алегоричної або застарілого характеру слів, що входять у фразеологічну одиницю.\nМ.Р. Львів справедливо зазначає, що сучасна програма передбачає лише загальне поняття про фразеології, а вся робота по засвоєнню фразеологізмів проводиться практично, на основі вправ. Даний перелік вправ, на наш погляд, є найбільш повним, однак не містить завдань, пов'язаних з індивідуально-авторським зміною фразеологічних одиниць.\nЦікаві форми роботи пропонують різноманітні додаткові посібники з лексики і фразеології. Наприклад, різні завдання по фразеології містить посібник В.В.Воліной «Весела граматика» [Воліна 1995]. Посібник містить теоретичну інформацію, а також різноманітні творчі завдання, ігри та ребуси, які допомагають закріпити знання учнів з фразеології. наприклад:\n- замість точок вставте назви тварин:\nголодний, як ... (вовк), упертий, як ... (осел), боягузливий, як ... (заєць) і тд .;\n- закінчите крилаті вирази, взяті з казок:\nскоро казка мовиться, ...., це все приказка, ... .і т.д .;\n- «докажи слівце»:\nДружніше цих двох хлопців\nПро них зазвичай говорять:\nВодою .... (Нерозлийвода).\nПосібник Петрякової А.Г. «Культура мови» [Петрякова +1996] містить опис видів фразеологічних помилок, а також ряд вправ, спрямованих на їх попередження. Наприклад, назвати фразеологізми, при контамінації яких вийшли нові ненормовані вираження:\n- витрачати нерви (пор. Тріпати нерви і витрачати здоров'я).\nУ «Посібнику з російської мови для старших класів», автори В.Ф. Греков, С.Є. Крючков, Л.А. Чешко [Греков 2004], також містяться вправи, спрямовані на попередження фразеологічних помилок. наприклад:\n- перепишіть, вставляючи замість крапок потрібні слова з дужок:\nграти ..., мати ... (значення, роль);\n- прочитайте; вкажіть, які помилки допущені при вживанні стійких оборотів.\nДані вправи спрямовані не тільки на запобігання фразеологічних помилок, але і сприяють засвоєнню школярами категоріального ознаки фразеологізму - стійкості. Крім того, в посібнику приділяється увага авторським перетворенням фразеологізмів. Повідомляється, що в деяких випадках автори навмисно оновлюють склад фразеологічного обороту з метою посилення його виразності, внесення у фразеологізм додаткових експресивних відтінків (жарти, іронії і т.д.):\nСонце блищить на всю іванівську, і берези розпустилися (Ч.).\nРізноманітні завдання по фразеології містить тематична зошит «Лексика» автора В.В. Леденьов [Леденьов 2003]. Даний посібник призначений як для роботи в класі, так і для самостійного вивчення і повторення теми. Автор пропонує широкий спектр практичних завдань по фразеології. наприклад:\n- заповніть таблицю «Я знаю 5 фразеологізмів, що характеризують ...»:\nПозитивні якості людини\nНегативні якості людини\nМожна запропонувати хлопцям скласти з даними фразеологізмами розповідь, це стане хорошою роботою з розвитку мовлення.\n- складіть пропозиції з виразами, які прийшли з грецьких міфів: Прометеїв вогонь, яблуко розбрату. В даному завданні реалізується історичний принцип.\nКрім того, подібні завдання та ігри з фразеології пропонують посібники Л.І. Пироговой «Збірник словесних ігор з російської мови та літератури» [Пирогова 2003] та Н.Ф. Олександрович «Цікава граматика» [Олександрович 1965].\nОдну з цікавих і дієвих форм освоєння російської фразеології пропонує факультативний курс «Русское слово» під редакцією Л.А. Введенській, М.Т. Баранова, Ю.Н. Гвоздарева. Одним з достоїнств посібника є розгляд авторських змін фразеологізмів. Робиться акцент, що перетворення фразеологізмів найбільш часто зустрічаються в художній літературі і публіцистиці. Детально, з прикладами, розглядаються основні типи змін:\n- зміна лексичного складу при збереженні загального значення фразеологізму;\n- зміна значення фразеологізму при збереженні лексичного складу;\n- часткову зміну лексичного складу і зміна загального значення.\nДля закріплення даної теми використовуються наступні вправи: знайти трансформований фразеологізм в тексті, визначити його початкову форму; визначити особливості його використання; визначити характер змін; визначити, коли фразеологізми вжиті в невластивому їм значенні; визначити цілі трансформації фразеологізмів.\nТаким чином, сучасні методисти пропонують різноманітні практичні завдання по фразеології, які можуть з успіхом використовуватися на уроках російської мови і при самостійному вивченні. Матеріал в даних посібниках відібраний відповідно до дидактичними принципами науковості та доступності; практичні завдання можна варіювати за ступенем складності. Одне з головних достоїнств таких посібників - багатство теоретичного матеріалу і практичних вправ для його відпрацювання. Крім того, на відміну від підручників, в додаткових посібниках наведені різні види творчих та ігрових вправ. Таке різноманітне кількість питань і завдань, представлених у методичній літературі, дозволяє вчителю скласти хорошу скарбничку, в якій буде зберігатися не одна система вправ з даної теми.\nНа наш погляд, в даних посібниках є ряд недоліків. Як і в підручниках, завдання, часто є однотипними: на підбір\nфразеологічних зворотів, вставку фразеологічних зворотів в\nпропозиція, складання синонімічних рядів фразеологічних\nодиниць і т.д .. Вправи, спрямовані на запобігання фразеологічних помилок, представлені в невеликому обсязі. Для лінгвістичного аналізу\nпропонуються не повні художні конструкції, а лише\nокремі пропозиції, які не дають цілісного сприйняття ролі фразеологічних зворотів в тексті і авторського задуму щодо використання цього обороту. У деяких посібниках згадується така властивість фразеологізму, як стійкість, проте детальна інформація про індивідуально-авторських перетвореннях зустрічається тільки в одному з аналізованих посібників. Як зазначає Т.А. Ладиженська, «питання оволодіння невільними словосполученнями в методиці рідної мови виявилися найменш розробленими» [Мет. розвитку мови 1980: 12].\nДля виявлення рівня володіння учнів фразеологічним багатством російської мови і розуміння особливостей трансформації фразеологізмів, нами був проведений констатуючий експеримент. Експеримент проводився в Економічному ліцеї №95 Центрального району м Новосибірська. У ньому брали участь 22 учнів VIII класу. Констатуючий експеримент включав чотири завдання, оформлені на картках.\nЗнайдіть і виправте помилки при вживанні фразеологізмів. Увімкніть дані обороти в пропозицію:\nВзятися за свій розум,\nзаткнути на пояс,\nсеми п'ядей у голові.\nЗ укладених в дужки слів виберіть слово, що підходить для\nскладу даного фразеологічного обороту.До вийшов оборотам підберіть синоніми.\nНу, що ти його по зубах кухлем Колотить? - розсердився Гусєв. - Хіба не бачиш, голова (садові, цибулевий)? - Що? - У ньому дихання немає, помер! (Чехов)\nВона всіх водила за (голову, ніс) і про любов одного розповідала іншому і сміялася над першим, потім з першим над другим. (Гончаров)\nЛютий на дворі, ось-ось пригріє сонечко, і хлібороба (засукавши, засукавши) рукава треба братися за справу. (Гіталов)\nВизначте вихідний фразеологізм, який автор використав для створення каламбуру. Як ви думаєте, за рахунок чого в даних виразах досягається ефект комічного?\nРобота не сайгак, за бархан не втече.\nНе знаючи броду - не витягнув і рибку зі ставка.\nП'єса наробила багато шуму: у всіх її діях стріляли.\nЗнайдіть в тексті фразеологічний зворот або вираз, схоже на нього. Вкажіть мовну форму даного фразеологізму. Яке його значення?\n"Трагедія Сізіфа ще і в тому, що робота у нього була відрядна, я б навіть сказав, безкоштовна. Але ж я знаю багатьох людей, яким доручено аж ніяк не Сизифови обов'язки і при цьому вони отримують зарплату. Ну, хіба не можна, хоча б в силу цього, працювати подобросовестней ". "Известия".\nМета завдання №1 - визначити вміння учнів використовувати фразеологізми у мові, знаходити і виправляти фразеологічні помилки.\nУчням було запропоновано знайти фразеологічні помилки і виправити їх, включити фразеологізм в пропозицію.\nзнаходити фраз. помилку\nвиправляти фраз. помилку\nвключати в пропозицію\nРезультати даного завдання дозволяють констатувати, що більшість школярів розуміє загальне значення фразеологізму, включаючи його в контекст. Однак учні показали низький рівень уміння знаходити і виправляти фразеологічні помилки. Деякі школярі виправили помилку невірно:\nзаткнути на пояс - заткнути в пояс;\nсеми п'ядей у голові - семи пасом в голові, семи п'ядей на лобі.\nОдин учень виявив буквальне розуміння фразеологічного обороту, включивши його в пропозицію:\nСвій паруючий пістолет він заткнув за пояс.\nПотрібно відзначити, що учням були запропоновані три види помилок: розширення лексичного складу фразеологізму, спотворення граматичної форми (неправильне вживання прийменника) і заміна одного з компонентів фразеологізму. Найлегше учні розпізнавали розширення складу, тому що цей вид помилки помітно змінює зовнішню форму фразеологічного обороту. Найважче для молодих людей виявилось розпізнати неправильне вживання прийменника. Таким чином, учням складно знайти і виправити порушення фразеологічної норми. Це підтверджує висновки, зроблені під час аналізу підручників. Ми відзначали, що вправ на засвоєння цілісної структури фразеологізму і попередження фразеологічних помилок в підручниках недостатньо.\nМетою завдання №2 було виявлення рівня вмінь учнів підбирати слово, що підходить для складу фразеологічного обороту, підбирати синоніми до фразеологизму.\n1) Ну, що ти його по зубах кухлем Колотить? - розсердився Гусєв. - Хіба не бачиш, голова (садові, цибулевий)? - Що? - У ньому дихання немає, помер! (Чехов)\n2) Вона всіх водила за (голову, ніс) і про любов одного розповідала іншому і сміялася над першим, потім з першим над другим. (Гончаров)\n3) лютий на дворі, ось-ось пригріє сонечко, і хлібороба (засукавши, засукавши) рукава треба братися за справу. (Гіталов)\nПри проведенні завдання були отримані наступні результати:\nПідбирати слово, що підходить для складу даної ФЕ\nПідбирати синонімічно ФЕ\nУчні змогли підібрати лише невелика кількість синонімів до даного дидактичного матеріалу. Як правило, це вираження, які входять в активний словниковий запас. Синоніми, підібрані учнями, були однотипними:\nголова садові: голова - два вуха, дірява голова, дурна голова;\nводити за ніс: замилювати очі, обводити навколо пальця, пускати пил в очі;\nзасукавши рукава: як білка в колесі, не покладаючи рук, в поті чола, до сьомого поту.\nДеякі школярі підібрали синоніми невірно:\nголова садові: горе цибульне, шибайголова;\nзасукавши рукава: щодуху.\nЦе обумовлено нерозумінням лексичного значення фразеологізму, невмінням школярів використовувати фразеологічні звороти в мовленні. Дані помилки говорять про необхідність роботи з фразеологічним словником, а також виконання вправ, спрямованих на включення фразеологізмів в мова школярів (питально-відповідні вправи, коли учень повинен вжити у відповіді фразеологізм; складання пропозицій з даними фразеологізмами; вправи на засвоєння їх сполучуваності; вправи на вживання фразеологізмів в описаній ситуації і ін., див. Гл. II, §1).\nМета завдання №3 - визначити вміння знаходити вихідний фразеологізм, подивитися навички лінгвістичного аналізу тексту.\nВизначати вихідну ФЕ\nВизначати засоби досягнення комічного ефекту\nБільшість учнів змогли визначити вихідні вирази. Менш активно школярі виявляли кошти, за допомогою яких досягався ефект комічного. Багато школярів змогли визначити, коли ефект комічного утворюється за рахунок зміни форми фразеологізму (в першому випадку комічний ефект створюється шляхом заміни традиційних російських слів іншомовними, а в другому - за допомогою об'єднання двох прислів'їв). Труднощі виникли у разі, коли ефект комічного досягався за рахунок вживання фразеологізму в якості вільного поєднання слів.\nМетою завдання №4 було визначення вміння знаходити трансформований фразеологізм, бачити «осколки» ФЕ в тексті, визначати лексичне значення фразеологізму.\nЗнаходити трансформовану ФЕ в тексті\nВизначати ЛЗ фразеологізму\nБільшість учнів змогли визначити присутність фразеологізму в тексті і виділили вираз Сизифови обов'язки. Однак не всі змогли відповісти, як виглядає вихідна фразеологічна одиниця і пояснити, яке значення вона має. Учні тлумачили лексичне значення фразеологізму, як марна справа, важка праця. Було дано неправильне тлумачення цього виразу - безоплатна робота. Це пов'язано з тим, що даний вираз не входить в активний словниковий запас учнів, а також з нерозумінням лексичного значення фразеологізму. Підсумки даного завдання підтверджують результати аналізу навчальної літератури, в якій, як ми з'ясували, практично відсутня інформація про авторські перетвореннях фразеологізмів. Це підтверджує необхідність проведення досвідченого навчання.\nАналізуючи результати експерименту, що констатує, можна зробити наступні висновки:\n1.Загальний рівень фразеологічної грамотності школярів є досить низьким. Учні рідко використовують фразеологічні звороти в усній і письмовій мові.\n2. Більшість учнів зуміли розпізнати структурну трансформацію фразеологізмів, але лише деякі визначили трансформацію семантичну.\n3. Багато учні дізнаються трансформований фразеологічний зворот в контексті, однак не завжди вміють знаходити вихідний фразеологізм.\n4. Якщо учні розуміють лексичне значення фразеологізму, вони легко підбирають до нього синоніми і включають в контекст. Синоніми, однак, є однотипними, що пов'язано з бідністю фразеологічного запасу школярів.\n5. Школярі відчувають труднощі при роботі з трансформованими фразеологізмами, погано розуміють цілі авторських перетворень фразеологічних одиниць, що говорить про слабкий володінні\nлінгвістичним аналізом тексту, незнанні ролі фразеологічних зворотів в тексті, невмінні визначати художній задум.\nТруднощі учнів в ході експерименту, що констатує доводять необхідність проведення досвідченого навчання з метою включення фразеологічних одиниць в активний словниковий запас школярів, усвідомлення дітьми можливостей трансформації фразеологізмів і навчання створенню публіцистичних текстів.\nВиходячи з результатів експерименту, що констатує, ми розробили програму досвідченого навчання (ГО), спрямованого на вивчення механізмів трансформації, розуміння особливостей авторських перетворень фразеологічних одиниць.\nДослідне навчання проводилося в жовтні 2005 року в 8 «В» класі Економічного ліцею №95 м Новосибірська.\nПроцес навчання ґрунтувався на общедидактических принципах теорії і методики навчання російської мови: науковості та доступності, наочності, систематичності, наступності і перспективності, індивідуального підходу до кожного учня; а також на частнометодіческіе принципах: екстралінгвістичні, лексико-граматичному, парадигматичною, функціонально-стилістичному і історичному.\nПри проведенні досвідченого навчання для перевірки теоретичного матеріалу були використовували такі види опитування, як фронтальний і індивідуальний. Для перевірки засвоєння знань учнів були використані наступні види контролю: фронтальна та індивідуальна перевірка, опитування «по ланцюжку», збір зошитів.\nНа уроках застосовувалися такі види вправ по фразеології: підбір фразеологічних синонімів і антонімів, включення фразеологізму в контекст, знаходження фразеологізму по тлумаченню, аналіз словникової статті, рішення фразеологічної головоломки, підбір слів, що підходять для складу даного фразеологізму, знаходження і виправлення помилок, «Фразеологічний конструктор », знаходження трансформованих фразеологічних одиниць в тексті і визначення вихідних фразеологізмів, визначення способів трансформації, підбір текстів з транс формованими фразеологізмами.\nВиходячи з результатів експерименту, що констатує, ми розробили наступну програму досвідченого навчання:\nПрограма досвідченого навчання\nТема уроку за навчальною програмою\nТема фрагмента уроку ГО\nФормуються вміння за програмою ГО\nO фразеології і фразеологізмів\nАктуалізувати теоретичні знання з фразеології;\nпродовжити формувати вміння визначати лексичне значення;\nвчити користуватися фразеологічним словником;\nдати уявлення про вузькому і широкому підході до фразеології;\nформувати вміння використовувати фразеологічні одиниці в своїй промові.\nПідбір фразеологічних синонімів і антонімів;\nробота зі словникової статті,\nвключення фразеологізму в контекст;\nзнаходження фразеологізму по тлумаченню;\nрішення фразеологічної головоломки.\nalign = "left"> Присудок. Просте дієслівний присудок\nТипові помилки при вживанні фразеологізмів\nДати уявлення про фразеологічних помилках і авторської трансформації;\nпознайомити з типовими фразеологічними помилками;\nформувати вміння знаходити і виправляти помилки у вживанні фразеологічних зворотів.\nАналіз типових фразеологічних помилок;\nзнаходження і виправлення фразеологічних помилок;\nпідбір слів, що підходять для складу даного фразеологізму;\nСкладові присудки. Складений дієслівний присудок\nАвторські перетворення фразеологічних зворотів\nРозглянути види авторських перетворень фразеологічних одиниць і область функціонування змінених фразеологізмів;\nвчити знаходити трансформовані фразеологізми в тексті;\nпоказати функції трансформованих фразеологізмів у тексті.\nЗнаходження трансформованих фразеологічних одиниць в тексті;\nвизначення вихідних фразеологізмів;\nвизначення способів трансформації;\nпідбір прикладів трансформованих фразеологізмів.\nРозширити і поглибити знання учнів про мовні особливості даного стилю;\nвчити знаходити елементи, що вказують на стиль;\nвідпрацювати навички учнів в умінні користуватися різноманітними стилістичними засобами публіцистики;\nформувати вміння стилістичного аналізу тексту.\nАналіз публіцистичного тексту (визначення жанру, основних особливостей публіцистичного стилю);\nзнаходження трансформованого фразеологізму в публіцистичному тексті.\nЗаголовок. Функції заголовка.\nПоказати різновиди заголовків і способи\nзаголовка з текстом;\nвизначити цілі трансформації фразеологізмів в назвах газет; вчити озаглавлювати текст.\nВизначення теми і основної думки тексту;\nпідбір заголовка до тексту;\nпідбір прикладів назв, що містять трансформований фразеологізм.\nСтворення публіцістічес-кого тексту з використанням трансформованих фразеологізмів\nЗакріпити вміння будувати текст певного стилю;\nзакріпити навик розкривати тему й основну думку;\nвчити перетворювати фразеологічні звороти з метою створення художнього ефекту;\nвчити включати фразеологічні звороти в мова.\nвизначення теми і основної думки;\nпідбір мовного матеріалу;\nтрансформація фразеологічного обороту, його включення в текст;\nТема: «O фразеології і фразеологізмів»\nЦілі: актуалізувати теоретичні знання з фразеології; продовжити формувати вміння визначати лексичне значення; вчити користуватися фразеологічним словником; дати уявлення про вузькому і широкому підході до фразеології; формувати вміння використовувати фразеологічні одиниці в своїй промові.\nНа дошці записані вирази:\nКури не клюють; морочити голову; ні відповіді, ні привіту; хоч греблю гати; водити за ніс; ні слуху, ні духу; мова проковтнув; дивитися крізь пальці.\n- Які вирази перед вами?\n- Це фразеологізми. (Люда С.)\n- Дайте визначення фразеологізму.\n- фразеологізми - це стійкі поєднання слів. (Люда С.)\nУчитель повідомляє, що ця одиниця може називатися також фразеологічним оборотом і фразеологічної одиницею.\n- Російська мова багатий фразеологізмами. Якщо ви хочете, щоб оточуючі слухали вас з інтересом - вчіться вживати фразеологічні одиниці в своїй промові. Вони є одним з найяскравіших засобів виразності мови. Фразеологічні звороти збагачують мову: роблять мова яскравою, образною, міткою. Наприклад, про людину, яка опинилася в безглуздому становищі, кажуть, що він «потрапив в халепу». Це звучить набагато образніше і виразніше, ніж довго і докладно описувати, як він опинився в незручному становищі через свою наївність або незнання.\nНа наших заняттях ми будемо вчитися вживати фразеологізми у мові, знаходити і виправляти фразеологічні помилки.Ви дізнаєтеся, як і для чого можна навмисно перетворити фразеологізм, і як отримані вирази використовуються в публіцистиці. У вас буде можливість виступити в ролі журналістів, створивши публіцистичний текст.\nФразеологічних одиниць в мові безліч: тільки з одним словом рука є більше п'ятдесяти фразеологічних зворотів. Назвіть їх (учні відповідають за бажанням):\n- взяти себе в руки;\n- рука об руку;\n- рукою подати;\n- золоті руки;\n- з рук геть погано.\n- Фразеологізм, як і слово, може вступати в синонімічні і антонімічні відносини. З даних фразеологічних зворотів потрібно скласти пари, протилежні за змістом. Наприклад: «крапля в морі - хоч греблю гати». Запишіть ці пари.\n- за тридев'ять земель\n- повісити ніс\n- сидіти склавши руки\n- дивлячись на ніч\n- не покладаючи рук\n- як кішка з собакою\n- рукою подати\n- А тепер в даній групі фразеологізмів знайдіть синонімічно пару. Наприклад: «щодуху - щодуху». Запишіть ці пари.\nВ одну мить; тримати вухо гостро; на воді вилами писано; овчинка вичинки не варта; не встиг озирнутися; обробити під горіх; дивитися в обидва; палиця з двома кінцями; каменю на камені не залишити; буря в склянці води.\nПотім школярі зачитують підібрані пари.\n- Ми бачимо, що фразеологізм, як і слово, може мати синоніми і антоніми. Вживання різноманітних фразеологізмів робить нашу мову яскравіше і багатше, допомагає уникнути повторів.\nДані вправи допомагають зрозуміти семантику фразеологічних одиниць, сприяють збагаченню словникового запасу, формують вміння підбирати фразеологічні синоніми та антоніми.\nДалі ми розповідаємо учням про два підходи до обсягу фразеології: «вузькому» і «широкому». Ми знайомимо дітей з фразеологічними словниками та довідниками, які відображають різні підходи до фразеології. Учням повідомляється, що всі фразеологізми російської мови можна розділити за походженням на 2 групи: фразеологізми російського походження і запозичені. Переважна більшість російських фразеологізмів виникло в самій російській мові або дісталося російській мові від мови предків (нерозлийвода, в чому мати народила і ін.). Значне число фразеологізмів запозичено з давньогрецької міфології, наприклад: ящик Пандори, Авгієві стайні і багато інших. А тепер подивіться в словнику значення наступних стійких виразів, які прийшли з грецьких міфів, і складіть з ними речення:\nПрометея вогонь, яблуко розбрату.\nПриклади пропозицій, складених учнями:\nКорова для сусідів завжди була яблуком розбрату. (Люда С.)\nВелосипед - це яблуко розбрату між мною і сестрою. (Саша Н.)\nЛюди, у яких в душі горить Прометея вогонь, завжди домагаються успіху. (Наташа Б.)\nДана вправа допомагає зрозуміти учням походження фразеологічних одиниць, вчить школярів роботі з фразеологічним словником, а також вмінню використовувати фразеологічні звороти в мовленні.\nДалі вчитель читає тлумачення фразеологізму і пропонує учням відгадати відповідний фразеологізм:\nЗдивовано, тупо, не розуміючи, не тямлячи нічого; розгублено, дурнувато втупився, дивиться ...\n- Як баран на нові ворота (Люда С.);\nПочинати діяти енергійно, рішуче і відразу з найголовнішого ...\n- Брати бика за роги (Діма І.);\nДуже далеко, в найвіддаленіші місця (вислати, загнати, потрапити і т.п ...\nданий фразеологізм ніхто не вгадав;\nЛюдина, що прикриває свої погані наміри, дії маскою чесноти; лицемір ...\n- Вовк в овечій шкур (Настя В.);\nВільно, невимушено, добре (відчувати себе деінде) ...\n- Як риба у воді (Віталій К.).\nВиконання подібних нестандартних завдань багато в чому нагадує кросворд, проте в ньому немає звичного заповнення клітинок буквами, хоча, можливий і такий варіант проведення завдання. В ході такої роботи збагачується словниковий запас учнів, розвивається і вдосконалюється почуття мови, вміння розуміти зображально-виражальні можливості мовних одиниць і, нарешті, формується інтерес до предмету. Все це, в свою чергу, сприяє розвитку творчих можливостей самих учнів, часто викликаючи бажання створювати за аналогією свої твори (казки, загадки, кросворди).\n- Отже, сьогодні ми повторили основні поняття фразеології, закріпили вміння визначати лексичне значення фразеологізму, навик користуватися фразеологічним словником, а також включати фразеологічні одиниці в мова. Вживання фразеологічних зворотів вказує на добре володіння рідною мовою і багатий словниковий запас мовця.\nВ якості домашнього школярі отримують завдання вирішити фразеологічну головоломку:\nВпишіть в ряди (від краю кола до центру) відсутні в наведених фразеологічних оборотах слова, і тоді ви прочитаєте в виділених клітинах (за годинниковою стрілкою) вийшов фразеологічний зворот.\n1. ___________ тобі на язик;\n2. Тримай ________ трубою;\n3. Дихати на __________;\n4. Один як _________;\n5. Мокре ______ залишиться (від кого, від чого);\n6. _________ по шкірі (по спині) дере (йде);\n7. Шматок в ________ не йде;\n8. ________ в море;\n9. ломиться у відкриті ________;\n10. Жити (прожити) як _________ з собакою;\n11. Куди ________ телят не ганяв;\n12. Підливати масло в _________;\n13. _________ носа не підточить;\n14. Брати _______ на душу;\n15. Тримати __________ сухим;\n16. Заборонене ________;\n17. Міряти на свій ________;\n18. Біла _______.\nВідповіді: 1. Тіпун. 2. Хвіст. 3. Ладан. 4. Перст. 5. Місце. 6. Мороз. 7. Горло. 8. Крапля. 9. Двері. 10. Кішка. 11. Макар. 12. Вогонь. 13. Комар. 14. Гріх. 15. Порох. 16. Плід. 17. Аршин. 18. Кость.\nПо колу: Під стіл пішки ходить.\nДане завдання є творчим, тому воно сприяє розвитку інтересу до теми, що вивчається. Завдання передбачає роботу з фразеологічним словником, сприяє засвоєнню цілісної структури фразеологізму, а також включенню фразеологічних одиниць в активний словниковий запас школярів.\nВ ході даної роботи були реалізовані основні цілі фрагмента №1: актуалізувати знання школярів з фразеології; продовжити формувати вміння визначати лексичне значення; вчити користуватися фразеологічним словником; формувати вміння використовувати фразеологічні одиниці в своїй промові.\nТема: «Типові помилки при вживанні фразеологізмів»\nЦілі: дати уявлення про фразеологічних помилках і авторської трансформації; познайомити з типовими фразеологічними помилками; формувати вміння знаходити і виправляти помилки у вживанні фразеологічних зворотів.\nНа початку заняття ми перевіряємо домашнє завдання (фронтальна перевірка). Труднощів з рішенням головоломки в учнів не виникло.\nПісля перевірки домашнього завдання вчитель повідомляє, що сьогодні ми будемо розглядати фразеологічні помилки.\n- Сьогодні на уроці ви зможете відчути себе справжніми вчителями, які мають знайти і виправити помилки в роботі недбайливого учня.\nФразеологізми - це стійкі поєднання слів. Російської фразеології в цілому властива варіантність (впасти з місяця - звалитися з місяця). Фразеологічні звороти вживаються в мові в готовому вигляді. Компоненти фразеологізму не можна замінювати іншими словами або вставляти якесь слово. Наприклад: відкладати в довгий ящик, але не можна сказати «в довгий ящик». В експресивно-стилістичних цілях можливо імпровізоване зміна форми фразеологізму або оновлення його семантики (індивідуально-авторська трансформація фразеологічних зворотів). Однак вихід за припустимі межі варіювання, не обумовлений художніми завданнями (наприклад, створення комічного ефекту), пояснюється недостатньою мовної компетентністю говорить і є фразеологічної помилкою.\nПропонуємо учням записати в зошити основні типи фразеологічних помилок з прикладами. При цьому керуємося класифікацією фразеологічних помилок Е.Д. Головіної:\n1. Спотворення граматичної структури фразеологізму (часу,\nвиду, кількості, неправильне вживання прийменників):\nзаморили черв'ячків (пор .: заморити черв'ячка);\nсеред білого дня (пор .: серед білого дня);\nз сімома п'ядями во лбу (пор .: семи п'ядей у чолі).\n2. Розширення складу фразеологізму:\nйти в одну ногу зі своїм часом (пор .: йти в ногу з часом);\nважкий сізіфова праця (пор .: сізіфова праця).\n3. Пропуск необхідного компонента:\nВона вміє знайти мову з покупцями. (Пор .: знайти спільну мову).\n4. Заміна компонента:\nлевова частина (пор .: левова частка);\nзагинати палицю (пор .: перегинати палицю).\n5. Вживання фразеологізму в невластивому йому значенні:\nКожен її урок - лебедина пісня (Лебедина пісня - це останнє вживання таланту).\nВони такі вороги, що їх нерозлийвода (Так можна сказати тільки про друзів).\nПрочитайте. Які пропозиції містять помилки у вживанні фразеологізмів? Перепишіть речення, виправляючи помилки (учні виконують роботу самостійно в зошиті):\nКошеня був дуже негарним, очей не відірвати.\n(Кошеня був дуже красивим, очей не відірвати.)\nМи дружно працювали, склавши руки.\n(Ми дружно працювали, не покладаючи рук.)\nМатеріальна сторона, звичайно, для багатьох грає величезне значення.\n(Грає роль або має сенс.)\nМи з другом довго сперечалися, але, врешті-решт, знайшли спільну мову.\nЯшка стрімголов зупинився.\n(Яшка закляк на місці.)\nВін зміг всіх провести навколо пальця.\n(Він зміг всіх обвести навколо пальця.)\nДані види завдань спрямовані на засвоєння цілісної структури фразеологізму і запобігання «дефектних» трансформацій.\n- Прочитайте. Які з фразеологізмів записані правильно? У яких фразеологізмах є помилки? Перепишіть, виправляючи помилки:\nБерегти як зіницю ока (cр .: берегти як зіницю ока);\nвстати не з тієї ноги;\nгнатися за двома зайцями;\nгуби заговорювати (пор .: зуби заговорювати);\nпочервоніти до кінчиків волосся (пор .: почервоніти до коренів волосся);\nпотерпіти перемогу (пор .: здобути перемогу і потерпіти невдачу);\nне в чужій тарілці (пор .: не в своїй тарілці);\nвзятися за свій розум (пор .: взятися за розум).\n- Виберіть правильне закінчення прислів'я або приказки (працюємо фронтально):\n1. Сім бід - ...\nа) і привіт;\nб) один відповідь;\nв) і суду немає.\n2. Що з воза впало, то ...\nб) до кого-то потрапило;\nв) кобилі легше.\n3. У мішку шило ...\na) не мило;\nб) не голка;\nв) не сховаєш.\n4. Гусак свині ...\nа) очей не виклює;\nб) не товариш;\nв) вилетить - не впіймаєш.\n5. Не знаючи броду ...\nа) не ходи до народу;\nб) чекай біля моря погоду;\nв) не лізь у воду.\n6. Від воріт ...\nв новий рік.\n7. Вовки ситі і вівці ...\n8. У кого який смак: хто любить диню, а хто ...\n9. Сорока скрекоче - гостей ...\nб) не хоче;\nв) та до ночі.\n10. Не в свої сани ...\nа) не сідай;\nб) не ляжеш;\n(Відповіді: 1б; 2а; 3в; 4б; 5в; 6а; 7в; 8в; 9а; 10а)\n- Сьогодні ви познайомилися з основними видами фразеологічних помилок, вчилися знаходити і виправляти їх. Ви дізналися, що можливо навмисне зміна фразеологічного обороту, яке автори використовують з метою створення певного ефекту.\nНа будинок школярі отримують завдання під назвою «Фразеологічний конструктор»:\nНа картках дані тлумачення слів, що входять у фразеологізм. Учні повинні за значенням дізнатися слова, скласти з них фразеологізм і пояснити його значення:\n1. а) прийняти сидяче положення;\nв) частина тіла, що з'єднує голову з тулубом.\n2. а) привід;\nб) незначний за вагою;\nв) центральний орган кровоносної системи.\n3. а) прийняти сидяче положення;\nв) низька гумове взуття.\n1. сісти на шию - обтяжити собою, турботами про себе;\n2. з легким серцем - без тривоги, без роздумів;\n3. сісти в калошу - зазнати невдачі, опинитися в незручному становищі.\nДане завдання сприяє розумінню образного характеру фразеологізмів, крім того, завдання є нестандартним, тому охоче виконується школярами, підвищує інтерес до теми, що вивчається.\nТаким чином, в процесі навчання на даному уроці вчитель дав учням уявлення про види помилок при вживанні фразеологізмів, формував вміння знаходити і виправляти фразеологічні помилки в тексті.\nТема: «Авторські перетворення фразеологічних зворотів»\nЦілі: розглянути види авторських перетворень фразеологічних одиниць і область функціонування змінених фразеологізмів; вчити знаходити трансформовані фразеологізми в тексті; показати функції трансформованих фразеологізмів у тексті.\nПочинаємо заняття з перевірки домашнього завдання (фронтальна перевірка). Більшість учнів впоралося із завданням.\n- Ви склали фразеологізми з окремих слів. Чи збігається значення фразеологізму із значенням окремих слів, що входять в нього?\n- Ні (Марина І.).\n- Отже, фразеологізм має образне значення. Однак у мові можливе вживання фразеологічного обороту і відповідного вільного поєднання слів. Порівняйте:\nМалюк впав, але сестра підняла його і поставила на ноги.\nНадія Іванівна одна, без сторонньої допомоги, поставила на ноги сина.\n- Тепер ви самі (з даними фразеологізмом) повинні скласти по дві пропозиції, в одному з яких даний вираз буде вжито, як фразеологізм, а в іншому - як вільне поєднання слів:\nХлопчик міцно тримав в руках м'яч. (Ігор С.)\nУчитель тримав в руках весь клас. (Наташа Б.)\n(Дана вправа сприяє розумінню образного характеру фразеологізму.)\n- Цей прийом широко використовується письменниками і публіцистами. При цьому зовні фразеологізм не змінюється, але втрачає своє метафоричне значення і сприймається буквально. наприклад:\n"Відкритий лист знову отримав письменник Іванов. З'ясувалося, що його листи розкриває сусід по сходовій клітці Сидоров ".\nУ подібних ситуаціях виникають каламбури, побудовані на омонімії фразеологізмів і вільних словосполучень. У цьому випадку автор працює зі смисловою стороною фразеологізму, не зачіпаючи його форму.\nУ більшості випадків автори перетворюють зовнішню форму фразеологізму (знайомимо учнів з основними видами перетворень, виділених більшістю дослідників). Типи змін учні записують в зошити, кожен тип змін доповнюємо прикладами з публіцистичних текстів:\n1. Заміна одного або декількох компонентів фразеологічної одиниці:\n«Мій сейф - моя фортеця» [КП].\n- Який вираз в даному випадку піддалося зміні?\n- Мій дім моя фортеця. (Іван М.)\n- Чи змінилося лексичне значення при зміні складу фразеологізму?\n- Ні, в обох випадках акцент мається на увазі щось міцне, надійне. (Люда С.)\n- Ось ще один випадок заміни:\n«Книга - джерело доходу» [КП]. Яке вихідне вираз?\n- Книга - джерело знань. (Павло А.)\n- Чи відбувається в даному випадку зміна лексичного значення?\n- Дійсно, зміст виразу різко змінюється. Таким чином, ми бачимо, що трансформований фразеологізм може бути як синонімічний вихідного висловом, так і протилежний за змістом.\n«Краса - страшна політична сила». [КП]\n- Яке вихідне вираз?\n- Краса - страшна сила. (Марина І.)\n- Розширення складу відбулося за рахунок введення уточнюючого компонента. Поширення фразеологізму, включення в нього нового слова або слів, з одного боку, нагадує читачеві споконвічний фразеологізм, його сенс, а з іншого боку, дозволяє автору внести в вираз нового змісту, дати його оцінку.\n3. Усікання фразеологічної одиниці:\n«Соломки б підстелити ...» [КП].\n- Визначте вихідне вираз.\n- Знав би, де впасти, соломки підстелив би. (Руслан О.)\n- Чи змінився сенс в скороченому варіанті?\n- Ні. (Руслан О.)\n4. З'єднання двох фразеологізмів (контамінація):\n«Жив своїм життям за чужий рахунок».\n- Які вирази використовував автор?\n- «Жити своїм життям» і «жити за чужий рахунок». (Люда С.)\n- Яка мета створення нового фразеологічного обороту?\n- Створення комічного ефекту. (Аріна І.)\nКрім публіцистики, трансформація фразеологізмів широко використовується і в інших областях словесної творчості. Перепишіть наведені приклади, знайдіть вихідне вираз і визначте спосіб трансформації (працюємо самостійно в зошитах).\n- в художній літературі (спосіб - заміна):\nВсіма фібрами своєї валізи він прагнув за кордон (пор .: усіма фібрами своєї душі). (І. і П.);\n- в поезії (спосіб - усічення):\nА були важливі персони. / Кермо їм були вручені (пор .: кермо влади). (Е. Винокуров);\n- в мові гумористів і сатириків (спосіб - контамінація):\nБережи честь змолоду, коли рожа крива (пор .: бережи честь змолоду і нічого на дзеркало нарікати, коли пика крива). (Н. Фоменко);\n- в рекламі (спосіб - розширення):\nКраще сім п'ятниць на тижні, ніж сім понеділків (пор .: сім п'ятниць на тижні) (реклама батончика Kit-Kat).\nПісля виконання завдання проводимо індивідуальне опитування.Звертаємо увагу, що у всіх випадках мета трансформації - створення комічного ефекту.\n- Знайдіть у тексті трансформований фразеологізм (вкладає не тільки голову, руки і ноги, але ще і душу). Вкажіть його вихідну форму (вкладати душу). Який спосіб трансформації використовує автор (розширення складу)? Який ефект досягається за допомогою трансформації (ефект комічного)? При перевірці використовуємо фронтальний опитування.\n"Хто не працює, той не їсть, але, наскільки мені відомо, їдять поголовно всі. Працюють вже менш поголовно. Звичайна людина працює добре. У побуті це називається« працювати з душею ». Він в справу вкладає не тільки голову, руки і ноги , але ще і душу ". ( "Известия").\n- Таким чином, сьогодні ви познайомилися з основними видами авторських перетворень фразеологічних одиниць, дізналися, що можливо перетворення форми і значення фразеологічного обороту, вчилися знаходити трансформовані фразеологізми в тексті. Трансформація допомагає уточнити зміст фразеологізму, зробити його яскравішим і експрессивнєє, створити певний художній ефект (наприклад, комічний). Перетворення фразеологізму свідчить про мовній майстерності автора.\nВ якості домашнього завдання пропонуємо учням підібрати приклади трансформації фразеологізмів (в публіцистиці, рекламі, художніх творах, Інтернеті та інших джерелах). Мета завдання - закріпити матеріал, а також показати можливості застосування трансформованих фразеологізмів.\nВ ході роботи на уроці вчитель вирішив основні завдання: познайомив учнів з видами авторських перетворень фразеологізмів, вчив знаходити трансформовані фразеологізми в тексті, визначати функції змінених фразеологічних одиниць.\nТема: «Публіцистичний стиль. Його основні особливості »\nЦілі: розширити і поглибити знання учнів про мовні особливості даного стилю; вчити знаходити елементи, що вказують на стиль; відпрацювати навички учнів в умінні користуватися різноманітними стилістичними засобами публіцистики; формувати вміння стилістичного аналізу тексту.\nНа початку заняття перевіряємо домашнє завдання: учні «по ланцюжку» зачитують підібрані приклади трансформації і вихідний фразеологізм, а потім здають зошити (роботи учнів см. В Додатку 1).\n- А тепер давайте згадаємо, які стилі мови ви знаєте.\n- Офіційно - діловий (Оля Л.).\n- Розмовний (Вітя В.).\n- Публіцистичний (Наташа Б.).\n- Науковий (Саша Н.).\n- Художній (Діма І.).\n- Сьогодні ми будемо розглядати публіцистичний стиль. Публіцистичний стиль впливає на слухачів і читачів і, в той же час, передає певну інформацію. Застосовуючи цей стиль, автор прагне закликати до вчинку, до переоцінки будь-якого явища, спонукати почуття, вирішити проблему. Публіцистичний стиль - один з книжкових, використовується в суспільно-публіцистичної та літературно-критичної літературі, засобах масової інформації, на зборах і мітингах. Характерні риси публіцистичного стилю - логічність, образність, емоційність, оцінність, заклично. Тип тексту - міркування.\nДля публіцистичного стилю характерне використання таких мовних засобів (актуалізуємо матеріал VII класу):\nна рівні лексики:\n- широке вживання суспільно-політичної, економічної, загальнокультурної лексики;\n- використання урочистій лексики (мірило, погляд, виділяти, незрівнянно), часто в поєднанні з розмовною;\n- використання образних засобів: епітетів, порівнянь, метафор, фразеологізмів і «крилатих виразів»;\n- акцентування авторського «я», особистої оцінки ситуації;\n- часта мовна гра, каламбури, пародіювання (особливо в заголовках);\nна рівні морфології та синтаксису:\n- активне використання особистих займенників 1 і 2 особи та відповідних форм дієслова;\n- рідкісне вживання (або відсутність) причетних і дієприкметникових оборотів, їх заміна підрядними реченнями;\n- вживання спонукальних і окличних речень, риторичних запитань;\n- використання звернень;\n- часті лексичні і синтаксичні повтори\nОсновні жанри: стаття, репортаж, інтерв'ю та інші.\nПубліцистичний стиль характеризується стійкими словосполученнями, що мають смисловий відтінок суспільно-значимий: широка популярність, велика любов і шанування, вселяє повагу, підкреслює велич, а також частим вживанням трансформованих фразеологізмів. Як ви вважаєте, з чим це пов'язано?\n- Це пов'язано з тим, що трансформовані фразеологізми є яскравими виразними засобами, що привертають увагу читача (Наташа С.).\nЯк приклад тексту публіцистичного стилю наведемо уривок зі статті А. Архангельського, опублікованій в газеті «Известия»:\nКультур і мультур\n«Весь минулий тиждень кипіли думські пристрасті, газети і телебачення бурхливо обговорювали, кому який комітет дістанеться і що, врешті-решт, буде з комуністами. Тим часом, в цьому обговоренні начисто відсутній один мотив, який, певною мірою, можна вважати ключовим. А саме: які два комітети були запропоновані товаришам більшовикам в якості втішного призу через з політичної незначущості? На які кабінети ніхто з нової більшості так і не зазіхнув - не безлика Едіот, ні блескучей праві?\nПравильно, діти. Сідайте, п'ять. Це були комітети з культури і релігійним об'єднанням ...\nБоюся, народні обранці в черговий раз роблять дуже серйозну помилку. Чи не культурну. І не релігійну. А цілком собі політичну. Тому що політик не політолог. Він не зобов'язаний бути занадто розумним. Зате він повинен мати хороший нюх. І завжди тримати ніс за вітром: куди дме вітер епохи? Що ж до вітру епохи, то він дме в бік від безпосередньої (точніше, цілком посередньою) політики ».\n- За якими ознаками ми можемо визначити, що це текст?\n- Це мовне твір, яке складається з декількох пропозицій (Люда С.).\n- Даний твір має смисловий і інтонаційної закінченістю (Юля К.).\nДалі вчитель актуалізує поняття тема і основна думка, нагадуючи, що тема - це позначення предмета мовлення (про що йдеться), тобто тих життєвих явищ або питань, які відібрані автором і зображені в його творі (часто тема відбивається в назві). Основна думка (ідея) тексту передає ставлення автора до предмета промови, його оцінку зображуваного (що йдеться). Учні визначають тему тексту й основну думку.\n- Як би ви визначили жанр твору?\n- Стаття (Віктор В.).\n- Які ще жанри публіцистичного стилю ви ще запам'ятали?\n- Репортаж, замітка, інтерв'ю (Юлія К.).\n- Нарис, фейлетон (Люда С.).\n- Знайдіть у тексті риси публіцистичного стилю (працюємо фронтально):\n- політична лексика: комітети, кабінети (міністрів), думський, більшовики, комуністи, праві, політик, політолог (Наташа Б.);\n- вираз авторського «я» - дієслово в формі 1 особи однини з оцінним значенням боюся (Ольга Л.);\n- незначне число дієприкметників, відсутність дієприслівників (Віктор В.);\n- використання питальних речень, звернення (Люда С.);\n- Крім того, на публіцистичний стиль вказують:\n- розмовна і просторечная лексика, в тому числі фразеологізми: начисто, зазіхнути, нюх, блескучей, тримати ніс за вітром;\n- мовна гра: Культур і мультур - перифраз відомого повтору-отзвучіт культур-мультур, безпосередній як антонім до слова посередній, Едіот - блок «Єдність і Вітчизна», псевдосложносокращенное слово, графічно і фонетично співзвучне слову ідіоти.\n- Знайдіть у тексті трансформований фразеологізм. Визначте його вихідну форму і спосіб трансформації. З якою метою автор перетворює стару абревіатуру?\n- «Куди дме вітер епохи». Вихідна форма вираження «куди вітер дме». Спосіб трансформації: розширення складу фразеологізму\n- Мета автора - створення комічного ефекту (Наташа Б.).\nПризначення такої роботи - показати, що текст являє собою не тільки тематичне і смислове, а й структурну єдність. Учні в процесі аналізу переконуються, що тексти діляться на частини (підтеми, мікротеми), кожна з яких так чи інакше пов'язана із загальною темою і основною думкою тексту, а також спостерігають способи зв'язку частин і пропозицій в тексті, різноманітність способів вираження цього зв'язку. На уроках необхідно включати в роботу тексти різних типів, щоб показати, які мовні засоби можна використовувати, щоб висловлювання не розпадається, а було єдиним структурним цілим.\n- Публіцистичний жанр твору пропонує максимальну достовірність почуттів і думок автора: в ньому менше образів і більше точних описів, щоб читач міг чітко уявляти, про що йде мова, і відразу зрозуміти точку зору автора. Жанр есе дозволяє розширити рамки публіцистичного стилю і наблизити його до художнього. Домашнє завдання: прочитайте вірш А.С. Пушкіна. Напишіть коротке есе, відповідаючи на питання: на які думки наштовхує вас пушкінське вірш, чи актуальні ці рядки і зараз? Що вкладав в це чотиривірш поет початку XIX століття і як ви розумієте ідею цього твору? Як ви вважаєте, чи змінилося зміст цих рядків за два століття?\n«Все моє!» - сказало злато,\n«Все моє!» - сказав булат.\n«Все куплю!» - сказало злато,\n«Все візьму!» - сказав булат.\nТаким чином, в ході даного уроку учні актуалізували знання про публіцистичному стилі, працювали з основними текстовими ознаками, відпрацьовували навички у використанні стилістичних засобів публіцистики, закріплювали вміння стилістичного аналізу тексту.\nТема: «Тема. Функції заголовка »\nЦілі: показати різновиди заголовків і способи їх конструювання; показати зв'язок заголовка з текстом; визначити цілі трансформації фразеологізмів в назвах газет; вчити озаглавлювати текст.\nПочинаємо урок з перевірки домашнього завдання (індивідуальне опитування). Кілька учнів зачитують свої роботи. Коментуємо есе: чи відповідає текст публіцистичного жанру, як учні зрозуміли ідею твору (роботи учнів см. В Додатку 2).\nЯк ви назвали есе (фронтальне опитування)?\n- Злато і булат (Оля Л.);\n- Суперечка дурнів (Люда С.);\n- Сила і багатство (Вітя В.).\n- Заголовки - сама інформативна частина тексту, яка відображає його зміст. Часто заголовки прогнозують його, наприклад, називаючи тему тексту, головного героя, вказуючи час або місце дії. Іноді заголовки підказують ідею, містять в собі узагальнений висновок. Вони можуть мати подібну форму; для їх конструювання можуть бути використані метафори, алегорії, прислів'я і крилаті вислови. Такі заголовки набувають переносне значення.\nВиділяються два типи заголовків (учні записують в зошити): заголовки-прогнози, заголовки-асоціації.Заголовки-прогнози відповідають науковим текстам, а заголовки-асоціації - публіцистичними і художнім.\nВсі заголовки діляться на кілька видів: основний, рубрика, підзаголовок, заголовок з афішки.\nОсновний відноситься безпосередньо до змісту матеріалу.\nРубрика супроводжує публікації в газетах і журналах. Вона менш конкретна, ніж основний, заголовок дає більш загальне уявлення про публікації. Рубрики можуть бути, як постійні, так і тимчасові. Їх мета - привернути увагу читачів. Вони можуть служити покажчиками проблеми, жанру і т.п. Існують уточнюючі рубрики.\nПідзаголовок - це додатковий рядок заголовка, уточнююча зміст. Він може членувати текст на фрагменти в газетних або журнальних публікаціях.\nТема з афішки - в такий комплекс автор включає кілька головних тез своєї публікації.\n- Пошук хорошого заголовка - справа нелегка. Ернест Хемінгуей придумував до сотні заголовків до кожного свого оповідання і поступово викреслював їх до тих пір, поки не знаходив оптимальний варіант.\nНайбільш важливу роль заголовок грає в газеті. Він служить засобом залучення уваги читача. Тема - це спосіб дати читачеві можливість з першого погляду зорієнтуватися, чи потрібно читати решта тексту. Штамп в побудові, формі заголовка різко знижує його вплив на читача. У зв'язку з цим публіцисти вдаються до різних способів конструювання заголовків:\n- складають несподівані словосполучення (автомобіль у валізі);\n- з'єднують протилежності (неспокійний спокій);\n- використовують збіг звукового і зовнішнього вигляду слів (будівництво на трійку);\n- вводять метафори (прорубати вікно);\n- створюють різні індивідуально-авторські освіти (надлюдина);\nОдним з улюблених прийомів публіцистів для створення заголовка є трансформація фразеологізмів. Всі прийоми трансформації обертаються навколо того образу, який лежить в основі стійкого виразу. Це забезпечує впізнаваність вираження. А трансформація дає ефект новизни, робить заголовок більш яскравим, незабутнім. Розглянемо приклади таких заголовків з газети «Комсомольська правда»:\n«Злоякісне утворення» - заголовок стає зрозумілий після прочитання статті. Слово освіту може сприйматися в значенні «те, що утворюється з чогось», але після прочитання статті стає ясно, що мова йде про навчання, сукупності знань (семантична трансформація, сталий вираз набуває нового змісту).\n«Які наші шанси не вдарити в лід особою» - замітка про хокей в Росії, використовується фразеологізм не вдарити в бруд обличчям.\n"Стара лянча колії не зіпсує" - замітка про машинах. Гра слів лянча-шкапа, перероблена прислів'я стара шкапа колії не зіпсує. Лянча - марка машини.\nНа дошці написані заголовки:\n1. Конкурс піаністів;\n2. Пожалійте горобину !;\n3. Здрастуй, школо!\n4. Олімпіади з фізики;\n5. Знову про комп'ютер.\n- Прочитайте заголовки. Відзначте, які з них відображають тему, які - основну думку.\nРоздаємо на кожну парту текст:\nВчора в спортивному залі Палацу молоді відбулися змагання з боксу серед юніорів. Змагання пройшли під девізом «Спорт вчить мужності». Дійсно, цей вид спорту приваблює найзатятіших і вольових хлопців. Тому перемогти виявилося завданням не з легких. У нелегкому бою перемога дісталася вихованцю спортивного клубу «Олімпієць».\nСпочатку проводимо словникову роботу: записуємо на дошці малознайоме слів (юніор) і пояснюємо його.\n- До якого стилю відноситься текст?\n- До публіцистичного (Діма І.).\n- Змагання (Оля Л.).\n- А тепер розділіться на групи по 4 людини. До даного тексту кожна група повинна придумати заголовок, що відображає основну думку:\n- Спорт вчить мужності (1гр.).\n- Спорт для сильних (2гр.)\n- Бокс розвиває волю (3гр.).\n- Нелегка перемога (4гр.).\n- Таким чином, сьогодні ви дізналися, що можливі різні способи конструювання газетних заголовків, вчилися підбирати заголовки до тексту. В якості домашнього завдання підберіть заголовки періодичних видань, що містять трансформований фразеологізм.\nУ школі робота над заголовком ведеться переважно на уроках розвитку мови, де головним завданням вчителя є формування у школярів всього комплексу мовних умінь. Від знайомства з певними мовними поняттями учні йдуть до вільного використання набутих умінь в мовній практиці. Як правило, це проявляється в створенні свого тексту. Робота з заголовками періодичної преси на уроці дає можливість:\n- формувати в учнів уміння «грамотно» прочитувати газетну статтю;\n- використовувати газетні заголовки в якості ілюстративного мовного матеріалу на уроках російської мови при вивченні розділів науки про мову;\n- використовувати газетні заголовки на уроках розвитку мови при навчанні різним видам мовної діяльності).\nВ ході даного уроку були реалізовані основні цілі фрагмента №5: учні дізналися способи конструювання заголовків, вчилися визначати заголовки, що відображають тему і основну думку, підбирати заголовок до тексту.\nТема: «Створення публіцистичного тексту з використанням трансформованих фразеологізмів»\nЦілі: закріпити вміння будувати текст певного стилю; закріпити навик розкривати тему й основну думку; вчити перетворювати фразеологічні звороти з метою створення художнього ефекту; вчити включати фразеологічні звороти в мова.\nСпочатку вчитель оголошує мета уроку: створення публіцистичного тексту з використанням трансформованого фразеологізму.\n- У наш час дуже актуальна професія журналіста. Напевно, хтось із вас зможе освоїти цю цікаву і складну професію. Але сьогодні у всіх вас є можливість відчути себе в ролі кореспондентів газети. Вам необхідно написати замітку для шкільної газети про будь-якому випадку або подію зі шкільного життя. Для залучення уваги читачів до статті необхідно включити трансформований фразеологізм.\nУчитель пропонує учням розпочати створення тексту: вибрати сюжет, продумати план, підібрати заголовок, створити чорновий варіант. Потім необхідно виконати правку і переписати роботу на чистовик.\nПісля закінчення роботи кілька учнів зачитують свої статті (за бажанням). Учитель збирає роботи для перевірки (див. Додаток 3).\nЗа результатами підсумкового заняття можна зробити висновки, що учні продемонстрували розуміння сутності трансформації фразеологізмів, змінивши класичні вирази з метою створення художнього ефекту і включивши їх в контекст. Багато школярів виявили вміння змінювати фразеологізм з метою створення комічного ефекту (не покладаючи лап, заблукав в трьох березах, в портфель за словом не полізе). Деякі учні використовували трансформований фразеологізм як заголовок (сім раз відміряй ...). З метою перетворення фразеологічної одиниці найбільш часто учні застосовували скорочення складу фразеологічного звороту (в гостях добре ..., що не відкладай на завтра ..., слово не горобець ...). Крім трансформованих фразеологізмів, школярі вживали фразеологізми в незміненому вигляді, в властивому їм значенні.\nЗ метою підтвердження ефективності досвідченого навчання нами було проведено контрольний зріз. Для контрольного зрізу ми використовували завдання, ідентичні завданням констатуючого експерименту, оновивши дидактичний матеріал.\nДати свою руку на відсіч,\nбрати биків за роги,\nскладу даного фразеологічного обороту. До вийшов оборотам підберіть синоніми.\nРозумний господар сам зрозуміє, а якщо без (князя, царя) в голові - дарма слова виведеш. (Грібачев)\nА ти тут поки, ніж так стояти і (ворон, сорок) вважати, приніс би на чому сісти, та підмети. (Чехов)\nВін теж розповів про себе все, що міг розповісти: він кресляр, навчався в землемірному, але училища не закінчив через нестачу коштів. - Одного поля (гриби, ягоди), - із задоволенням сказав Стальмахов. (Либединский)\nЛеді з диліжанса - поні легше.\nОдна голова добре, а два чоботи пара.\nЧи не в брову, а в око вчителю хімії потрапив п'ятикласник Сеня Орликів горошиною ізспеціальной трубочки.\n«За правилами кориди спочатку із загороди випускають бика. Потім на сцені з'являються пікадори на конях, колючі бика піками і відволікаючі його увагу. Кінь має бути обвішана бронею з усіх боків, інакше бик візьме її, можна сказати, голими рогами ». "Жовта смуга"\nМета завдання №1 - подивитися, як змінився рівень умінь учнів використовувати фразеологізми у мові, знаходити і виправляти фразеологічні помилки.\nРезультати проведення завдання показують, що рівень умінь учнів, в порівнянні з констатує експериментом, підвищився.Тільки один учень виправив помилку невірно:\nДати свою руку на відсіч - дати свої руки на відсікання.\nВключивши фразеологізм в пропозицію, школярі виявили правильне розуміння лексичного значення фразеологізму.\nМетою завдання №2 було виявлення зміни рівня вмінь учнів підбирати слово, що підходить для складу фразеологічного обороту, підбирати синоніми до фразеологизму.\nА ти тут поки, ніж так стояти і вважати (ворон, сорок), приніс би на чому сісти, та підмети. (Чехов)\nБільшість учнів правильно підібрали слово, що підходить для складу даного фразеологізму. Крім того, зріс рівень умінь учнів підбирати фразеологічні синоніми. До запропонованих фразеологічним оборотів школярі підібрали такі синоніми:\nбез царя в голові: голова - два вуха, голова садові, йолоп царя небесного;\nловити гав: бити байдики, валяти дурня, ганяти ледаря;\nодного поля ягоди: два чобота пара, одним миром мазані.\nТільки один синонім був підібраний невірно:\nбез царя в голові - стріляний горобець.\nМетою завдання №3 було визначити, як змінився рівень умінь школярів знаходити вихідний фразеологізм.\nЧи не в брову, а в око вчителю хімії потрапив п'ятикласник Сеня Орликів горошиною зі спеціальної трубочки.\nБільшість школярів дізналися в перетворених виразах традиційні російські прислів'я: баба з возу - кобилі легше, одна голова добре, а дві краще, два чоботи - пара. Багато школярів назвали кошти, за допомогою яких досягається ефект комічного: заміна традиційних російських слів іншомовними, об'єднання двох прислів'їв. Крім того, більшість школярів змогли пояснити, коли ефект комічного досягався за рахунок вживання фразеологізму в якості вільного поєднання слів.\nМетою завдання №4 було визначення зміни рівня вмінь учнів знаходити трансформований фразеологізм, бачити «осколки» ФЕ в тексті, визначати лексичне значення фразеологізму.\nУчні визначили присутність фразеологізму в тексті і виділили вираз голими рогами. 59% дізналися в вираженні фразеологізм - голими руками. Більшість школярів дали фразеологизму правильне тлумачення: зробити що-небудь без зброї, без будь-яких пристосувань.\nЩоб перевірити ефективність досвідченого навчання, необхідно порівняти результати експерименту, що констатує (КЕ) і контрольного зрізу (КС):\nВключати в ФЕ пропозицію\nЯк видно з результатів контрольного зрізу, загальний рівень фразеологічної грамотності учнів значно підвищився. Виріс рівень умінь знаходити трансформований фразеологізм в тексті, визначати вихідне вираз, підбирати фразеологічні синоніми та антоніми. Таким чином, реалізована програма допомогла школярам розширити свої знання в області фразеології, отримати практичний навик при роботі з фразеологічними одиницями, докладніше дізнатися про індивідуально-авторських перетвореннях фразеологізмів, самим навчитися трансформувати фразеологічні звороти. Розроблену методику можна вважати ефективною для розуміння можливостей індивідуально-авторських трансформацій фразеологізмів, а також запобігання фразеологічних помилок.\nАналіз діючих підручників з російської мови показав, що принципи методики викладання фразеології реалізуються в них лише частково. У тому чи іншому обсязі автори передбачають спеціальні завдання і вправи з фразеології, проте в цілому робота носить епізодичний характер і часто зводиться до тлумачення значення фразеологізмів. Практично відсутні вправи, спрямовані на запобігання фразеологічних помилок і знайомство учнів з можливостями індивідуально-авторських перетворень фразеологізмів.\nУ практичних завданнях переважають традиційні види вправ, творчих та ігрових завдань недостатньо. Тому вчителям-словесникам необхідно звернути пильну увагу на вивчення даного розділу.\nНизька фразеологічна грамотність школярів обумовлює необхідність вивчення фразеології протягом усього процесу навчання. З підручників для початкової школи вимогам методики найбільш відповідає підручник А.В. Полякової, який сприяє збагаченню словника учнів фразеологізмами, його уточненню та активізації, засвоєнню учнями поняття фразеологізму і формування вміння користуватися фразеологічним словником.\nАналіз підручників для середньої ланки школи свідчить, що найбільш повно принципи методики викладання фразеології реалізуються в підручнику під редакцією Н.М. Шанського та в навчальному комплексі В.В. Бабайцевой.\nУ старших класах повторюються і закріплюються знання з фразеології, отримані в середній ланці. Найбільш повно ця задача реалізується в підручнику авторів С.Г. Бархударова, С.Є. Крючкова, Л.Ю. Максимова, Л.А. Чешко. Даний підручник містить як теоретичний, так і практичний матеріал для повторення фразеології.\nСучасні методисти пропонують широкий спектр додаткових посібників з фразеології, призначених як для роботи в класі, так і для самостійного вивчення і повторення теми. Перевагами посібників є багатство теоретичного і практичного матеріалу, яке може бути з успіхом використана вчителем-словесником як на уроках російської мови, так і на позакласних заняттях.\nОднак в додаткових посібниках, як і в діючих підручниках, недостатньо інформації про можливості і цілі індивідуально-авторських перетворень фразеологізмів.\nРівень знань, умінь і навичок школярів на тему «Фразеологія» визначається державною програмою з російської мови. Результати констатуючого експерименту показали, що загальний рівень фразеологічної грамотності школярів є досить низьким. Учні рідко використовують фразеологічні звороти в усній і письмовій мові. Школярі припускаються помилок при підборі фразеологічних синонімів і антонімів. Синоніми часто є однотипними, що пов'язано з бідністю фразеологічного запасу учнів.\nШколярі відчувають труднощі при роботі з трансформованими фразеологізмами, погано розуміють цілі авторських перетворень фразеологічних одиниць, що говорить про слабкий володінні\nлінгвістичним аналізом тексту, незнанні ролі фразеологічних зворотів в тексті, невмінні визначати художній задум. Багато учні дізнаються трансформований фразеологічний зворот в контексті, однак не завжди вміють знаходити вихідний фразеологізм. Низький рівень знань по фразеології пояснюється малою кількістю часу, відведеним програмою на вивчення даної теми.\nВиходячи з результатів експерименту, що констатує, була розроблена програма дослідного навчання, спрямованого на вивчення механізмів трансформації, розуміння особливостей авторських перетворень фразеологічних одиниць і попередження фразеологічних помилок у мовленні школярів. Пропоновані види завдань не вичерпують можливостей фразеології. Для вчителя, творчо підходить до процесу навчання, дані вправи будуть одним з напрямків, яким можна слідувати при вивченні фразеології.\nПідсумком навчання стало створення учнями публіцистичного тексту з використанням трансформованих фразеологізмів. Результати твори показали, що школярі розуміють механізм трансформації фразеологізмів, вони успішно освоїли і застосували в роботі деякі види трансформації (розширення складу ФЕ, усічення ФЕ, заміну одного з компонентів ФЕ).\nДана робота присвячена дослідженню індивідуально-авторських перетворень фразеологізмів і навчання школярів створенню публіцистичного тексту з використанням трансформованих фразеологізмів.\nМи дотримувалися широкого підходу до обсягу фразеології, розуміючи під фразеологізмом стійке поєднання слів, що відтворюється носієм мови в готовому вигляді.\nАналізуючи класифікації трансформацій фразеологізмів різних авторів, ми прийшли до висновку, що жодна з них не є повною, вичерпною. Крім того, часто класифікації суперечать один одному, що свідчить про недостатню вивченість даного питання в сучасній лінгвістиці.\nНами була зроблена спроба виявити особливості функціонування трансформованих фразеологізмів в публіцистиці. За визнанням більшості дослідників, трансформація фразеологізмів відбувається за допомогою заміни лексичних компонентів фразеологічної одиниці, розширення складу фразеологізму, усічення фразеологічної одиниці, контамінації, буквалізаціі значення, переосмислення, перетворення за метою висловлювання і подвійний актуалізації.\nСистематизація трансформованих одиниць, реалізованих в газеті «Комсомольская правда», показала, що найбільш часто перетворення фразеологізмів відбуваються на формально-семантичному рівні. Іноді форма зазнає значних змін, але завжди зберігаються елементи, за якими фразеологізм залишається впізнаваним.\nРезультати дослідження приводять до висновку, що цілями трансформації є:\n- смислові уточнення;\n- розгортання фразеологічного образу, привнесення додаткових деталей;\n- посилення емоційності та експресивності;\n- створення комічного ефекту.\nТрансформація фразеологізмів в публіцистиці найбільш часто застосовується авторами для конструювання газетних заголовків. Творча обробка фразеологізмів надає їм нову експресивне забарвлення, посилює їх виразність, створює високу образність. Перетворюючи фразеологізм, журналіст підвищує ефект свідомого впливу на емоції та почуття читачів.\nДослідження трансформації фразеологічних одиниць продемонструвало динамічний характер фразеології, її відкритість до різних структурно-семантичних змін.\nВ результаті аналізу чинних підручників з російської мови ми прийшли до висновку, що принципи методики викладання фразеології реалізуються в них лише частково. У тому чи іншому обсязі автори передбачають спеціальні завдання і вправи з фразеології, проте в цілому робота носить епізодичний характер. Інформації про індивідуально-авторських перетвореннях фразеологізмів в розглянутих підручниках представлено недостатньо. Крім того, вивчення даного розділу відводиться невелика кількість часу.\nДані констатуючого експерименту свідчать про низький рівень знань учнів з фразеології, невмінні формулювати лексичне значення фразеологізму, підбирати фразеологічні синоніми, розпізнавати трансформований фразеологізм в тексті і визначати вихідне вираз.\nВиходячи з результатів експерименту, що констатує, була розроблена програма дослідного навчання, спрямованого на вивчення механізмів трансформації, розуміння особливостей авторських перетворень фразеологічних одиниць і попередження фразеологічних помилок у мовленні школярів. Представлений варіант досвідченого навчання дозволив показати учням особливості трансформації фразеологічних зворотів, формувати у них вміння перетворювати вихідний фразеологізм і включати його в текст. Підсумком навчання стало створення восьмикласниками публіцистичного тексту з використанням трансформованих фразеологізмів. Школярі продемонстрували розуміння сутності трансформації, з успіхом перетворивши фразеологізми і включивши їх у власний текст.\nЕфективність розробленої методики підтверджується результатами контрольного зрізу. Проведені заняття допомогли учням не тільки краще розуміти цілі і способи трансформації фразеологізмів, а й частіше використовувати фразеологізми у мові, а також підвищити інтерес до фразеології в цілому.\nПодальше дослідження може бути направлено на вивчення «дефектною» трансформації фразеологізмів, пов'язаної з труднощами засвоєння фразеологічних одиниць носіями мови. Перспективним видається розробити програму і методику, спрямовану на запобігання фразеологічних помилок у мовленні школярів.\n1. Абрамович І.М. Про індивідуально-авторських перетвореннях фразеологізмів і ставлення до них фразеологічного словника // Проблеми фразеології. 1964. С. 213.\n2. Абреімова Г.Н. Явище дефразеологізації в російській мові // Збірник наукових статей і матеріалів з російського мовознавства та методики викладання російської мови. Єлець, 1999. С.120-122.\n3. Олександрович Н.Ф. Цікава граматика. Мінськ, 1965.\n4. Архангельський В.Л. Стійкі фрази в сучасній російській мові. Ростов-на-Дону, 1964.\n5. Архипова Є.В. Про реалізацію принципу наступності в програмах з російської мови початкової та середньої школи // Російську мову в школі. 1998. №3. С. 3-7.\n6. Ашукин Н.С., Ашукина М.Г. Крилаті слова: Літературні цитати, образні вислови. М., 1996.\n7. Бабкін А.М. Російська фразеологія, її розвиток і джерела. М, 1970.\n8. Бабунова М.А. Чи не вирубаєш сокирою // Російська мова. 1992. №2. С. 58-60.\n9. Баєв П.М. Граємо на уроках Російської мови. М., 1989.\n10. Балакай А.Г. Фразеологія сучасної російської мови. Новокузнецьк, 1992.\n11. Баранов М.Т. Методика вивчення лексики і фразеології в середній школі. М., 1988.\n12. Баранов М.Т. Методика російської мови. М., 1990..\n13. Барлас Л.Г. Російська мова. Стилістика. М., 1978.\n14. Бархударов С.Г., Крючков С.Є., Максимов Л.Ю., Чешко Л.А. Російська мова: підручник для 8 класу загальноосвітніх установ. , 2002.\n15. Бархударов С.Г., Крючков С.Є., Максимов Л.Ю., Чешко Л.А. Російська мова: підручник для 9 класу загальноосвітніх установ. , 2002.\n16. Бондаренко В.Г. Варіювання стійких фраз в російській мові. Тула, 1995.\n17. Вакуров В.Н. Фразеологічний каламбур в сучасній публіцистиці // Російська мова. 1994. №6. С. 40-47.\n18. Вальчук Є.В. Робота по фразеології на уроках російської мови і позакласних заняттях в початковій школі. М., 1989. С. 190.\n19. Введенська Л.А., Баранов М.Т., Гвоздарев Ю.А. "Російське слово". М., 1978.\n20. Виноградов В.В. Вибрані праці: Лексикологія і лексикографія. М., 1977.\n21. Воліна В.В. Весела граматика. М., 1995.\n22. Воліна В.В. Вчимося граючи. М., 1994.\n23. Волкова Т.Н. Нові форми організації навчання на уроках російської мови. Іваново, 1991.\n24. Гаврин С.Г. Вивчення фразеології російської мови в школі. М., 1963.\n25. Гак В.К. Мовні перетворення. М., 1998..\n26. Гвоздарев Ю.А. Нехай зв'язок висловів далека // Нариси з російської\nфразеології. Ростов-на-Дону, 1982.\n27. Головіна Е.Д. Висне чи лайку на воротах? Як ми перекручує фразеологізми // Російська мова. 2003. №5. С. 61-65.\n28. Голуб І.Б. Стилістика російської мови. М., 1997..\n29. Гольцов В.В. Фразеологізми як засіб виразності на сторінках газет // Російська мова в школі. 1992. №5 / 6. С. 33-37.\n30. Гольцова Н.Г. Окказіональность слова і окказіональность фразеологізму // Російська мова в школі. 1993. №3. С. 81-86.\n31. Горбушина Л.А. Фразеологізми в російській мові // Початкова школа. 1974. № 8. С. 34 - 49.\n32. Горлов В.В. Фразеологізми як засіб виразності на сторінках газет // Російська мова в школі. 1992. №5 / 6. С.35-37.\n33. Греков В.Ф., Крючков С.Є., Чешко Л.А. Допомога з російської мови для старших класів. М., 2004.\n34. Гусейнова Т.С. Трансформація фразеологічних одиниць як спосіб реалізації газетної експресії. Махачкала, 1997..\n35.Гутен В.Ф. Деякі прийоми роботи з фразеологізмами // Російська мова в школі. 1973. №3. С.26-28.\n36. Діброва Є.І., Касаткіна Л.Л., Щеболева І.І. Сучасна російська мова: Теорія. Ростов-на-Дону, 1997..\n37. Добродомов І.Г. Ще раз про кузькіну матір // Російська мова. 1991. №2. С. 134-168.\n38. Желєзнова В.Ю. Фразеологізм на газетній шпальті // Тези наукової конференції 24-25 листопада. Курган, 1999. С.25-26.\n39. Жуков В.П. Російська фразеологія. М., 1986.\n40. Жуков В.П. Семантика фразеологічних зворотів. М., 1978.\n41. Жукова А.Г., Мандрикова Г.М. Фразеологічна агнонімія: до постановки проблеми // II Міжнар. конгрес дослідників російської мови: Праці та матеріали. М., 2004. с.204-205.\n42. Зелінська С.Г., Галіцина Т.А. Свято фразеологізмів, прислів'їв, приказок і крилатих слів // Російська мова в школі. 1991. №2. С. 61-63.\n43. Зільберт Б.А. Нове у використанні фразеології в текстах газети // Тези доповідей міжнародної науково-практичної конференції. Волгоград, 1996. С.146-148.\n44. Караулов Ю.Н. Російська мова та мовна особистість. М., 1987.\n45. Копиленко М.Н., Попова З.Д. Нариси з загальної фразеології. Воронеж, 1972.\n46. Костомаров В.Г. Російська мова на газетній шпальті. М., 1971.\n47. Керівник Б.В. Фразеологія і газетна мова // Російська мова. 1993. № 3. С.44-49.\n48. Крикунов Ю.А. Сила газетного слова. Алма-Ата: Казахстан, 1980.\n49. Кулаков А.Н. Тема і його оформлення в газеті. Л., 1982.\n50. Кунин А.В. Про стилістичному контексті під фразеологічному ракурсі. М., 1976.\n51. Лазарєва Е.А. Тема в газеті. Свердловськ, 1989.\n52. Ларін Б.А. Нариси з фразеології. Л., 1956.\n53. Леденьов В.В. Лексика. Тематична зошит. М., 2003.\n54. Леонтьєв А.А. Основи психолінгвістики. М., 1997..\n55. Лепешев І.Я. Про використання фразеологізмів у художніх творах // Російську мову в школі. 1981. №3. С. 88-91.\n56. Лобчук Є.І. Засвоєння фразеологізмів на уроках російської мови // Початкова школа. 1990. № 12. С. 27 - 31.\n57. Ломов А.Г. Фразеологія у творчій лабораторії письменника. Орел, 1998..\n58. Лисакова І.П. Мова газети: соціо - лінгвістичний аспект. Л., 1981.\n59. Лисакова І.П. Тип газети і стиль публікації. М., 1989.\n60. Львів М.Р. Методика навчання російській мові в початкових класах. М., 1987.\n61. Львів М.Р. Словник-довідник з методики російської мови. М., 1988.\n62. Майоров В.Ф. Фразеологія на уроках російської мови і літератури // Російська мова в школі. 1971. №3. С.30-32.\n63. Маслова В.А. Лингвокультурология. М., 2001..\n64. Мелеровіч А.М., Мокієнко В.М. Фразеологізми в російській мові. М., 1997..\n65. Методика розвитку промови під час уроків російської мови\n/ Под ред. Т.А. Ладиженський. М., 1980.\n66. Мокієнко В.М. З глибини приказки. М., 1975.\n67. Мокієнко В.М. Загадки російської фразеології. М., 1990..\n68. Молотков А.І. Основи фразеології російської мови. Л., 1977.\n69. Назарян А.Г. Фразеологія сучасної французької мови. М., 1987.\n70. Навчання російській мові в 5-6 класі // Упоряд. М.Т. Баранов. М., 1986.\n71. Педагогіка школи / Под ред. Г.Н. Щукіної. М., 1977. С. 384.\n72. Петров В.К. Крилаті вислови в сучасній російській мові. Комсомольськ-на-Амурі, 1998..\n73. Петрякова А.Г. Культура мови. М., 1996.\n74. Пирогова Л.І. Збірник словесних ігор з російської мови та літератури. М., 2003.\n75. Часом А.С. Дезорієнтують заголовки в сучасних газетах // Російська мова. 2000. №3. С.52-55.\n76. Полякова А.В. Російська мова 1 клас. М., 2000..\n77. Полякова А.В. Російська мова 2 клас. М., 2000..\n78. Полякова А.В. Російська мова 3 клас. М., 2000..\n79. Полякова А.В. Російська мова 4 клас. М., 2000..\n80. Попов Р. Н. Фразеологізми російської мови. М., 1976.\n81. Наступність і перспективність у навчанні російській мові // Упоряд. А.Н. Матвєєва. М., 1982.\n82. Розенталь Д.Е., Голуб І.Б., Теленкова М.А. Сучасна російська мова. М., 1999..\n83. Розенталь Д.Е. Стилістика газетних жанрів. М., 1981.\n84. Російська мова: Методичні рекомендації до підручника: 6 клас / Под ред. М.М. Розумовської. Вид. 2-е. , 2002.\n85. Російська мова: Практика: Збірник завдань і вправ / Под ред. В.В. Бабайцевой. М., 1992.\n86. Російська мова: Теорія: Підручник для загальноосвітніх установ: 5-9 класи / Под ред. В.В. Бабайцевой. М., 2001..\n87. Російська мова: Підручник для 5 класу загальноосвітніх установ / За ред. М.М. Розумовської, П.А. Леканта. М., 2003.\n88. Російська мова: Підручник для 6 класу загальноосвітніх установ / За ред. Н.М. Шанського. Ізд.24-е. , 2002.\n89. Російська мова: Підручник для 7 класу загальноосвітніх установ / За ред. Н.М. Шанського. Ізд.24-е. , 2002.\n90. Російська мова: Підручник для 7 класу загальноосвітніх установ / За ред. М.М. Розумовської, П.А. Леканта. М., 1997..\n91. Семенова Т. Н. До питання про явище семантичного стиснення у фразеології // Питання семантики фразеологічних оди-ниць. Новгород. Ч. 1. +1971.\n92. Російська мова: Експериментальні навчальні матеріали для середньої школи / За ред. М.В. Панова. М., 1980.\n93. Сидоренко М.І. До питання про межі лексичного складу фразеологічних одиниць // Проблеми фразеології. Л., 1964.\n94. Столбунова С.С. Робочий зошит з лексиці і фразеології для 5-9 класів // Російську мову. 2002. №06. С. 26-28.\n95. Сисоєва С.В. Лексико-фразеологічний аналіз тексту як засіб мовленнєвого розвитку молодших школярів. Рязань, 1999..\n96. Текучев А.В. Методика російської мови в середній школі. М., 1980.\n97. Телія В.М. Російська фразеологія. М., 1996.\n98. Фоміна Н.Д., Бакина М.А. Фразеологія сучасної російської мови. М., 1985.\n99. Фразеологізм: семантика і форми. Збірник статей, присвячених ювілею В.А. Лебединської. М., 2001..\n100. Харліцкій М.С. Вживання фразеологізмів у газетному мовленні. М., 1976.\n101. Хрестоматія з методики російської мови // Упоряд. А.В. Текучев. М., 1982.\n102. Шадрін Н. Л. Засоби окказионального перетворення фразеологічних одиниць як система елементарних прийомів. М., Ч. 2. 1973.\n103. Шанський М.М. Фразеологія сучасної російської мови. М., 1985.\n104. Шевлякова Е.Д. Робота по фразеології в початковому навчанні російській мові. Л., 1969. С. 373.\n105. Шостак М.А. Складаємо заголовок // Журналіст. 1998. №3. С. 61-64.\n106. Шулежкова С. Г. Крилаті вислови російської мови. Челябінськ, 1995.\n107. Мова і стиль засобів масової інформації та пропаганди / Под ред. Д. Е. Розенталя. М., 1980.\n108. Бистрова Е.А. Навчальний фразеологічний словник російської мови. М., 1984.\n109. Воліна В.В. Фразеологічний словник: Популярне посібник для початкової школи. М., 1997..\n110. Жуков В.П, Жуков А.В. Шкільний фразеологічний словник російської мови. Вид. 2-е. М., 1989.\n111. Леонович Е.Н., Леонович С.Є. Орфографічний словник. Етимологічний словник. Фразеологічний словник: Посібник для учнів початкової школи. М., 2000..\n112. Лінгвістичний енциклопедичний словник / За ред. В.Н. Ярцевої. М., 1990..\n113. Молотков А.І. Фразеологічний словник російської мови. М., 1986.\n114. Ожегов С.І. Тлумачний словник російської мови. М., 1984.\n115. Російська мова. Енциклопедія / За ред. Ф.П. Філіна. М., 1979.\n116. Феліцина В.П., Мокієнко В.М. Російські фразеологізми (лінгво-країнознавчий словник). М., 1990..\n117. Феліцина В.П., Прохоров Ю.Є. Російські прислів'я, приказки та крилаті вирази (лінгво-країнознавчий словник). М., 1988.\n118. фразеологічний словник російської мови / Под ред. А.І. Молоткова. Одеса, 1994.\n119. Яранцев Р. І. Словник-довідник по російським фразеологізмам. М., 1981.\nПриклади трансформованих фразеологізмів, підібрані учнями\n«Акули бізнесу» - пор .: акули пера (реклама бізнес - семінару в метро). Вітя В ..\n«У джазі тільки конвалії» - пор .: У джазі тільки дівчата ( «Телесім» від 17.08.2005) Марина І ..\n«Робимо з слона муху» - пор .: робити з мухи слона (реклама компанії Альфастрахування). Микита К ..\n«Краще журавель в руках ...» - cр .: краще синиця в руках, ніж журавель у небі (реклама пластикових вікон БФК). Ігор С ..\n«Багато шарму з нічого» - пор .: багато галасу даремно (журнал «Cosmopoliten-Сибір» травень 2005р.). Заголовок статті про моду і стиль. Наташа Б ..\n«На смак і колір ...» - cр .: на смак і колір товаришів немає ( «Від і До» №43 №37 від 03.10.2005). Заголовок статті про правила вибору меблів. Віка О ..\nНе в калошах щастя - пор .: не в грошах щастя (М.А. Булгаков «Собаче серце») Руслан О ..\n«Стильний підлога» - cр .: сильна стать (журнал «Beauty» июнь 2005). Заголовок статті про чоловічу моду. Люда С ..\n«Стрижка всьому голова» - пор .: хліб всьому голова (журнал «Elle» лютий 2005). Заголовок статті про модні стрижки. Оля Л ..\n«Пульт особистості» - cр .: культ особистості (журнал «Cosmopolitan» июнь 2005) .. Заголовок статті про те, як управляти своїми емоціями. Настя В ..\nПриклади творів - міркувань в жанрі есе з вірша А.С. Пушкіна\nЯ вважаю, що зміст вірша в тому, що, маючи багатство і силу, можливо багато. Бажане можна отримати за допомогою того й іншого. Автор показує, що ці сили рівні. Якщо є сила, то все необхідне можна взяти. Якщо є багатство - можна купити.\nНа мій погляд, цей вірш зараз особливо актуально. Адже сила і багатство - головні складові сучасного суспільства. З часів Пушкіна суть вірша не змінилася. Так було, є і буде, якщо ми самі не захочемо все змінити. Потрібно зробити так, щоб сила і багатство застосовувалися тільки там, де це необхідно. А на їх місце повинні прийти взаємна повага і чесність.\n(Робота Люди С.)\nЗлато і булат - придумані персонажі.У вірші Пушкін малює вічний конфлікт між ними. Це діалог двох монстрів, які прагнуть до влади за допомогою сили і грошей. Кожен хоче мати якомога більше, кожен хоче показати свою силу і владу.\nАле влада і багатство - не головні цінності в цьому світі. Є більш цінні речі, які неможливо відняти або купити, які людина не втратить ні за яких обставин. Це знання, вміння, здібності, почуття. Чим менше людина залежить від матеріального стану, тим він більше вільний, непідкупний і чесний. Тому цей конфлікт не має сенсу. Все матеріальне може закінчитися, а справжні духовні цінності вічні.\n(Робота Віті В.)\nПрочитавши вірш Олександра Сергійовича Пушкіна, я чітко і ясно зрозуміла, що автор порушує проблеми протиборства багатства і влади. Злато - багатство, а булат - це влада. Алегоричний зміст тексту допомагає розмежувати добро і зло, вчить моральним нормам.\nПроблема влади і грошей була актуальна у всі часи. У вірші ведуть суперечку дві сили. Обидві вони хочуть мати все, але тільки багатство готове купити, а влада - взяти силою. Пушкін прагне показати, що в цій суперечці забуті моральні цінності: доброта, чуйність, любов.\n(Робота Марини І.)\nНотатки в шкільну газету з використанням трансформованих фразеологізмів\nВчора на території школи відбувся суботник, в якому були задіяні учні восьмих класів нашої школи. Роботи було багато: хтось прибирав сміття, хтось чистив сніг. У суботнику взяли участь 75 осіб. Навіть робочого інвентарю на всіх не вистачило.\nПісля суботника відбулося чаювання в актовому залі. Ось тут-то і з'ясувалося, що не вистачає сімох людей. Мабуть, ці учні вирішили, що робота не вовк - в замет НЕ сховається ... (пор .: робота - не вовк, в ліс не втече).\n(Робота Паші А.)\nСім раз виріши, один - спиш\nМинулого тижня в нашому класі проводилася контрольна з математики. Робота була виконана добре, і Світлана Олександрівна навіть похвалила клас. Але все ж було поставлено дві двійки - Руслану і Олександру, тому що їх роботи були абсолютно однаковими. «Одна голова добре, а дві - вже некрасиво», - пояснив свої оцінки учитель (пор .: одна голова добре, а дві - краще; в заголовку: сім разів відміряй, один - відріж).\n(Робота Вікі О.)\nСправі - час ...\nНещодавно в нашому класі пройшов урок, присвячений прислів'ями та приказками. Я дізналася про них багато нового.\nУсна народна творчість - найдавніший вид мистецтва. Це мудрість народу, що пройшла через століття. Наші предки хотіли передати свої знання, досвід, навички нам, щоб ми стали добрими і розумними, справедливими і добрими. Вони передали в прислів'ях і приказках\nНаприклад, чудове прислів'я: «Справі - час, потісі - годину» вчить нас цінувати життя, використовувати час з розумом. Як часто ми витрачаємо свій час на дрібниці, думаючи, що попереду його ще багато. У багатьох людей виходить, що все свій - час, а справі - час. Ось прислів'я і нагадує, що не можна витрачати дорогоцінний час, відпущений людині на навчання і дорослішання, на вивчення матеріалу, залишеного у спадок попередніми поколіннями. Потрібно кожну хвилину навчального часу в класі проводити з користю, закріплювати отримані знання. Але в дитинстві хочеться бігати і грати, дивитися телевізор і слухати музику. На це теж вистачить часу, якщо навчитися правильно його використовувати. Чим інтенсивніше ти працюєш, тим радісніше відпочивати. А коли життя стане вічним святом, вона швидко набридне. Навчання теж може стати задоволенням, якщо усвідомлюєш її необхідність і користь. А допоможе в цьому прислів'я: «Справі - час, потісі - годину».\nУ страху очі невеликі\nВ нашій школі відбувся чемпіонат району з баскетболу. Наша шкільна баскетбольна команда змагалася з хлопцями зі школи №156. Перед змаганнями все хвилювалися, бо команда суперників дуже сильна, у неї на рахунку багато перемог. Тренер цієї команди - заслужений тренер Російської Федерації. А наша команди була створена недавно і серйозних перемог не мала. Тому все дуже здивувалися, коли наші спортсмени перемогли з рахунком 32:25. Це сталося, тому що хлопці повірили в перемогу і не злякалися сильних суперників. Наступною сходинкою для наших спортсменів буде чемпіонат області.