© William Shakespeare, “Macbeth”, 1606\nДжерело: В.Шекспір. Твори в шести томах: Том 5. К.: Дніпро, 1986. 696 с. – С.: 344-415.\nДункан, король Шотландії.\n> його сини.\n> королівські воєначальники.\nРосе шотландські вельможі.\nФлінс, син Банко.\nСівард, граф Нортемберленд, англійський\nМолодий Сівард, його син.\nСептон, офіцер з Макбетового почту.\nВельможі, дворяни, офіцери, солдати, слуги, гінці.\nМісце дії – Шотландія, переважно палац Макбета;\nнаприкінці IV дії – Англія.\nВходять три відьми.\n1-а відьма Коли ще стрінемося ми\n2-а відьма Коли в бою якась одна\n3-я відьма Нехай же швидше день мина.\n1-а відьма Де ж зійдемось?\n2-а відьма На пустирі.\n3-я відьма Макбет там буде в тій порі.\n1-а відьма йду, котку! Жабин крик луна!\nВсі Є зло в добрі, добро у злі;\nЛетім мерщій в туманній млі!\nТабір біля Форреса. Чути бойові сигнали.\nВходять король Дункан, Малкольм, Дональбайн, Ленокс і\nпочет. Назустріч їм іде поранений сержант.\nДункан Це хто – увесь в крові? Здається, зможе\nВін нам про заколот усі новини\nМалкольм Це той сержант, боєць\nРішучий і відважний, що мене\nЗ полону визволив. Привіт, сміливцю!\nСержант Непевно. Наче два плавці\n(Злочинець справжній – сонмищем підлот\nНемов повія. Але все намарно –\nЯкий димився кров’ю ворогів,\nДункан О доблесний кузен! Достойний муж!\nСержант Як часом з сонцем вранішнім приходять\nЗатьмарилася. Знай, королю, знай –\nДункан Це наших полководців\nЯк заєць – лева, горобці – орлів.\nХотіли кров’ю свіжою умитись\nЯ слабну, помочі жадають рани…\nДункан Тобі твої слова і рани личать:\nЦе ХТО прийшов?\nЛенокс Достойний росський тан.\nЛенокс Як сяють очі! Незвичайну вість\nРосе Короля – хай бог боронить!\nДункан Відкіль прибув, достойний тане?\nРосе 3 Файфа,\nКороль Норвегії й кавдорський зрадник\nАле’Макбет, Беллони наречений,\nРука з рукою, груди із грудьми –\nДункан Яке то щастя!\nМи вбитих не дали йому ховати,\nДункан Кавдорський тан нас більш уже не зрадить.\nРосе Все виконано буде.\nДункан Що втратив той, то все Макбет здобуде.\nПустир. Лунає грім.\n1-а відьма Де, сестро, ти була?\n2-а відьма Свиней труїла.\n3-я відьма А ти ж де, сестро?\n1-а відьма В матросихи сиділа.\nВона все лущить, лущить їх та лущить…\n2-а відьма А я подму ще вітерцем.\n1-а відьма Красненько дякую за це.\n3-я відьма І я своїм тобі повію.\n1-а відьма Та й я вітрами володію.\nВ кожну гавань вони дмуть,\n2-а відьма Що це, що?\n1-а відьма Палець. Лоцман вів судно,\nТа пішов із ним на дно.\n3-я відьма Чуєш, чуєш, барабан?\nВсі Линьмо, сестри, линьмо колом\nЛиньмо, сестри, линьмо, милі.\nТричі три – це дев’ять раз…\nСтій… Закляття в силі.\nМакбет О, день цей – найстрашніший і найкращий.\nБанко Чи тут до Форреса далеко?.. Хто це?\nСказав би: ви – жінки, якби не сиві\nМакбет Кажіть же, хто ви!\n1-а відьма Макбете, славен будь, гламіський тане!\n2-а відьма Макбете, славен будь, кавдорський тане!\n3-я відьма Макбете, славен будь, король майбутній!\n‘Банко Здригнувся ти? Невже страшать тебе\nСлова приємні? Ви ж, іменням правди,-\nТа віщуванням слави схвилювали\nЧиє зерно зросте, чиє загине –\nАні погроз я ваших не злякаюсь.\n1-а відьма Будь славен!\n2-а відьма Славен!\n3-я відьма Славен!\n1-а відьма Ти менший від Макбета, але більший.\n2-а відьма Ти щастя маєш менше – й щасливіший.\n3-я відьма Ти не король, а родиш королів.\nМакбету й Банко – слава і хвала!\n1-а відьма Хвала і слава Банко і Макбету!\nМакбет Стривайте-но, віщунки загадкові!\nШотландії мені не легше стати,\nБанко В землі є бульбашки, як і в воді,\nМакбет Розтанули. Те, що здавалось тілом,\nБанко Але чи справді тут вони стояли,\nМакбет Твої нащадки – королі.\nБанко А ти\nМакбет А ще ж і таном\nРосе Король зрадів, про успіх твій почувши,\nМакбете славний. А коли читав,\nУ нім хвала із подивом змагалась\nНімим, і решту дня він пильно стежив,\nЛетіли з бойовища ненастанно,\nАнгус Король тобі подяку шле й до себе\nРосе На запоруку більшої шаноби\nМакбет Кавдорський тан живий. Навіщо в шати\nАнгус Ще живий він,\nТа за тяжку провину він життям\nЗаплатить. Чи з норвежцем був у спілці,\nВін на загибель діяв – я не знаю,\nА там – корона.\nКоли їм вірити, то можна мріять\nПро королівський трон. Та це – страшне.\nНам іноді облесно шепчуть правду\nІ зваблюють нас чесністю в дрібницях\nДва віщування – як пролог до драми,\nДе тема – царство.\nНа голові встає волосся дибом\nІ серце мов скажене в ребра б’є\nПритьмарила мій ум, зв’язала руки,\nБанко В новім стані\nБанко Достойний тане, ми ждемо на тебе.\nМакбет Пробачте, друзі. Спогади обсіли\nА поки що – мовчи. Ходім.\nВходять Дункан, Малкольм, Дональбайн, Леноко J почет.\nДункан Кавдора страчено? Вернулись ті,\nМалкольм. Ні, владарю.\nОдин із свідків страти розповів –\nДункан Ні, не вмієм ми\nВходять М а кбет, Банко, Росе і Ангус.\nМакбет Служу величності я вашій вірно –\nУ цім обов’язку є й нагорода.\nНам – бути дітьми й слугами престолу\nДункан Бажаним будь гостем.\nТебе ростив я й дбатиму, щоб далі\nБанко Як в нім дозрію,\nДункан Такого щастя\nТа не лише йому шаноби знаки –\nМакбет Важкий мені спочин, що вам не служить.\nДункан Кавдоре мій достойний!\nПринц Кемберлендський на шляхах моїх –\nПроб’юся чи спіткнусь об цей поріг!\nО зорі, в душу не світіть мою –\nГлибокий, чорний замір я таю!\nДункан Так, добрий Банко, він одваги повен,\nЙого хвалити – наче на бенкеті\nІнвернес. Зала в замку Макбета.\nВходить леді Макбет, читаючи листа.\nЛеді Макбет «Вони мене перестріли в день перемоги, і я не-\nвітрі. Не встиг я отямитись, як з’явилися посланці від короля і\nтого мене вшанували оті віщі сестри, пророкуючи мені ще більшу\nвелич словами: «Макбете, славен будь, король майбутній!» Вва-\nжаю за обов’язок сповістити про це тебе, найдорожча співучасни-\nТи чуєш клич: «Зроби – і все твоє!»\nАле не небажання! йди сюди –\nСлуга Король надвечір буде тут.\nЛеді Макбет Безумцю!\nТо він давно мене оповістив би.\nСлуга Пробачте, правда це. Наш тан в дорозі.\nГінця послав до вас поперед себе –\nЛеді Макбет Подбай про нього. Звістку\nЗмініть, від голови до п’ят наситьте\nЩоб ніж тих ран, яких завдасть, не бачив,\nЩоб небо, розірвавши мли покрови,\nМакбет Моя любове,\nЛеді Макбет А коли\nЛеді Макбет О, ніколи\nТвоє обличчя, тане мій, мов книга,-•\nЗгорнися. Гостя ти зустрінь привітно\nМакбет Про це пізніше.\nЛеді Макбет Будь веселим, ґречним:\nПри світлі смолоскипів входять Дункан, Малкольм, Дональбанн,\nБанко, Ленокс, Макдуф, Росе, Ангус і почет.\nДункан Стоїть цей замок в затишній місцині –\nБанко А стриж, цей літній гість,\nДункан Ось і господиня.\nА вдячні ми за неї. Так і ви –\nЛеді Макбет Всіх послуг наших,\nДункан Де ж тан кавдорськш’і?\nТа підганяли ще його остроги\nМи ваші гості.\nЛеді Макбет Ми до послуг ваших.\nМи раді скласти вам до ніг.\nПодати руку вам, ходімо разом\nЧерез сцену проходять мажордом І слуги зі стравами та посудом. Потім\nМакбет Якби кінець був усьому кінцем,\nЩо все назавжди розв’язав йи тут,\nСам захищать його. Я ще й господар\nЩо, наче ангели еурмоязикі,\nКоні – дихне всім в очі вість жахливу,\nНу, що нового?\nJledi Макбет Вечерять він кінчає. А чого\nМакбет Він питав про мене?\nЛеді Макбет Звісно.\nМакбет Мабуть, покинути цю справу треба.\nЛеді Макбет Чи не був\nТвій намір п’яний і тепер, проспавшись,\nТаким сміливцем буть не можеш в ділі,\nІ боягузом жить свідомо? Може,\nВ отім прислів’ї?\nМакбет Годі вже, мовчи!\nЛеді Макбет Який же звір штовхнув тебе свій намір\nМакбет А як не вийде?\nЛеді Макбет Не вийде?! Лиш одвагу ти напруж,\n(А це настане швидко – натомився\nТак брагою й вином я почастую,\nЩо випарю в них пам’ять – стража мозку,-\nВсе, що захочемо, й на п’яних слуг\nМакбет Віднині лиш синів мені народжуй.\nУ діло пустимо і кров’ю їх\nЛеді Макбет Хто не повірить нам,\nМакбет Я зважився, напружені всі м’язи,\nІнвернес. Подвір’я в замку Макбета.\nВходить Банко, попереду – Ф л і н с із смолоскипом.\nБанко Котра година, сину мій?\nФлінс Вже місяць\nБанко Зайшов, то, певно, північ.\nФлінс Ні, пізніше.\nБанко Візьми мій меч. Скупляться в небесах.\nЗгасили всі свічки… Візьми й цю зброю.\nОбережи мене від грішних дум,\nБанко Ти ще не спиш? Король\nМакбет Прибув до нас\nБанко Було все добре.\nМені ж сьогодні віщі сестри снились –\nМакбет А я й забув про них. Та, як захочеш,\nМи, вибравши часину, на дозвіллі\nБанко Я не проти.\nМакбет Коли дотримаєш зі мною згоди,\nБанко Якщо ганьбою\nСебе не вкрию, прагнучи пошани,\nОбов’язку не зраджу і сумління,\nМакбет Добрих снів тобі!\nБанко Сердечно дякую. Й тобі того ж…\nБанко і Флінс виходять.\nКинджал! Руків’ям він лежить до мене.\nАну, вхоплю! В руках – нема нічого,\nЧи хибить зір, чи інші всі чуття –\nРаніш їх не було там… Ні, я марю,\nЛише облудні мрії сон тривожать.\nУ пітьмі крадеться німою тінню\nЖахливої, що ночі цій так личить.\nЯ ще погрожую, а він живий –\nПора. Дзвін заклику уже лунає.\nЛеді Макбет Вони сп’яніли – я сміліша стала,\nВони погасли – запалала я…\nТо… це сова, провісниця нещастя-\nОбов’язки свої забувши. Зілля\nТакого я в питво їм домішала,\nЛеді Макбет Я вся тремчу! Він їх розбудить…\nА замір нас погубить… Поруч я\nМакбет Все зробив я.\nЛеді Макбет Ні, тільки крик\nМакбет Коли? Коли вертався?\nЛеді Макбет Так…\nМакбет Тс… Хто спить в сусідньому покої?\nЛеді Макбет Там Дональбайн.\nЛеді Макбет Що тут сумного є?\nМакбет Один крізь сон\nЛеді Макбет Обидва сплять вони?\nМакбет Один промовив:\nМов упізнали ката по руках\nМоїх. Почувши те «помилуй боже»,\nЛеді Макбет Дурниці!\nМакбет Чому не міг я вимовить «амінь»?\nЛеді Макбет Кинь про це гадати,\nМакбет Здається, чув я\nСон – найсмачнішу страву, що їмо\nНа життьовім бенкеті…»\nЛеді Макбет Ти про що?\nМакбет Усі кричать: «Не спіть! Гламіський тан\nЛеді Макбет Та хто б це міг кричать? Достойний тане,\nНавіщо ти приніс сюди кинджали?\nй слуг позамащуй кров’ю.\nМцкбет Я не можу.\nЛеді Макбет Слабодухий!\nВіддай мені кинджали. Мрець і сонний,\nА руки – ладні очі з лоба вирвать!\nЛеді Макбет І мої на колір\nХодім до спальні. Трошечки води –\nЩо ми й не спали… І не треба так\nМакбет Краще б\nВоротар Оце так гупає. Навіть воротар при пеклі\nГупай собі, гупай. Хто там, в ім’я Вельзевула? Мабуть, якийсь\nно. Чи досить захопив хустинок, бо тут попріти ой як доведе-\nГупай собі, гупай. Хто там, в ім’я іншого диявола? А, це дворуш-\nсвіт пройшов задля слави божої, але неба так і не перехитрував.\nГупай собі, гупай. Хто там? А, це йде сюди анрлішгький кравещ\nкравчику,- тут знайдеться, чим праску нагріти.\nЗнов гупають. Ніяк спокою не дадуть. Ти хто такий? Для пекла ту\nМакдуф Допізна щось ти, друже, загулявся,\nВоротар Це правда, сер,- пиячили до других півнів,\nМакдуф А до яких це трьох речей?\nВоротар Відомо, сер,- червоний ніс, мертвий сон та (\nгання до вітру. А щодо- хоті, то вино її викликає, і спиняє, і збу\nжує, і заважає. Вина надвоє з розпустою жартує: воно її і ств\nрює і руйнує, розпалить і погасить, покличе й прожене, постави\nніби твердо і зіпхне. Ну, словом, хитрує доти, доки не приспю\nусю вину на неї звалить і покине.\nМакдуф Здається, воно й з тобою сьогодні такого жар1\nВоротар Ваша правда, сер. Воно мені прямо на горло н\nступило, та я з ним розквитався,-був йому, як видно, не під с\nлу. Хоч вона мене часом і з ніг збивало, а я таки приловчився та\nМакдуф Встав твій господар?\nЛенокс Добридень, сер.\nМакбет І вам обом-добридень.\nМакдуф Король прокинувсь?\nМакдуф Мені звелів він\nМакбет Я проведу.\nМакдуф Тобі турбота ця приємна, знаю,\nМакбет Ні, приємний труд –\nМакдуф Ввійти насмілюсь,- звелено-бо так.\nЛенокс Король сьогодні їде?\nМакбет Так, збирався.\nЛенокс Була бурхлива ніч: там, де ми спали,\nВсю ніч кричали сови – птахи тьми,-\nІ, кажуть, ніби вся земля трусилась,\nМакбет , Ніч була тривожна.\nЛенокс На молодім віку моїм такої\nМакдуф О жах, о жах! Цього ні язиком\nЛенокс Що скоїлося?\nМакдуф Щонайбільший злочин!\nХрам божого помазаника й викрав\nМакбет Що? Яке життя?\nЛенокс Його величності?\nМакдуф Зайдіть в покої,\nІ вас нова Горгона осліпить…\nВставайте! Бийте в дзвони! Вбивство! Зрада!\nЛеді Макбет Що трапилося тут?\nЧого сурма жахлива сонних будить?\nМакдуф Ласкава господине!\nНе для жінок ця звістка, бо ж вона\nЛеді Макбет В нашім домі? О горе, горе!\nБанко Хоч би де було –\nВходять Макбет, Ленокс і Росе.\nМакбет Коли б я вмер до цього за годину,\nСказав би – вік прожив щасливо; нині ж\nВсе іграшки – і слава, й милосердя;\nВходять Малкольм 1 Дональбайн.\nДональбайн Що трапилося тут?\nМакбет То ви не знаєте? Ви ще живі,\nАркрові й роду вашого священне\nМакдуф Король – ваш батько – вбитий.\nМалкольм Ким убитий?\nЛенокс Зробили це, здається, вартові –\nУ головах; дивилися безтямно –\nМакбет Тепер собі пробачити не можу,\nЩо повбивав їх.\nМакдуф Нащо це зробив ти?\nМакбет Хто водночас був мудрий і безтямний,\nПозасихала… Хто, в чиєму серці\nЛеді Макбет Допоможіть!\nМакдуф Допоможіть їй.\nКоли це горе нам* з усіх- найближче?\nБанко Допоможіть же леді!\nМакдуф І я.\nВсі Ми всі.\nМакбет У всеозброєнні відваги\nВсі Згодні ми.\nМалкольм Що нам робить? Не з ними ж залишатись.\nСум і печаль. До Англії я їду.\nДональбайн Я -до Ірландії. Тож безпечніше\nНам долі розділить. А тут – кинджали\nУ кожній посмішці. Хто ближчий кров’ю,\nМалкольм Стріла смертельна\nХто вкрав себе від власної біди.\nВходять Росе і старий.\nСтарий Літ сімдесят я добре пам’ятаю,\nСтрашного й дивного, але такої,\nРосе Он, діду, глянь. Розгніване і небо,\nПогрожує за чорні дії людям.\nЩе пітьмою затьмарене нічною.\nСтарий Це неприродно, і так само те,\nВпіймала сокола і заклювала.\nРосе Дункана коні (хай хоч як це дивно,\nА правда це) – ставні, баскі, й на вдачу\nІ повтікали, мов на бій з людьми.\nСтарий І, кажуть, гризлись між собою.\nМакдуф наш добрий. Що, шановний пане,\nМакдуф Ти сам не бачиш?\nРосе Відомо, хто вчинив криваве діло?\nМакдуф Ті, що Макбет убив їх.\nРосе Ну ж і день.\nМакдуф їх підкупили.\nМалкольм і Дональбайн, сини Дункана,\nРосе й це протиприродно!\nО властолюбство неощадне, п’єш\nМакдуф Його вже нарекли, він в Скон поїхав\nРосе Де прах Дункана?\nМакдуф Перевезли на острів Колмекіл,\nРосе В Скон поїдеш?\nМакдуф Ні, друже мій, у Файф.\nРосе А я – туди.\nМакдуф Що ж, добра путь. Скажу лиш на прощання –\nВсе ж краще за нове – старе убрання!\nРосе Прощай же, діду.\nСтарий Хай бог благословить і вас, і всіх,\nБанко Тепер ти все – Гламіс, Кавдор, король,-\nВсе так, як віщі сестри провістили,\nТа трон твій – спадок не твоїх нащадків,\nБо я – казали сестри – батько й корінь\n(Адже з тобою все збулось, Макбете),\nТо чом би і мені не сподіватись\nПровіщених мені? Та годі, тихше…\nСурми. Входять Макбет і леді Макбет у королівському вбранні, Ле-\nнокс,Росс, лорди, леді і почет.\nМакбет От найдорожчий гість.\nЛеді Макбет Якби його\nІ все було б не до ладу.\nМи даємо бенкет і просим вас\nНа нього завітать.\nБанко Скоряюсь вашій\nОбов’язку незламним ланцюгом.\nМакбет Ви їдете кудись?\nБанко Так, володарю.\nМакбет А жаль. Бажали б ми сьогодні в раді\nПочути вашу думку, завжди мудру\nІ цінну. Що ж, то відкладім до завтра.\nДалеко їхать вам?\nМакбет Глядіть же, не спізняйтесь.\nБанко Ні, не спізнюсь, владарю.\nМакбет Чули ми\nДо Англії й Ірландії. Вони\nАле про це ми на державній раді\nБанко Так, володарю. Нам уже пора.\nМакбет Бажаю, щоб легкі були на ноги\nВвіряю вас. Щасливої путі.\nНам буде ще приємніше зустрітись,\nУсі, крім Макбета і одного слуги, виходять.\nГей, ти! Ті люди тут?\nСлуга Так, володарю,\nМакбет Веди до нас.\nМене ж вінцем увінчано безплідним,\nВ руках у мене – берло неплодюче,\nНе синові дістанеться воно,\nВіддав я ворогу людського роду,\nТа ні, з тобою зітнемося, доле,\nПовертається сл у г а з двома убивцями.\nСтій за дверима, поки я покличу.\n1-й убивця Так,\nМакбет Добре ж ви\n1-й убивця Так, ви це казали.\nМакбет Отож. Та я на цім не зупинився\nй покликав вас для другої розмови.\n1-й убивця Ні, владарю,\nМакбет Числитесь людьми ви\nЛаскавих, злих – в залежності від тих\nДо родового імені – собака –\nА цим і нашу ласку заслужить.\nБо сам я – хворий, поки він живий,\nЛиш смерть його мені здоров’я верне.\n2-й убивця Я так багато, володарю мій.\n1-й убивця Я теж од кривд стомився і недолі\nІ без вагань життя на карту ставлю –\nМакбет То знайте ж, Банко – ворог вам обом.\nОбидва убивці Так, володарю.\nМакбет І мені він – ворог.\nЗапеклий ворог, так що кожна мить\nТого оплакувать, кого згублю я.\n2-й убивця Все,\n1-й убивця Хоч би й ціною\nМакбет Рішучість вашу бачу я.\nЗробити треба це вночі сьогодні,\nВід замку якнайдалі… Хоч би що,\nЯ маю чистим бути… Ще одне,-\nОбидва убивці Ми зважились, владарю.\nМакбет То зачекайте. Зараз вас покличу.\nГаразд. Якщо до раю в Банко путь,\nЙого туди сьогодні ж проведуть.\nВходять леді Макбет і слуга.\nЛеді Макбет Поїхав Банко?\nСлуга Так, поїхав, пані,\nЛеді Макбет Передай\nЛеді Макбет Усе дарма,\nМакбет Ми тільки\nПоранили змію, але не вбили.\nНікчемній злобі нашій тим же зубом\nІ спатиму під гнітом снів жахливих.\nНі, краще буть в труні, як той, хто став\nЛеді Макбет Заспокойся,\nГостей зустрінь увечері привітно!\nМакбет Гаразд. Та будь так само й ти весела,\nЩоб те, що в серці, приховать під нею.\nЛеді Макбет Забудь про все.\nМакбет Дружинонько, не можу.\nЛеді Макбет Але ж вони не вічні.\nМакбет Так, на щастя,\nЗ-під арок монастирських і на поклик\nБ’ючи гудінням сонним в ночі дзвони,\nЛеді Макбет Що саме?\nМакбет В невіданні безвиннім будь, голубко,\nДню благосному очі зав’яжи\nСкинь і порви дощенту ланцюги,\nЩо в’яжуть дух мій. День погас, і крук\nХто злом почав, той кличе й далі лихо.\nВходять троє убивць.\n1-й убивця А хто тебе прислав до нас?\n3-й убивця Макбет.\n2-й убивця Нема підстав йому не довіряти.\n1-й убивця Ну, тоді лишайся з нами.\n3-й убивця Ти чуєш тупіт?\n2-й убивця Оце напевно він.\n1-й убивця Чуєш, коні вбік звертають.\n3-й убивця їх повели в обхід. Там буде з милю.\n2-й убивця Світло!\n3-й убивця Так, це він!\n1-й убивця Дружніше!\n‘Банко Буде дощ вночі.\n1-й убивця Вже йде!\nБанко Тут підступ! Флінсе, утікай, рятуйся.\n3-й убивця Хто смолоскип згасив?\n1-й убивця Навіщо він?\n3-й убивця Тут лиш один лежить. А син утік.\n2-й убивця Зробили діло лиш наполовину.\n1-й убивця Ходімо, скажем, що могли – зробили.\nВходять Макбет, леді Макбет, Росе, Ленокс, лорди Л почет.\nМакбет Прошу за стіл сідати. Незалежно\nЛорди Величності ми вашій вдячні всі.\nМакбет Між вас я сяду, як господар скромний,\nЛеді Макбет Прошу вас і за мене, володарю,\nМакбет Вони всім серцем дякують тобі,\nУбивця Це Банко кров.\nМакбет їй краще на тобі,\nУбивця Так, володарю. Сам йому горлянку\nМакбет Ти гарний горлоріз.\nЯкщо це ти – тобі немає рівних.\nУбивця Владарю, Флінс утік і врятувався.\nЯ хворий знов… Я був цілком здоровий,\nУбивця Так, володарю; у рову лежить він.\nЩо ж, спасибі.\nЛеді Макбет Мій володарю,\nПрипрошення – найкраща із приправ.\nМакбет Докір приємний.\nВсі призволяйтесь, друзі, на здоров’я.\nЛеноко Величність ваша чи не зволить сісти?\n8’являеться дух Банко і сідає на місці, призначенім для Макбета.\nМакбет Тут був би зібраний весь цвіт країни,\nЯкби наш славний Банко не спізнився.\nМакбет Немає ж місця…\nЛвноке Ось, владарю, вільне.\nМакбет Та де ж?\nЛеноко Ось тут. І що вас так хвилює?\nМакбет Хто це вчинив?\nЛенокс Що саме, наш королю?\nМакбет Що винен я, не можеш ти сказати,\nРосе Його величності недобре. Встаньмо\nЛеді Макбет Не турбуйтесь, друзі.\nЦе змалку в нього. Та прошу, сідайте.\nЩоб довше напад’не тривав. Самі\nй ти – мужчина?\nМакбет Так, і безстрашний, бо дивитись можу\nНа те, чого жахнувся б сам диявол.\nЛеді Макбет Дурниці все! То страху плід уявний,\nЯк той примарний ніж, що до Дункана\nВодив тебе. Холодний піт, тремтіння –\nЦя страху справжнього подоба – личить\nМакбет Поглянь, поглянь! Що бачиш ти?\nЯкщо могили й склепи нам вертають\nЛеді Макбет Ти збожеволів.\nМакбет Клянусь, його я бачив!\nЛеді Макбет Посоромся!\nМакбет Кров і раніш лили, в старому світі,\nЛюдині черепа, вона помре –\nЛеді Макбет Владарю, гості ждуть.\nМакбет Пробачте, друзі,\nЗадумавсь трохи я. Ви не дивуйте\nЗа всіх я вип’ю. Наливайте вщерть.\nП’ю за здоров’я цілого стола\nЩо тут його нема! За вас усіх!\nЛорди Здоров’я ваше!\nМакбет Згинь? Щезни із очей! Вернися в землю!\nНезрячий погляд твій, якого з мене\nЛеді Макбет Прошу пробачить, пери,-\nТа жаль, що зіпсував нам святкування.\nМакбет Я все посмію, що людина сміє.\nЗ’явись, як скошланий ведмідь російський,\nЧи в іншім вигляді,- не затремтить\nІ знов – людина я. Сідайте, лорди.\nЛеді Макбет Але своїм поводженням чудним\nМакбет Та це ж не в небі літньому хмарини,\nМене вражає інше – як це ви\nИ рум’янці з ваших щік не сходять, я ж\nРосе Які, владарю,\nЛеді Макбет Не розмовляйте з ним,\nйого дратують. Отже, на добраніч.\nЛенокс Бажаємо здоров’я й на добраніч\nЛеді Макбет Всім на добраніч.\nВиходять усі, крім Макбета і леді Макбет.\nМакбет Він прагне крові… Адже кров – за кров!\nПрихованих убивць… Котра година?\nЛеді Макбет Із ніччю вже змагається світанок.\nМакбет Ну, що ти скажеш? Той Макдуф посмів\nЛеді Макбет Ти посилав\nМакбет Ще пошлю. Та дещо чув я –\nДовідаюсь про все, вже будь що буде –\nЛеді Макбет Забув ти сон – всього живого втіху.\nМакбет Ходімо спати. Всі мої тривоги –\nВходять три відьми і назустріч їм Г є к а т а.\n1-а відьма Що сталось? Ти розгнівана, Гекато?\nГеката Відьми! Та як не гніватись, коли,\nТак повестися, що Макбет\nІ господиня ваших чар, . .\nПри тім присутня не була!\nНайгірше, що- робота ця\nЗабуде все і буде йти\nЛише до власної мети.\nТа годі. Йдіть. Біля печер,\nСкінчімо зрання всі дива.\nВін знехтує і долю, й страх,\nНадмір зросте в своїх очах;\nПризводить смертних до біди.\nМузика і спів за сценою.\nДивіться – ген чекає на хмарині.\n1-а відьма Вона повернеться невдовзі, квапмось.\nВходять Ленокс та інший лорд.\nЛенокс Суть слів моїх би зрозуміли, далі\nСамі вже збагнете. Скажу лише –\nОплаканий Макбетом, як помер…\nВідважний Банко надто пізно йшов,-\nХто не вважатиме жахливим вчинок\nЯкби – не приведи господь! -спіймати\nЯк батька убивать; і Фліис – також.\nАле тихіш, бо за слова сміливі\nЛорд Дунканів син, в якого\nСпокійно їсти м’ясо, мирно спати,\nМакбета розгнівила так, що він\nЛенокс Але Макдуфа\nЛорд Так. Та той сказав: «Нізащо!»\nЛенокс Так, Макдуфу\nПоводитись. Нехай же ангел божий\nЛорд Моя молитва з ним.\n1-а відьма Тричі нявкнув мурий кіт.\n2-а відьма Тричі й ще раз писнув кріт.\n3-я відьма Крики гарпій – час, пора.\n1-а відьма В коло всі, й що де знайшла,\nВсі Булькай, пахкай, чахкай, чан!\n2-а відьма Шкіру й плоть отруйних змій\nКлапоть шерсті кажана,\nКрука дзьоб – до казана!\n3-я відьма Хвіст дракона, вовчий зуб,\nВсе – в казан, хто що приніс.\n2-а відьма Влиймо згуслу мавпи кров,\nЩоб навар наш захолов.\nГеката Чудово! Я хвалю усіх;\nЯк ельфи й феї чарівні,\n2-а відьма В мене пальці засвербіли –\nУвійди, хто йде сюди.\nМакбет Ну, що тут потай робите ви, чорні\nВсі Діло без імення.\nМакбет Я чаруванням вашим, відкіля б\nХай розбиває й топить кораблі,\nДуби в лісах, хай падають твердині\nНа голови захисників, палаци\n1-а відьма Що ж, кажи.\n2-а відьма Запитуй.\n3-я відьма Ми відповідь дамо.\n1-а відьма ЇЇ від нас\nМакбет Клич сюди їх.\n1-а відьма Кров свині, що з’їла, клята,,\nВбивці-шибеника лій –\nВсі Сюди мерщій\nІ великий і малий.\nГрім. З’являється 1-й привид у шоломі.\nМакбет Скажи, незнаний…\n1-й привид Макбет, Макбет, Макдуфа уникай,\nМакбет Хто б ти не був, а застеріг – спасибі.\nВгадав чудово ти мій страх. Скажи…\n1-а відьма Наказів він не слухає. Ось інший,\nГрім. З’являється 2-й привид – закривавлене дитя.\n2-й привид Макбет, Макбет, Макбет.\nМакбет Три вуха мав би я, всіма б я слухав.\n2-й привид Безжальний, смілий будь і зневажай\nЛюдський закон: з народжених жінками\nМакбет Тоді живи, Макдуфе. Не страшний ти.\nЙ під гуркіт грому спатиму спокійно.\nГрім. З’являється 3-й привид – дитя з короною, на чолі і гілкою в руці.\nКороною увінчане дитя –\nВсі Слухай і мовчи.\n3-й привид Будь сміливий як лев і гордий стань,\nМакбет Не бувати\nЦьому повік. Дерева не солдати –\nХто лавами накаже їм іти?\nТривати до природного кінця.\nВсі Годі, більше не розпитуй.\nМакбет Я хочу знать. Не скажете мені –\n1-а відьма З’явіться!\n2-а відьма З’явіться!\n3-я відьма З’явіться!\nВсі Очі жальте, серце рвіть,\nЗ являються привиди восьми королів, останній з них -з дзеркалом у руцї\n•за ними йде дух Б.анко.\nМакбет Занадто схожий ти на Банко,- згинь!\nВ вінці такому ж другий, з першим схожий…\nІ третій теж такий… Відьми мерзенні!\nНавіщо їх показувать? Четвертий…\nВже й сьомий… Більш не хочу бачить їх.\nТа от і восьмий. В дзеркалі у нього\nЩе багатьох я бачу – в них подвійні\nСтрашне видовище! Я ясно бачу –\n1-а відьма Насправді. Та чому в цю мить\nМузика. Відьми танцюють, а потім зникають разом з Гекатою.\nМакбет Де ж відьми? Зникли? Цеї днини жах\nЛенокс Що милість ваша зволкть?\nМакбет Сестер не бачив віщих?\nЛенокс Ні, владарю.\nМакбет Ти з ними не зустрівсь?\nЛенокс Та ні, владарю.\nМакбет Нехай чума їх нападе в дорозі,\nДесь кінський тупіт… Хто це прискакав?\nЛенокс То верхові нам звістку привезли,\nЛенокс Так, добрий наш владарю.\nМої слова – не похвальба дурна,\nЛеді Макдуф Що він зробив такого, щоб тікати?\nРосе Терпіння, леді.\nЛеді Макдуф Мав терпіння він?\nУтеча ця – безумство. Як не вчинки,\nРосе А може,\nЛеді Макдуф Розважливість? Дружину, дім, дітей,\nКропив’янка – вона з пташок найменша –\nРосе Дорога кузино!\nПрошу вас, заспокойтесь. Чоловік ваш –\nЧутки, чого боятись – невідомо:\nВже гірш не буде – чи всьому кінець,\nЧи все повернеться. Хлоп’ятко любе,\nЛеді Макдуф Хоч при живому батьку, а сирітка.\nРосе Було б безглуздям тут мені лишатись –\nМені ганьба, і сльози вам обом.\nЛеді Макдуф Батько твій умер,\nЯк житимеш? Чим годуватись будеш?\nСин Як пташка, мамо.\nЛеді Макдуф Мухами, червою?\nСин Чим доведеться, так, як і вони.\nЛеді Макдуф О бідне пташенятко! Й не боїшся\nСин їх наставляють не на бідних птахів.\nЛеді Макдуф Ні, вмер. А де здобудеш ти нового?\nСин А де нового ти здобудеш мужа?\nЛеді Макдуф Хоч двадцять можу їх купить на ринку.\nСин Так, купиш ти, щоб тут же і продати.\nЛеді Макдуф Для літ своїх говориш ти розумно,\nСин Мамо, а батько мій був зрадник?\nЛеді Макдуф Так.\nСин А що таке зрадник?\nЛеді Макдуф Той, хто клянеться й не дотримує слова.\nСин І всі, хто так робить, зрадники?\nЛеді Макдуф Так, кожен, хто так робить, є зрадник і має бути\nСин Кожен, хто клянеться і не дотримує слова?\nЛеді Макдуф Кожен.\nСин А хто їх має вішати?\nЛеді Макдуф Чесні люди.\nСин То ці клятвопорушники і брехуни – просто дур-\nні, бо їх досить багато, щоб перебити чи перевішати чесних лю-\nЛеді Макдуф Господь з тобою, бідне мавпеня. Але як же ти\nСин Якби він умер, то ти плакала б за ним. А якби\nЛеді Макдуф Що ти торочиш, бідне дитя!\nГонець Щасти вам боже, пані. Невідомий\nХоч і проста людина, я б порадив –\nБіда’вже близько. Борони вас небо!\nЛеді Макдуф Куди ж тікать? Нікому\n1-й убивця Де твій муж?\nЛеді Макдуф Либонь, не у такім злодійськім місці,\n1-й убивця Він зрадник.\nСин Брехня, мерзотнику кошлатий!\n1-й убивця Цить,\nСин Убили, матінко! Тікай, рятуйся!\nЛеДі Макдуф утікає з криком: «Убивають!», а за нею біжагь убивці.\nВходять Малкольм і Макдуф.\nМалкольм Ходімо, затишку десь пошукаймо\nМакдуф Ні, краще\nМалкольм Сумую лиш за тим, у що я вірю,\nА вірю в те, що знаю, й в слушний час\nТиран, чиє ім’я язик нам ранить,\nЙого власкавити – ягня безвинне\nМакдуф Не зрадник я.\nМалкольм Але Макбет – зрадливий,\nМакдуф Кінець моїм надіям.\nМалкольм Чи не з них\nДружину і дітей – це найдорожче\nМакдуф Спливай же кров’ю,\nТебе приборкати не сміє чесність –\nМалкольм Ви не ображайтесь,\nНе винувачу я ні в чому вас.\nЯ настромлю її,- чи не зазнає\nМакдуф Хто ж це він?\nМалкольм Кажу про себе я. Бо стільки в мене\nЗа сніг біліший. За ягня наш люд\nЙого вважатиме у порівнянні\nМакдуф Диявола й в пекельних легіонах\nМалкольм Так, він жорстокий, кровожерний, хтивий,\nРозпусний він, брехливий і підступний,\nНе досить, щоб заповнити водойму\nМоєї хоті, що не має спину,-\nМакдуф Така нестриманість безмежна – теж\nТа ви не бійтесь брать, що вам належить.\nМалкольм Росте до того ж\nВ душі моїй розбещеній страшна\nУ цього скарб візьму, у того – замок,\nМакдуф Зажерливість своїм корінням глибше\nВ Шотландії й належного вам досить,\nМалкольм Немає. Що для короля потрібно?\nПравдивість, вірність, добрість, справедливість,\nУ мене й сліду їх нема, зате\nЯ б вилив згоди молоко у пекло\nМакдуф Шотландіє, Шотландіє нещасна!\nМалкольм Скажіть, чи може краєм керувати\nМакдуф Не керувать, а й жити\nА королева-мати, до кончини\nШлях до Шотландії мені закрили –\nМалкольм О Макдуфе,\nІ вірю я – ти чесний і правдивий.\nЛиш бог суддя між нами,- довіряюсь\nМакдуф До радості від смутку нелегкий\nМалкольм Добре, потім.\nЛікар Так, сер. Там натовп хворих допомоги\nВсе вміння лікарів. А він – зціляє\nЛиш дотиком руки, таку вже небо\nУ неї вклало силу благодатну.\nМалкольм Спасибі, лікарю.\nМакдуф Яка ж то хворість?\nМилкольм її адуть – неміч. Та король із нею\nТут творить чудеса. Я’й сам не раз,\nВимолює це в неба – невідомо,\nЄ й інших свідчень досить, що на ньому\nМалкольм Земляк якийсь, а хто – не знаю.\nМакдуф Привіт, кузене дорогий.\nМакдуф Ну, як Шотландія?\nРосе На жаль, себе\nНе впізнає – не матір’ю вона,\nСкорбота – річ звичайна. Там, почувши\nЩе й не захворівши, там люди в’януть\nСкоріше, ніж на капелюхах квіти.\nМакдуф О, все це правда, і яка страшна!\nМалкольм Яке нове там горе?\nРосе На годину\nСпізнюсь я з вістю – і мене освищуть,\nМакдуф . А як моя дружина?\nРосе Та добре…\nМакдуф Діти як?\nРосе Теж непогано.\nМакдуф Тиран ще не чіпає їх?\nРосе Та ні;\nКоли я від’їжджав, було все мирно.\nМакдуф Не будь скупий в словах. Ну, як там справи?\nРосе Коли сюди подавсь я з вантажем\nІ це підтвердилось, та й сам я бачив –\nМалкольм Заспокой же їх,-\nІз Сівардом – найкращим з полководців\nРосе Я хотів би\nВідповісти вам радістю такою ж;\nПро те, що знаю, краще у пустелі\nМакдуф Для всіх\nРосе Для всіх, душею чесних, це велика\nСкорбота, а для тебе – особливо.\nМакдуф Коли це так, чого ж ти маєш критись?\nРосе Не дай своїм\nЩо вимовить нечувані слова.\nМакдуф Я вже догадуюсь.\nРосе Твій замок взято,\nДітей порізано й дружину вірну.\nМалкольм О небо милосердне! Друже мій,\nНе насувай на брови капелюха,-•\nМакдуф Тож і дітей?\nРосе Дітей, дружину, слуг,-\nМакдуф А я ж покинув їх.\nРосе Я сказав.\nМакдуф А він – бездітний… Всіх моїх маляток…\nМалкольм Тримайся мужем .\nМакдуф Ти правий, так. Але не можу я\nНе захистило їх? Макдуфе грішний,\nМалкольм Відточуй меч свій на бруску печалі,\nМакдуф Не буду хизуватись, як хвалько,\nА як врятується – прости його.\nМалкольм Ось мова мужа. Військо вже готове,\nХай ніч і довга, день її здолає.\nВходять лікар і придворна дама.\nЛікар Ось уже дві ночі я пильную разом з вами, але\nще не впевнився в правдивості ваших свідчень. Коли востаннє во-\nдама Відколи його величність вирушили в похід, я це\nбачила частенько. Вона вставала з ліжка, надягала нічне вбрання,\nвідмикала шухлядку, виймала звідти папір, перегортала його,\nщось писала на ньому, перечитувала, потім запечатувала і знов\nЛікар Великий розлад усієї нашої природи – втіша-\nтись благодатним сном і в той же час не кидати денних турбот.\nА в цьому сонному збудженні вона тільки блукала й робила те,\nдама Так, сер, але я цього не можу повторити.\nЛікар Мені можна, навіть треба.\nдама Ні вам, ні кому іншому, бо нема в мене свідків,\nякі підтвердили б мої слова.\nВходить леді Макбет із свічкою.\nПогляньте, ось вона йде. Отак вона завжди ходить і, клянусь жит-\nтям, міцно спить. Стійте тихо і стежте за нею.\nЛікар Відкіля в неї свічка?\nдама Свічка стояла біля її ліжка. Вона наказала,\nЛікар Ви бачите – очі в неї розплющені.\nдама Але вони нічого не бачать.\nЛікар Що це вона робить? Дивіться, як вона тре руки.\nдама Це в неї стало звичкою. їй здається, що вона\nїх миє. Часом отак з чверть години.\nЛеді Макбет А ось іще пляма.\nЛікар Тс… вона говорить… Я запишу всі її слова, щоб\nкраще їх запам’ятати.\nЛеді Макбет Геть, проклята плямо! Геть, кажу! Раз… два…\nНу, час уже й до діла братись… Як темно в пеклі… Сором, мій\nдруже, сором… Солдат, а бач, злякався. А чого нам боятись? Як-\nпитати? Але хто б міг подумати, що в старого стільки крові!\nЛікар Ви чуєте?\nЛеді Макбет У тана файфського була дружина. Де вона те-\nЛікар Так, так. Ви довідались про те, чого вам не слід\nдама Вона виказала те, чого не слід було говорити,-\nя цього певна. Тільки небу відомо, що вона знає.\nЛеді Макбет А рука й досі тхне кров’ю. Усім пахощам ара-\nвійським не відбити цього запаху в цієї маленької руки! Ох,\nЛікар Як вона зітхає! Великий у неї тягар на серці.\nдама Не хотіла б я мати в грудях таке серце, навіть\nЛікар Гаразд, гаразд.\nдама Дай-то боже, щоб усе було гаразд.\nЛікар Ця хворість – поза межами мого досвіду. Проте\nя знав людей, які блукали уві сні, але мирно померли на своїх\nЛеді Макбет Вимий руки. Надінь нічне вбрання. Чого ти та-\nйти з могили.\nЛікар Он воно як.\nЛеді Макбет Лягай, лягай! Хтось стукає в браму. Ходім, хо-\nдім, ходім. Дай мені руку. Що зроблено, то зроблено. Лягай, ля-\nЛікар Тепер вона ляже до ліжка?\nдама Відразу ж.\nЛікар Чутки погані ширяться не марно.\nВідкритись прагнуть. їй – духівника,\nНе лікаря потрібно. Боже, боже,\nТа гострих не давайте їй речей.\nТак дивно це й для серця, й для очей…\nдама Добраніч, лікарю шановний.\nБарабани і прапори.\nВходять Менті с, Кетнес, Ангус, Ленокс і солдати.\nМентіс Англійці близько вже, ведуть Малкольм їх,\nАнгус Стрінем їх край лісу\nБірнамського – ідуть вони туди.\nКетнес Чи йде також із братом Дональбайн?\nЛенокс Напевне знаю – ні. Є в мене список\nТа юнаки, яким пора настала\nМентіс А тиран що робить?\nКетнєс Свій, Дунсінан, великий укріпляє.\nАнгус Відчув він, як до рук його прилипли\nЙому коряться, й сан повиє на ньому,\nМентіс Йому не зрозуміло,\nКетнєс Ходімо ж послужить тому, до кого\nОбов’язок нас закликає, стріньмось\nЛенокс Чи стільки, скільки слід,\nВходять М а к б є т, лікар і слуги.\nМакбет Не хочу слухать – хай усі тікають.\nАж поки ліс не вирушить Бірнамський\nМалкольм? Хлопчисько цей? Чи не від жінки\nНе подола». Біжіть, зрадливі тани,\nМені бідг ніяка не страшна.\nІ вигляд предурний, як в гусака.\nСлуга Там десять тисяч їх…\nМакбет Кого? Гусей?\nСлуга Солдатів, сер.\nМакбет Потри обличчя – й страх\nСвій, боягузе, нарум’янь. Яких\nЯк ласка ваша…\nМакбет Забирайся геть.\nНа згадку… Сейтоне! У цім бою\nЛише глухі прокльони скрізь я чую\nСептон Я тут.\nМакбет Ну, що нового?\nСептон Підтвердились донесення усі.\nМакбет Я битимусь, покіль живого м’яса\nСептон Ще не час, владарю.\nМакбет Ні, вже пора.\nХай вершники об’їдуть всю округу\nІ боягузів вішають. Подай\nЛікар То не проста хвороба, володарю,-\nМакбет То вилікуй її. Хіба не можеш\nСум вирвать з пам’яті, із мозку стерти\nЛікар Лиш сам себе тут вилікує хворий.\nМакбет То викинь ліки псам, отой непотріб!\nНадінь же панцер. Берло не забудь!\nКраїни сеї хворість, розпізнати\nНедугу і здоров’я повернути.\nЙ саму луну.\nПрочистити наш край? Ти чув про них?\nЛікар О так. Чутки про королівські збори\nЛікар Якщо я вирвусь цілим звідсіля,\nТо вже сюди не повернуся я.\nВходять Малкольм, старий Сівард і його син, Ментіс, Кет-\nн є с, Ангус, Ленокс, Росе і солдати.\nМалкольм Я вірю, друзі, близько день, коли\nМентіс В тім сумніву нема.\nСівард Що то за ліс?\nМентіс Бірнамський ліс.\nМалкольм Хай воїни зрубають\nСолдати Зробим все.\nСівард Тиран, як видно, Дунсінан зміцняє,\nМалкольм Остання це його надія. Всякий,\nМакдуф Це хід справи\nПокаже. Покладімося тепер\nСівард Надходить час,\nПобачим – з нами хто чи проти нас.\nТут ні до чого мрії та гадання,\nВсе тільки битва вирішить остання.\nДунсінан. Подвір’я замку.\nВходять Макбет, Сей тон і солдати з розгорнутими прапорами і бара-\nМакбет Знамена наші вивісить над муром.\nСейтон Жіночий чути лемент, володарю.\nМакбет Я вже й забув, який на смак той страх.\nСейтон Владарю, вмерла королева.\nМакбет Коли б вона померла не сьогодні,\nКолись це статись… Завтра, завтра, заитра…\nЖиття – рухлива тінь, актор на сцені.\nСвою часину – та й пропав. Воно –\nГонець Мій владарю,\nНе знаю, як почать…\nМакбет Кажи мерщій.\nГонець На пагорбку в дозорі я стояв.\nІ на Бірнам дививсь, і раптом бачу –\nМакбет Брешеш, рабе!\nГонець Скарайте гнівом, вашим, як брешу!\nСамі погляньте – за три милі звідси –\nЙде ліс на замок…\nМакбет Якщо це обман,\nЩоб з голоду ти висох; якщо правда,\nТо чи не все одно – ждать тут кінця\nНа сполох бий! йди, смерте! Вітре, вий!\nМалкольм Прийшли ми. Скиньте геть щити зелені,\nВи й мій кузен – ваш благородний син –\nСівард Ну, що ж, прощайте!\nХай знищать нас до ночі вороги,\nЯк в нас перемогти нема снаги.\nМакдуф Гей, голосніше, сурмачі* сурміть,-\nВходить М а к б е т.\nМакбет Я мов ведмідь прикутий – не втекти,\nВходить молодий Сівард.\nСівард Хто ти?\nМакбет Моє ім’я вжахне тебе.\nСівард О ні,\nХоч хай воно з усіх імен пекельних\nМакбет Звуть мене Макбет.\nСівард Сам чорт не міг би вигадать імення\nМакбет Й страшніше.\nСівард Брешеш ти,\nБ’ються. Молодий Сівард падає мертвий.\nМакбет Ти жінки лиш дитя,\nСмішний для мене меч, немов пір’їнка,\nМакдуф Отам чутніше бій. З’явись, тиране!\nЯк ти впадеш не від мого удару,\nМечі гримлять – тут б’ється дужий воїн.\nВходять Малкольм і старий Сівард.\nСівард Сюди, мілорде! Здавсь без бою замок.\nЧастина війська зрадила тирана.\nХоробро б’ються ваші тани мужні.\nБій до кінця схиляється, і близько\nМалкольм Нам зустрівся ворог,\nСівард Прошу до замку\nМакбет Навіщо грати римського безумця\nМакдуф Стій, пес пекельний, стій!\nМакбет 3 усіх людей лише з тобою стрітись\nНе хтів би я. Йди геть. Вже досить крові\nТвоїх у мене на душі.\nМакбет Марнуєш час.\nСкоріш повітря ти мечем пораниш,\nНехай тобі твій пан, диявол, скаже:\nМакбет Прокляття язику, що мовив це!\nМакдуф То здайся, боягузе, і живи,\nМакбет Ні, я не здамся,\nЩоб порох з ніг Малкольма цілувати\nА спробую, Макдуфе. Починай.\nВходять з барабанним боєм і прапорами Малкольм, старий Сівард,\nМалкольм Я сподіваюсь, друзі всі вернулись?\nСівард Навряд чи всі. Та бачу, перемогу\nМалкольм А де ж Макдуф і де ваш син відважний?\nСівард його убито?\nСівард Його не в спину ранено?\nРосе У груди.\nТо кращої б їм смерті не бажав.\nМалкольм Вартий він\nЩе більшого, і я йому воздам.\nСівард Чого ждать більшого? Поліг він славно,\nВходить Макдуф з Макбетовою головою.\nМакдуф Вітання королю! Ти – наш король.\nКруг тебе – пери, квіти королівства.\nСерця їх із твоїм у згоді б’ються,\nІ всі їх голоси з моїм зіллються:\n«Нехай живе Шотландії король!»\nВсі Нехай живе Шотландії король!\nМалкольм Не зволікаючи, належно вам\nВи графи – ще в Шотландії ніхто\nНа батьківщину повернути друзів,\nЩо від недремної втекли сваволі.\nВсе, що належить, маєм на меті,\nЧетверта з великих трагедій Шекспіра була створена в 1604-1606 pp., найвірогідніше- 1606 р. Про це зокрема свідчить прозорий натяк у 2 сцені II дії на злободенну подію, судовий процес священика-єзуїта Гарнета, пов’язаний з відомою Пороховою змовою, який розпочався наприкінці березня 1606 р. Перша вистава трагедії відбулася в липні чи серпні того ж року в театрі «Глобус», а потім при королівському дворі. За життя Шекспіра цей твір не друкувався, вперше він з’явився друком in folio 1623 p. Деякі шекспірознавці-текстологи (Кеннет М’юїр, Д. Довер Вілсон та інші) вважають, що текст «Макбета» – один з найгірших у F, з численними пропусками й помилками. Щоправда, висловлюються й інші думки, наприклад, Г. Б. Гаррісон у передмові до видання «Макбета» в серії «The Penguin Shakespeare» свідчить, що друк у F підготовлений старанно. Але всі дослідники звертають увагу на те, що текст «Макбета» значно коротший за тексти інших драм Шекспіра початку XVII ст.: у ньому близько двох тисяч рядків, тоді як у «Гамлеті» – близько чотирьох тисяч, а в «Отелло» й «Королі Лірі»-близько трьох з половиною. Очевидно, у F був надрукований текст, підготовлений до вистави, з відповідними скороченнями.\nЩе одна текстологічна проблема полягає, в тому, що деякі сцени й фрагменти трагедії відрізняються за мовою і стилем, а також за художнім рівнем. Було встановлено, що епізоди з Гекатою і відьмами в 5 сцені III дії і в 1 сцені IV дії текстуально збігаються з драмою-феєрією Т. Мідлтона «Відьма», яка дійшла до нас у рукописі. Деякі дослідники знаходять руку Мідлтона також у інших сценах твору і таким чином висувають його в «співавтори» Шекспіра, зокрема приписують йому скорочення «Макбета» для сцени зі включенням кількох власних фрагментів. Але цілком можливо й те, що театр «Глобус» за своєю ініціативою використав у постановці трагедії фрагменти з п’єси Мідлтона, яка не мала успіху у глядачів. \nОсновним джерелом для «Макбета» були всі ті ж «Хроніки Аліглії, Шотландії та Ірландії» Р. Голіншеда. Макбет – історична особа: полководець і родич шотландського короля Дункана, він 1040 р. вбив його і сам коронувався, сімнадцять років правив краТною і загинув 1057 р. в боротьбі з Малкольмом, сином Дункана. Макбет виявив себе мужнім і розважливим монархом, але пізніші хроністи (А. Вінтоун, Г. Боецій) знизили його образ і внесли в його життєпис легендарно-міфологічні моменти («віщі сестри», що пророкують Макбету майбутнє, воїн, «не народжений жінкою», який його вб’є, Бірнамський ліс, що рушає па замок Дунсінан). Усе це перейшло у хроніку Голіншеда, на якій засновується сюжетна канва Шекспірової трагедії. Та разом з тим Шекспір піддав сюжет значній переробці, виходячи із своїх ідейно-естетичних завдань і даючи волю художньому домислу. Так, для сцени вбивства короля Дункана він використав давніший епізод хроніки Голіншеда, вбивство шотландського короля X ст. Дуффа його полководцем Допальдом. Повністю витворений Шекспіром образ леді Макбет, про яку у Голіншеда одним реченням говориться, що вона «розпалювала» честолюбство свого чоловіка. Проте не будемо порівнювати трагедію з хроніками, тим більше, що Шекспірів «Макбет» – не історична драма з раннього шотландського середньовіччя, а твір, проблематика, весь ідейпо-художній світ якого породжені насамперед сучасністю драматурга, добою Ренесансу та її кризою. За своєю фабулою та її джерелом «Макбет» зближається з історичними хроніками Шекспіра, але за змістом та жанровою структурою це зовсім інший твір. У хроніках Шекспіра передусім цікавило державно-політичне -життя країни, як воно проявлялося в політичних суперечностях і боріннях, а в трагедіях на перший план виходить суто людський зміст, уже по-іншому пов’язаний з суспільним життям та історією, переважно через глибинні колізії і конфлікти морального характеру. Функціональна специфіка трагедії, принаймні в класичні періоди її розвитку, й полягає у тому, що вона, ставлячи проблеми людської поведінки, звертається передусім до людського сумління і найперше своє призначення вбачає в тому, щоб вражати, тривожити його, доводячи до крайньої напруги, таким шляхом досягати благотворного впливу на психіку людини, «очищати» її помисли й почуття. »\nОсновний зміст «Макбета», як і інших великих Шекспірових трагедій початку XVII ст., пов’язаний з кризою ідеології ренесансного гуманізму. Тут з могутньою художньою силою виражено ще один з істотних аспектів названого явища – кризу ренесансного індивідуалізму, який був одним з наріжних каменів ідеології Відродження. Звільняючись від пут феодально-корпоративної системи середньовіччя, людина Відродження усвідомлювала себе як самодостатню духовну й моральну силу, котра стверджує себе, свою «богорівність» у великих діяннях. Причому гуманісти вважали, що розумна й доброчесна природа людини іманентно спрямовує її по шляху добрих помислів та вчинків. Але хід суспільно-історичного життя неухильно заперечував ці постулати гуманістичної ідеології, руйнував наївно-оптимістичну й на свій лад догматичну віру в природжену доброту й розумність людської натури. Відповідно ренесансний індивідуалізм дедалі частіше обертався своєю темною, «демонічною» стороною,- насиллям і тиранією, аморальністю і підступністю, дикими оргіями хижацьких апетитів,  ексцесами непомірного честолюбства. Зазнав краху ідеал ренесансної особистості-героїчної, гуманної, одухотвореної, спрямованої до добрих діянь, що стверджують високу гідність людніш, натомість приходило нове розуміння людської природи як складної й суперечливої, здатної і до добра, і до зла.\nСвоєрідністю образу Макбета, в якому найповніше й найвиразніше втілилось це нове розуміння людини, що з’явилося в Шекспіра на початку XVII ст., визначається своєрідність структури даної трагедії. В ній на відміну від трьох попередніх немає протагоніста, носія доброго начала, якому протистоїть антагоніст, як це маємо в «Гамлеті» (Гамлет – Клавдій), найвиразніше в «Отелло» (Отелло – Яго). В трагедії «Макбет» протагоніст і антагоніст злиті в образі центрального героя, який спершу виступає носієм протилежних начал. І цим образ Макбета, який став кривавим тираном, відрізняється від однозначно негативних образів, таких «геніїв зла», як Річард III, Яго, Едмуид. Відповідно немає в трагедії боротьби протагоніста й антагоніста, за якою стоїть боротьба добра і зла,- вона переноситься у внутрішній світ Макбета, її ареною стає його свідомість і нечисте сумління. Щодо леді Макбет, то це не антагоніст, не «злий геній» долі чоловіка, як іноді визначають її функціональну роль, вона скоріше відіграє роль своєрідного каталізатора процесів у свідомості й душі Макбета, котрі призводять до торжества зла.\nБезперечно, Макбет веде походження від ренесансних індивідуалістів, які вбачали найвищу мету і ледве не сакральний сенс свого життя в ствердженні й звеличенні своєї особистості, в повному виявленні закладених у ній можливостей. Самому собі – і небезпідставно -Макбет здається завершеним утіленням воїнської доблесті, і у нього з’являється бажання увінчати себе королівською короною,- не тільки тому, що він належить до королівського роду, а й за «природним правом» найдоблеснішого серед доблесних, пайдостойнішого серед достойних, яке визнавалося гуманістичною ідеологією Відродження. Честолюбство є домінуючою рисою в Макбетовому характері, сам він говорить, що в цьому «основний нерв» його життя, і воно ж, як передчуває герой, занапастить його. На шляху до самоствердження Макбета постає складна перешкода: він не може заволодіти короною, не вчинивши злочину, не вбивши короля Дункана. Це рішення дається героєві не просто, бо від природи він добра людина; як каже леді Макбет, «…всмоктав ти надмір людяності разом Із молоком, щоб вибрать  шлях короткий». Макбетова душа стає ареною тяжкої боротьби, в якій стикаються людяність з честолюбством, а в широкому плані – дві протилежні моралі, дві точки зору на людину та її сутність.\nДругу з них, в якій індивідуалізм переходить у войовничий антигуманізм, що межує зі «звірячою мораллю», виражає леді Макбет. За її логікою, бути людиною – це значить бути готовим на найжахливіший учинок заради досягнення честолюбної мети. Відповідаючи на її докори, Макбет заявлпє: «Я смію все, що можуть люди сміти. Хто сміє більше, той вже не людина». Герой трагедії приймає доводи дружини, її мораль, бо в душі вже схилився до них, спонукуваний честолюбством. Він підступно вбиває короля Дункана і стає на шлях, з якого немає вороття. Шлях, яким віднині йде Макбет,- це шлях кривавого тирана, котрому не залишається нічого, як убивати й убивати, аж поки стає ясно, що вбивати треба всіх. Шекспір тут не тільки виявляє цю страхітливу логіку політичної боротьби, викликаної узурпацією влади (з цим ми вже зустрічалися в його історичних хроніках), а передусім глибоко розкриває морально-психологічні аспекти трагедії свого героя.\nВбивство Дункана несподівано для Макбета докорінно міняє його становище в світі, і геніальність Шекспіра з особливою переконливістю проявляється в тому, як тонко й глибоко розкриває він цю зміну, де нероздільно діють об’єктивні й суб’єктивні чинники. Заколовши Дункана, Макбет, за його словами, «зарізав сон, і більше тан кавдорський Не буде спать». Зміст цієї незвичайної шекспірів-ської метафори проясняється контекстом п’єси і зрештою зводиться до того, що Макбет поставив себе поза людьми й людським світом і водночас звалив на себе непосильний моральний тягар. Взаємини з людьми все більше зводяться у нього до «механіки вбивств», з’являється і катастрофічно зростає відчуження, яке призводить до розпаду особистості Макбета і його загибелі. Зрештою Шекспір, переглядаючи у світлі трагічного історичного досвіду концепцію ренесансного індивідуалізму, з великою художньою силою показує, як крайній індивідуалізм веде до самознищення визначної особистості.\nХоч коротко слід сказати й про образ леді Макбет, місце й роль якого у творі визначаються по-різному. Зокрема, поширене трактування, за яким леді Макбет – це «злий геній» в житті головного героя, інспіратор його злочинних дій. Це не зовсім так, бо задум здобути корону, як видно з тексту, належить її чоловікові, вона скоріше виступає його спільницею, підтримує його волю і рішучість. Не менш честолюбна, вона хоче увінчати свою жіночу вроду короною королеви, в цьому її манія, її одержимість. На відміну від чоловіка, леді Макбет не знає вагань і моральних мук, залізна воля робить її натурою навдивовижу цільною і якоюсь нелюдською, демонічною. Проте сама людська природа, незалежно від волі й свідомості цієї жінки, не витримує непомірного тягаря й ламається: леді Макбет божеволіє і передчасно помирає.\nЗ розглянутих особливостей трагедії «Макбет» витікає своєрідність її фіналу з його подвійним звучанням. З одного боку, тут загибель головного героя – це падіння в чорну безодню без морального очищення чи просвітленого примирення, що знаходимо у фіналах трьох попередніх трагедій, і ця безпросвітність, цей морок справляють гнітюче враження. З другого боку, у фіналі «Макбета» всі сили, що об’єдналися в боротьбі проти тирана, здобувають перемогу, і це надає фіналу оптимістичного звучання. І можна погодитися з дослідниками, які кажуть, що хоч трагедія про Макбета показує страшну силу зла, це все-таки найоптимістичніша з чотирьох великих Шекспірових трагедій.\nУ Росії перший переклад «Макбета» з’явився 1830 p., але зроблений він був А. Ротчевим з німецького перекладу Ф. Шіллера. 1831 р. у Харкові ректор місцевого університету І. Я. Кронеберг опублікував брошуру «Макбет», яка була першою вітчизняною науково-критичною працею про цю трагедію. Протягом XIX ст. з’явилося ще кілька перекладів трагедії російською мовою, які мали поширення і на Україні (М. Б. Вронченка, того ж Кронеберга, Ф. М. Устрялова та інші). Першим до перекладання «Макбета» українською мовою взявся на початку 70-х pp. минулого століття Юрій Федькович, але це був вільний переклад на основі німецького посередника. (На початку 1860-х pp. трагедію перекладав Панас Мирний з російського перекладу Кронеберга, але робота ця не була завершена). Перший переклад «Макбета» з оригіналу зробив П. Куліш десь між 1882 і 1886 pp.; він був видрукуваний 1900 р. у Львові окремою книжкою за редакцією і з передмовою Івана Яковича Франка. Загалом Франко позитивно оцінив переклад, проте зазначив, що «до тої сили і різнорідності тонів, якою відзначається англійський оригінал, їй (спробі перекладу.- Д. Н.) ще дуже і дуже далеко». Відомо також, що на початку 1898 р. «Макбета» почала перекладати Леся Українка, але далі перших трьох сцен справа не пішла.\nНа українській сцені «Макбет» з’явився вже після Великої Жовтневої революції. Перша його постановка була здійснена Лесем Курбасом 1920 р. в Державному мандрівному зразковому театрі у Білій Церкві. У квітні 1924 р. «Макбет» був знову поставлений Курбасом у театрі «Березіль»; це була підкреслено авангардистська вистава, яка не мала успіху у глядачів. Згодом театри республіки неодноразово зверталися до цієї трагедії Шекспіра. Помітною подією українського театрального життя стала вистава «Макбета» в Донецькому державному драматичному театрі ім. Артема, здійснена режисером В. Васильком 1938 р. На рівні сучасних вимог ця Шекспірова трагедія була відтворена українськими радянськими перекладачами Юрієм Корецьким та Борисом Теном. \nПРИМІТКИ ДО «МАКБ’ЕТА»\nС. 345. Геката – див. приміт. до с. Щ.\nТри відьми.- В хроніці Голіншеда згадується, що перед Макбетом з’явилися не «звичайні відьми»: «То були три віщі сестри -тобто богині долі…» Так про них далі й говориться в трагедії.\nС. 346. Форрес– місто в північній Шотландії, де здавна був королівський замок.\nС. 347. Гармати, що заряд подвійний мають…– Анахронізм: гармат у XI ст. ше не було.\nС. 348. Тан– давній шотландський титул, відповідний англійському лорду.\nБеллона – богиня війни у давньоримській міфології.\nСент-Кольм – монастир па острові інчколм біля західного узбережжя Шотландії.\nС. 349. Алеппо (Халеб) – місто в Сірії. Згадка про дійсне плавання корабля «Тигр» із Лондона в Тріполі у 1604 р. Тріполі у той час – гавань Алеппо.\n…щур той без хвоста…- За повір’ям, відьми обертаються на щурів, тільки безхвостих.\nС. 350. Гламіський тан,– спадковий титул Макбета. В Шотландії зберігся донині замок Гдаміс. Щодо Кавдорського танства, то його в Шотландії не було.\nС. 355. Кемберленд – графство в північній Англії, було леном шотландських королів. Спадкоємець престолу ставав принцом Кемберлендським. У давній Шотландії королів обирали, але обов’язково з королівського роду. Макбет належав до нього, і проголошення Малкольма принцом Кемберлендським перекреслювало його надії отримати коропу законним шляхом після смерті Дункана.\nС. 359. …голе немовля на крилах вітру..-.-.Неясний образ, який по-різному тлумачиться коментаторами. Можливо, це алегорія .невинної жертви.\nС. 360. їх розум перегонним кубом стане.– Мається на увазі пере-гонний куб алхіміків.\nС. 363. Лихий Тарквіній до своєї жертви…– Легендарний давньоримський царевич Секст Тарквіній збезчестив свою гостю Лукрецію, і та заподіяла собі смерть. Див. поему «Лукреція».\nС. 366. А, це дворушник, що присягався на обидві сторони проти кожної.– Англійські коментатори Д. Вілсон і К. М’юїр вбачають у цьому пасажі  натяк на злободенну справу священика-єзуїта Генрі Гарнета, який підтримував і надихав учасників Порохової змови, котрі хотіли висадити в повітря парламент разом з королем Яковом І. На суді Гарнет заявив, що «молився за успіх великої акції, пов’язаної зі справою католиків», але & той же час твердив, що це не стосувалося Порохової, змови.\nС. 368. Горгона (тр. міф.) – жінка-потвора зі зміями замість волосся; обертала на камінь усіх, хто на неї дивився.\nС. 372. Скон – абатство і коронаційний замок шотландських королів на північ від Перта, столиці Шотландії до другої половини XV ст. Колмекіл (Kolrnes-hiTt)-острів біля західного узбережжя Шотландії, на якому була усипальниця шотландських королів X-ХГ ст.\nС. 375. / знічується перед ним мій геній, Як перед Цезарем колись Антоній.– Як розповідає Плутарх у «Порівняльних життєписах», один єгипетський віщун сказав Антонію: «Твій демон (інакше, «геній», «дух, що оберігає людину») боїться демона Цезаря і, будучи сміливим і високим, коли він сам, стає боязким і нерішучим, коли наближається до цього демона».\nС. 382. Немає ж місця,-– За повір’ям,, пр.ивида бачить лише той, до кого він з’явився.\nС. 38.4. ЇЇІрканський тигр – див. приміт. до с. 48.\nС. 386. Ахерон (гр. міф.)-ріка мертвих у підземному царстві. Хай з рога місяця сплива…– В давнину вірили, що з місяця спливає отруйна піна (virus lunare), яка краплями падає на землю.\nС. 387. Так доброзичливо Едвард поставивсь…– Мається на увазі англійський король Едвард Сповідник (1042-1066).\nНортемберленд – графство на півночі Англії,, біля шотландського кордону. Тут ідеться про старого графа Нортемберлендського і його сина Сіварда.\n…що де знайшла, Кидай кожна до котла.- Численні деталі з «кухні’ відьом» збігаються з наведеними в книзі Р. Скотта «Викриття мистецтва відьом» (1584) та в інших демонологічних виданнях того часу. Але чимало Шекспір міг узяти і з поширених тоді народних повір’їв.\nС. 300. Перший привид у шоломі (в оригіналі: «голова в шоломі» – an Armed Head).- Це голова самого Макбета, яку зітне. Макдуф,. і- звідси застереження цього привида: «Макбет, Макдуфа уникай».\n-Це Макдуф-, який не був народжений, а вийнятий зі розрізаного лона матері. \nТретій привид – дитя з короною на чолі і гілкою в руці.– Це Малкольм, солдати якого підуть на приступ замку Макбета, замаскувавшись гілками з Бірнамського лісу (і таким чином на Дунсінан «зрушить ліс Бірнамський»).\n– – Це Малкольм, солдати якого підуть на приступ замку Макбета, замаскувавшись гілками з Бірнамського лісу (і таким чином на Дунсінан «зрушить ліс Бірнамський»).\nС. 391. Привиди восьми королів… За ними йде дух Банко.– Вважалося, що Стюарти, династія шотландських королів, походять з роду Банко. Останній з них у процесії – Яків VI, він же й англійський король Яків І, який тримає в руках дзеркало, де відбиваються тіні майбутніх королів династії Стюартів.\nС. 392. …в них подвійні Держави, берла ще й потрійні навіть! – Подвійні держави – емблеми коронації шотландськими й англійськими королями. Хто коронувався англійським королем, ставав також королем Ірландії, на що вказують потрійні берла.\nС. 406. До ласолюбів Англії! – Шотландцям, життєвий уклад яких відзначався спартанською суворістю, англійці здавалися ласолюбами.\nС. 407. Гей, Сейтоне! – Сейтони були спадковими зброєносцями шотландських королів.\nС. 412. Керни – легка ірландська піхота.\nС. 413. Навіщо грати римського безумця І, кинувшись на меч свій, умирати? – Подібною смертю покінчили, програвши вирішальні битви, кілька героїв римської історії – Катон Утічський, Марк Брут, Марк Антоній та інші.\nКороль Лір (переклад М.Рильського) Наступна новина


Новий тарифний план для рівнян — «Рівний Рік» від lifecell. Місто - Новини Рівного та області — Рівне Вечірнє\nНовий тарифний план для рівнян — «Рівний Рік» від lifecell\nlifecell представив новий тарифний план «Рівний Рік», розроблений спеціально для мешканців м. Рівне. Пакет послуг за тарифним планом містить безлімітний інтернет, а його вартість складає 99 гривень на рік.\nУ літні місяці споживання мобільного дата-трафіку в Рівному збільшувалось в середньому на 126% на річній основі. Аби задовольнити зростаючий попит рівнян на цифрові послуги та заохотити їх і надалі користуватися сервісами lifecell, оператор розробив тарифний план «Рівний Рік».\nПакет послуг тарифного плану «Рівний Рік» доступний для абонентів, що обслуговуються на умовах попередньої оплати, та включає:\n* За умовами тарифного плану інтернет-трафік надається абонентам безлімітно. При споживанні абонентом 50 гігабайтів впродовж 4 тижнів швидкість мобільного інтернету становитиме до 1 мегабіт на секунду без обмеження обсягу трафіку та відновлюватиметься кожні 4 тижні.\nПакет послуг тарифу «Рівний Рік» діє у м. Рівне та на території до 10 км від адміністративних меж міста. Вартість дзвінків на всі номери по Україні (міські, мобільні, lifecell) в регіоні та поза межами дії пакета послуг становить 1 грн/хв.\nВ рамках тарифного плану є можливість замовити додатково до основного пакета послуг послугу «Безлімітні дзвінки» на номери lifecell.\nПри користуванні мобільним інтернетом поза межами дії пакета послуг тарифного плану, а також коли пакет послуг на 1 рік не сплачено — вартість доступу до мережі інтернет складає 10 грн за 500 мегабайтів, якщо на рахунку абонента 10 грн і більше; 5 грн за 250 мегабайтів, якщо на рахунку менше 10 грн.\nВартість переходу на «Рівний Рік» з будь-якого іншого тарифного плану lifecell становить 50 грн. Щоб підключити «Рівний Рік», необхідно зателефонувати на номер 4021 (тільки у межах регіону дії тарифу) та дати згоду на підключення. Далі необхідно оплатити 99 грн за пакет послуг на 1 рік.\nРівняни, що наразі не є абонентами lifecell, можуть безкоштовно підключити пакет послуг «Рівний Рік», придбавши «Стартовий пакет #1» (без бонусів на рахунку), «Універсальний стартовий пакет» (зі 150 бонусами на рахунку) або будь-який інший стартовий пакет lifecell.\n# зв’язок # тариф # life\nПопередня стаття «Не балувана» - Галина Кульчинська про себе і майбутнє Рівного. А також про тарифи, порядок і… гроші\nНаступна стаття Директор школи прокоментував ситуацію з перегородками в туалеті (ВІДЕО)


У Луцьку – під забороною кафе, кінотеатри і громадський транспорт | Волинь 24 - новини Волині та Луцька\nЛуцьк увійшов до червоної зони, де ситуація з погіршенням коронавірусної інфекції є найгірша в області.\nНагадаємо, з 1 серпня набуває чинності постанова Кабінету Міністрів від 22 липня 2020 р. №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».\nТак, на Волині до червоної зони, де ситуація із поширенням коронавірусної інфекції є найгірша, віднесли місто Луцьк. До помаранчевої зони увійшли Луцький і Любешівський райони. Жовта зона – місто Нововолинськ, а також Горохівський, Ківерцівський, Локачинський, Маневицький і Турійський райони. Всі інші території Волинської області, відповідно, наразі належать до "зеленої" зони.\nТеги: луцьк, волинь, карантин, посилення, зони\n22 червня, 2020, 14:01


Олх Кагарлик Київська область\nТи хочеш щось продати або купити? Ти не маєш бажання або часу ходити по магазинах або ринку міста Кагарлик? Тебе гнітить лише від однієї думки ходити серед маси людей? Не хочете вичікувати черги та кілька хвилин допитувати продавця, скільки вартує той чи інший товар? Не проблема ! Сьогодні, тобі в допомогу прийде мережа-інтернет.\nЄ безліч спеціалізованих інтернет-магазинів, де можна придбати хороші речі за собівартістю. Навіть, якщо ви хочете позбутися непотрібної речі, у вас є можливість продати її через Глобальну мережу. Для цього створені спеціальні сервери.\nОстаннім часом в м. Кагарлик, як і по всій Україні, набув популярності ОLX. Перевагою цього ресурсу є те, що кожного дня тут з’являються тисячі нових оголошень. На OLX Кагарлика Київської області швидко та зручно можна купити/продати будь-яку річ: від дитячої кофтинки до приватного підприємства. Послуги манікюру чи консультація психолога тут теж доступна. Більше того, заощадити свій час можна завдяки зручній формі оплати та доставці. Найпростішим способом оплати в місті Кагарлик все ж залишається готівка. В цьому випадку Ви можете на власні очі переконатися у відповідності товару картинці та його якості, передати гроші з рук в руки. Адже особиста зустріч з продавцем чи покупцем, оплата товару на місці – найнадійніший вид співпраці.\nЩодо купівлі/продажу товарів на більш далеких відстанях, olx рекомендує скористатися послугами готівкового переказу коштів і доставкою “Нової пошти”.\nТо як же правильно залишити заявку на найбільшій дошці оголошень – olx? Насправді це можна зробити дуже легко і швидко. Все що потрібно це: зареєструватися, ввести короткий та зрозумілий заголовок товару, вибрати розділ і рубрику, вказати ціну, опис і обов’язково додати якісні фотографії. Тут одразу можна активувати послугу “olx доставка”. Не забудьте також вказати своє місцезнаходження. Це допоможе іншим користувачам з легкістю знайти пропозиції у своєму місті. Достатньо буде ввести в пошуковій системі “ОЛХ Кагарлик Оголошення”, і вам одразу покажуть всі товари та послуги вашого міста. Якщо ви шукаєте щось конкретне, то вам у нагоді стане зручний фільтр пошуку. Товари можна розглядати як за темами: робота, послуги, обмін, віддам безкоштовно, дитячий світ, нерухомість, транспорт, тварини, електроніка, мода і стиль, хобі, відпочинок і спорт, так і за вартістю чи місцезнаходженням. Вдалих покупок і продажів!\nTags: OLX КагарликОголошення КагарликОлх КагарликОлх Кагарлик Київська область\nNext story Робота в м. Кагарлик\nPrevious story Як придбати квартиру у Кагарлику


Інґа Ваннер, Тетяна Вєжис\nСтаровинне місто Пльзень розташоване у Чехії на злитті чотирьох річок (Мже, Радбузи, Углави та Услави) біля самісінької "золотої стежки" - легендарного торгівельного шляху Середньовіччя. Саме йому місто завдячує своїм королівським статусом, який надали Пльзеню ще у 13 сторіччі, одразу ж після його заснування. Вісім століть потому, йому випала честь називатись культурною столицею Європи. У рамках проекту, організованого за ініціативою Євросоюзу в червні 1985 року, в чеському місті впродовж 365 днів проходили культурні заходи, споріднені темою "Пльзеню, відкрийся!"\n50 масштабних проектів та 600 різноманітних заходів склались у мозаїку культурного життя старовинного міста. На логотипі проекту зображено п’ять точок, немов на доміно: організатори запрошують усіх охочих "зіграти" разом, взявши активну участь у програмі проекту.\nЙого ціль - створення умов для діалогу між різноманітними культурами, етнічними групами та народами, привабити якнайбільше місцевих мешканців. Для цього побудували новий театр, створили "Фабрику культури", відкрились нові перспективи для творчості - фестивалі, виставки, довгострокові проекти.\n17 січня 2015 року місто з населенням близько 170 тисяч осіб відсвяткувало початок захоплюючої подорожі для першовідкривачів Пльзеня - як корінних мешканців, так і відвідувачів із інших міст та країн. "Потяг культури" (зі справжніми театральними підмостками!) - проект на рейках в буквальному значенні цього слова. По суботах та неділях театральний склад запрошував на вистави, що відбувалися одразу ж під час подорожі залізницею між німецьким Регенсбургом та Пльзенем.\nЗавдяки старанням художнього керівника проекту Петра Формана та його команди, програма заходів була складена таким чином, аби культурні традиції міста поєднувались з новаторськими течіями сучасності та могли зацікавити представників найрізноманітніших вікових груп.\nНа території колишньої пивоварні Světovar (вона була заснована 1910 року) відкрилася "Фабрика культури", що була покликана стати справжньою кузнею креативу. За задумом організаторів, вона трималася на чотирьох стовпах, серед яких - творчі майстерні, програми живого мистецтва, громадська діяльність, а також інкубатор творчих ідей.\nУ травні Пльзень стало місцем проведення великомасштабних святкувань з нагоди 70-річного ювілею закінчення Другої світової війни. Проект "Приховане місто" та спеціально розроблений для нього додаток для смартфону познайомили гостей з локальною історією, пропонуючи послухати спогади місцевих жителів, що розповідають про свою батьківщину.\nДо облаштування Пльзеня організатори проекту долучали усіх охочих, у тому числі школярів, зокрема навесні 2015 року. У рамках заходу "Прикрась власне місто" відбудулися свята вулиць та творчі посиденьки з сусідами, а найцікавіші пропозиції були утілені в життя.\nУлітку знову настала епоха бароко - принаймні, у Пльзені. "Дев'ять тижнів бароко" - так називався фестиваль, що відбувся в дев'яти районах міста. У програмі - концерти, хореографічні постановки, вистави, виставки, гастрономічні екскурсії, дегустації вин та садові святкування з вражаючими феєрверками. І все це на тлі пам'яток архітектури "витіюватої" епохи, що розбурхують фантазію.\nТакож Пльзень славиться авто марки "Шкода". Саме тут у 1923 році була зареєстрована емблема автомобілебудівної фірми "Шкода"\nУ вересні в місті відкрилися театральний сезон та "Фестиваль нового цирку". На околицях Пльзеня відбулися фестивалі ландшафтного мистецтва ReMIND та "Дев'ять тижнів слідами індустрії".\nПльзень асоціюють не тільки із всесвітньо відомим пивом та автомобілями, але також і з ляльками-маріонетками. Давня традиція виготовлення цих фігурок представлена на виставці лялькарів з усієї Європи.\nІнформаційно-довідковим центром проекту стала мобільна робота художника Петра Нікла "Автобусний маршрут 2015". Цю футуристичну споруду можна було побачити та відвідати під час різноманітних заходів.\n12 грудня 2015 р. в культурній столиці Європи оголошене свято світла, що було покликане ще яскравіше "освітити" шлях міста, що впевнено крокує в ногу з Європою. А це означає, що на нас чекає продовження…


Міноборони посилило протиповітряну оборону трьох резиденцій Януковича: “Міжгір’я”, “Форос”, “Гуту” | Версії | новини та розслідування\nМіноборони посилило протиповітряну оборону трьох резиденцій Януковича: “Міжгір’я”, “Форос”, “Гуту”\n28/02/2013 0 23\nПовітряні сили України охороняють три резиденції президента Віктора Януковича — “Міжгір’я”, “Форос”, “Гута”. Про це у своєму блозі на «Українській правді” пише журналіст Олександр Аргат. Інформація стала відкритою завдяки запиту...\nПовітряні сили України охороняють три резиденції президента Віктора Януковича — “Міжгір’я”, “Форос”, “Гута”. Про це у своєму блозі на «Українській правді” пише журналіст Олександр Аргат. Інформація стала відкритою завдяки запиту народного депутата із Прикарпаття, екс-секретаря Івано-Франківської міської ради Руслана Марцінківа.\nЗа його словами, у вересні 2012-го наказом міністра оборони Повітряним силам України було дано вказівку розробити три плани з прикриття повітряного простору над окремими районами.\n“Ці плани, або ж по-військовому — “замисли”, мають недвозначні назви “Міжгір’я”, “Форос”, “Гута”. Хто не в курсі — це три резиденції Януковича. Ці райони включено до переліку важливих державних об’єктів, а отже їх захист відбувається із залученням чергових сил. Тобто для їх оборони можуть підняти в небо черговий винищувач, бойовий гелікоптер, або пустити ракету із зенітного комплексу”, — зазначає журналіст.\nНа запит депутата від “Свободи” Руслана Марцінківа міністр оборони Павло Лебедєв відповів так: “на сьогодні особливої актуальності набуло питання необхідності посилення контролю використання повітряного простору у зв’язку з суттєвим збільшенням кількості порушень порядку та правил використання повітряного простору малорозмірними та мало швидкісними повітряними суднами.”.\n“Ураховуючи те, що зазначені питання набули системного характеру та на підставі положень законів України “про боротьбу з тероризмом” та “про державну охорону органів державної влади та посадових осіб” у міністерстві оборони було прийнято відповідні рішення щодо опрацювання трьох замислів ППО районів перебування осіб, щодо яких здійснюється державна охорона (Межигір’я, Форос, Гута ), які вводяться в дію в разі отримання у встановленому порядку інформації від Управління державної охорони України”, — йдеться у відповіді на запит.\n“Заходи ППО районів перебування осіб, щодо яких здійснюється державна охорона, здійснюється в рамках виконання завдань бойового чергування та не потребують додаткового виділення матеріальних засобів”, — запевнив Лебедєв.\n“Місцеві жителі говорять про новостворені позиції і на півночі та на сході Межигір’я. Активізація в розгортанні засобів ППО поміченна ними в Лютіжі та Літках. Військові поновлюють старі позиції, які залишили кілька або багато років тому. До військової техніки та житлових блоків тягнуть електрику. Так що, можливо, завдяку певному сусідству посилюється справді і захист повітряного простору над ГЕС і столиці загалом” , — пише Аргат.\nЯк повідомлялось, у грудні 2012 року Міністерство оборони підтвердило, що на хвилерізів у районі Вишгорода, неподалік від резиденції Януковича «Межигір’я», обладнала мобільну бойову групу протиповітряної оборони (ППО).\nЗгодом Янукович подякував військовим за мирне небо над головою\nНагадаємо, у листопаді 2011 Украерорух присвоїв території резиденції Віктора Януковича «Межигір’я»статус зони, забороненої для польотів авіації.\nТаку заборону в ДП «Украерорух» пояснили тим, що статус забороненої зони цим землям надали через розташування поблизу «Межигір’я» Київської ГЕС. Втім, на авіанавігаційній карті видно, що у центрі зони, забороненої для польотів, розташована не Київська ГЕС, а резиденція «Межигір’я».


Апаратна нарада 05.11.2019\n5 листопада у залі засідань районної ради відбулася апаратна нарада при в.о. голови райдержадміністрації за участі голови районної ради Володимира Нікітенка.\nПро хід виконання Програми розвитку малого і середнього підприємництва в районі на 2018-2020 роки виступила директор Гадяцького районного фонду підтримки підприємництва Алла Куліш.\nПро хід виконання Програми соціального захисту осіб з обмеженими фізичними можливостями на 2013-2020 роки доповіли начальник відділу освіти райдержадміністрації Леся Зливко та директор Веприцької ЗОШ І-ІІІ ступенів Ірина Іщенко.\nДиректор Гадяцького центру комплексної реабілітації дітей з інвалідністю Євген Апарін розповів про роботу Центру за 9 місяців 2019 року.\nВолодимир Нікітенко закликав відділ освіти та директорів шкіл працювати над питанням адаптації дітей з особливими потребами у навчальному середовищі, забезпечувати потреби та створювати умови для їх самореалізації.\nГоловний спеціаліст-координатор проектів та інвестиційних програм районної ради Ольга Киричко розповіла про проміжні результати голосування за обласні проекти – шкільний громадський бюджет та всеукраїнський громадський бюджет.\nВолодимир Нікітенко наголосив на необхідності залучення більшої аудиторії громадян до голосування, адже виграшні проекти – це додаткові надходження до місцевих бюджетів. Також він закликав присутніх вакцинуватися від усіх небезпечних хвороб та попрохав головних лікарів ЦРЛ та ЦПМСД працювати у напрямку вакцинації населення району.\nПрисутні також заслухали начальника районного сектору ДСНС України в Полтавській області Василя Губського, який доповів про стан безпеки, надзвичайні події і ситуації, які виникли на території району за минулий тиждень.


"Джавеліни" прийдуть – порядок наведуть, або Чому Україну потрібно озброювати - 24 Канал\n"Джавеліни" прийдуть – порядок наведуть, або Чому Україну потрібно озброювати\n2 березня 2018 , 17:00 - Читать новость на русском\nЩо змінить постачання Сполученими Штатами "Джавелінів" в Україну? / news.err.ee\n"Джавеліни" прийдуть – порядок наведуть? Насправді – ні. Але крок історично важливий.\nFacebook Дмитро Кулеба\n"Джавеліни" – це сигнал усім, що "можна". Можна постачати Україні зброю.\nЧитайте також: Аргумент проти Кремля, – Порошенко відреагував на історичне рішення США щодо "Джавелінів"\nДжавеліни – це також питання наративу у комунікативній війні. Постачання такої зброї руйнує психологічний бар'єр. Виявиться, що, якщо Україні дати щось високотехнологічне, то небо не впаде на землю.\nУ наратив про недолугих українців, яким не можна довіряти ядерну зброю, радари, хаммери і взагалі будь-яку зброю, з-за поребрика, інвестовано стільки грошей і політичного капіталу, що можна зрозуміти стурбованість інвестора.\nНу і взагалі красиво – Путін виступає про ракети з непередбачуваною траєкторією і тут же Пентагон (!) інформує, що Держдеп (!) погодив передачу "Джавелінів" із цілком передбачуваною траєкторією.\nВиди зброї неспівставні, але логіка подій правильна. Хоч і страшнувата. Але таке життя. І треба вміти за себе боротися.\nЧитайте також: У Держдепі США розповіли, як планують відповісти на ракетну загрозу з боку Росії\nЩо таке системи Javelin? Це переносний протитанковий ракетні комплекси, які виробляють у США. Ракети призначені для ураження бронетехніки, укріплень на землі, а також деяких літальних об'єктів, що переміщуються на низькій висоті й швидкості – гелікоптерів або безпілотників.\nНовини України Новини США Новини політики Новини Росії Зброя Публікації Новини news Джавелін\nЯк приготувати шоколадний кекс-брауні: домашній рецепт


ЕОМ, на якій проводилося розв'язання даної задачі, володіє можливістю підключення в локальну обчислювальну мережу (ЛОМ), діючу в рамках підприємства. ЛОМ являє собою комунікаційну систему, що належить одній організації і що дозволяє, за допомогою єдиного передаючого середовища, з'єднувати один з одним однотипні або різнотипні засоби обчислювальної техніки. ЛОМ забезпечує просте і зручне об'єднання всіх засобів в межах виробничого комплексу.\nХарактеризуючи структуру зовнішньої пам'яті, необхідно зазначити, що ЕОМ обладнана двома типами зовнішніх запам'ятовуючих пристроїв, що\nвикористовуються для зберігання програм і даних: накопичувачем на жорсткому магнітному диску (НЖМД) і накопичувачем на гнучких магнітних дисках (НГМД). НЖМД має в своєму розпорядженні форматовану ємність в розмірі 2,1 Гб, а НГМД - 1.44 Мб.\nНа ЕОМ встановлена операційна система М8 ^08 6.20. Операційна система - програмний засіб, що забезпечує підтримку роботи всіх програм і їх взаємодію з апаратними засобами ЕОМ, а також надання користувачеві можливості загального управління комп'ютером. Операційні системи розрізнюються архітектурою, можливостями, необхідними ресурсами, набором сервісних функцій, орієнтацією на типи мікропроцесорів, що використовуються і пр. У даний час на ЕОМ використовується велика кількість операційних систем, серед яких найбільше розповсюдження набули декілька сімейств, орієнтованих на уніфіковані мікропроцесори і відповідно на їх основі ЕОМ. Операційна система М8 005 6.20 є останньою версією, розробленою фірмою "МІСГ050П", яка забезпечує можливість реалізації широкого набору функцій.\nПрикладне програмне забезпечення - програмні засоби, що використовуються практично у всіх областях застосування ЕОМ і що забезпечують обробку тексту, таблиць, графічне представлення даних, взаємодії з базами даних, комунікаційні функції, обробку відеоданих і інш. Обробка табличних даних - один з основних напрямів роботи на ЕОМ. Особливу роль при цьому грають табличні процесори, які часто складають ядро автоматизованих систем обробки даних. Важливий напрям їх використання - створення АРМ бухгалтера, автоматизація труда працівників облікових спеціальностей. Об'єктом табличної обробки є динамічна таблиця (ргеа\nхунки, економіка і планування, підготовка звітів, зведення, розв язання задач аналізу.\nСучасні програми табличної обробки даних мають слідуючі основні показники: розмір динамічної таблиці - 255 рядків і 2999 стовпців; елемент таблиці може містити позначку, заголовок, формулу або значення; забезпечуються переміщення курсора за адресою або вмістом елемента з одночасним заповненням його даними, рекурсивні обчислення формул елементів на екрані, робота з частиною динамічної таблиці і арифметичні операції над ними, наявність спрощеної мови, макрокоманд, в т.ч. управління клавішами; перерахунок в фоновому режимі з одночасним редагуванням або роботою в іншому режимі; надбудова над основним пакетом табличної обробки для непідготовленого користувача, запити якого, складені на мові, близькій до природного, транслюються в команди програми. Мова програмування, що включає в себе команди маніпулювання таблицями, інструкції і синтаксис команд, є мовою програмування для обробки таблиць.\nРішення типової задачі розрахунку амортизаційних відрахувань нематеріальних активів проводилося на основі табличного процесора ЬОТи5 1-2-3 (фірма "Еошх") - найбільш широко поширеного програмного продукту табличної обробки даних. Пакет ЬОТЦ5 1-2-3 забезпечує введення і зберігання даних у вигляді таблиць, чисел, текстів, графіків, програм, баз даних і т.ін.; на його основі можна виконувати математичну і текстову обробку даних за допомогою вбудованих програмних засобів і шляхом створення макрокоманд.\nПорівняльна характеристика даного класу ЕОМ. Перспективи використання обчислювальної техніки для розв'язання даного комплексу задач.\nЕОМ, що використовувалася при розв'язанні задачі, відноситься до класу міні ЕОМ, частка продажу якого на ринку складає в даний час більше за 30%. По прогнозах фахівців до 2000 року цей показник складе близько 50%. У залежності від ступеня портативності і автономності роботи (показника, що включає характеристики маси, габаритних розмірів, час автономної роботи від власних джерел живлення) в даний час виділяють слідуючі основні групи міні ЕОМ:\n- портативні з сітьовим живленням (значне число моделей);\n- малі переносні з батарейним живленням (найбільш широко представлені в даний час);\n- мініатюрні (кишенькові) типу книги і блокнотного типу (записника) (значне число моделей);\n- що транспортуються .\nДана модель відноситься до типу малих переносних ЕОМ з батарейним живленням. У них широко використовуються передові технології в області конструювання НМД і НГМД (мінімально можливі їх фізичні розміри) і друкарських плат, технологія поверхового монтажу. Моделі ІВМ РС АТ - сумісні мають невеликі розміри (300 Х 200 Х 50) мм і вагу (до 3 кг). У сучасних моделях використовуються високоефективні процесори типу Репгіит від 166 МГц і більш, мають плоскі екрани, що відповідають відеостандартам УСА і 5УОА. Висока швидкість виведення зображень дозволяє використовувати їх для виконання графічних робіт і для виконання редакторських настільних функцій. Сучасні моделі обладнані НМД типу "вінчестер" ємністю від 1 Гб; а як НГМД використовуються 3.5 дюймові диски ємністю 1,44 Мб.\nСпеціальні засоби забезпечують управління переходом ЕОМ в режим зниженого енергоспоживання (при необхідності), в який також переводиться модель відповідними програмними засобами з відключенням НМД.\nОсновними тенденціями розвитку міні ЕОМ є різке підвищення їх продуктивності і обчислювальної потужності, зниження маси, габаритних розмірів і вартості, збільшення часу роботи від автономних джерел живлення. розширення комунікаційних можливостей.\nЗа оцінками спеціалістів вже в найближчий час різко зросте сфера використання ЕОМ даного класу як загалом, так і при створенні і функціонуванні АРМ бухгалтера і працівників інших облікових\nспеціальностей. Програмні засоби, що використовуються, забезпечують можливість розробки автоматизованих комплексів для створення АРМ конкретної задачі бухгалтерського обліку і економічного аналізу; обліку основних засобів, нематеріальних активів, виробничих запасів та ін. Для діалогової системи обліку при використанні ЕОМ характерна безпаперова інформаційна технологія обробки даних. Вся необхідна інформація для розв'язання функціональних облікових задач створюється, зберігається і вводиться у зовнішню пам'ять ЕОМ. Це забезпечує можливість її оперативної обробки для обліку, контролю, економічного аналізу і управління.\nМожливість транспортування і використання моделей цього класу в будь-який зручний для користувача час в умовах відсутності мережевого живлення створює додаткові зручності і переваги в порівнянні з настільними і великими ЕОМ. Це дає можливість дійсно оперативної обробки інформації і отже більш ефективного розв'язання задач обліку і управління. У той же час порівняно висока вартість якісних моделей ЕОМ цього класу є значною проблемою на шляху більш широкого використання таких комп'ютерів в народному господарстві України.\nЯк вже відзначалося, розв'язання задачі повинно проводитися на основі пакету ЬОТи8 1-2-3. Для безпосереднього розв'язання задачі необхідно виконати слідуючу послідовність дій:\n1) запустити програмний модуль табличного процесора;\n2) підготл'вати робочу електронну таблицю, тобто задати ширину колонок, формат представлення даних, ввести заголовок і інші текстові дані:\n3) занотувати первинні дані в таблицю і формули розрахунку результуючих даних;\n4) провести розрахунок;\n5) записати таблицю на НГМД, розпечатати на друкуючому пристрої вихідну відомість.\nЗупинимося більш детально на кожному з етапів роботи.\nЗапуск програми проводиться шляхом активізації основного файла, що виконується 123у.ехе.\nВиконання подальших етапів роботи може здійснюватися на основі вже існуючих в пакеті макрокоманд або шляхом задавання кожної команди окремо. Розглянемо другий варіант, який може бути використаний і непідготовленим користувачем.\n2.1. Формування таблиці:\n- встановити покажчик в стовпець А;\n- набрати слідуючу послідовність команд - ЛУС8 20 (V/ -ЖЖК8НЕЕТ; 3 - СОЇ^^ УГОТН; 5 - ЗЕТ).\n2.2. Форматування даних. Форматами контролюється представлення чисел і формул робочої таблиці. Ця операція може змінювати вигляд числа, але не його реальне значення. Задавання глобального формату для таблиці:\n- встановити курсор в будь-яку позицію, опріч колонки А;\n- задати команди АУОР, 2.


Російські православні святі: список · Iнструкції\n⌛ 5 хвилини на читання · буде потрібно на 6645 букв\nРосійські православні святі: список\nВіра здавна була невід'ємною частиною духовного життя православної людини. Приклад сили духу, мужності, смирення святих землі руської дарували йому надію на добробут навіть в найважчі часи.\nЗначний внесок у становлення православ’я на Русі був внесений людьми, які присвятили себе, своє життя Богу, несення слова Божого в народ. Будучи зразком смиренності, терпимості, благочестя і стійкості християнській вірі ці особистості, за вченням Церкви, перебувають на небесах після смерті, молячись перед Богом завсіх людей.\nКожен з цих праведників має унікальний божественний образ, до якого він зараховується під час канонізації. Число святих в православній вірі вельми значно. Однак існує певна класифікація, що відносить кожного з них до певної категорії відповідно до прожитого земним життям: апостоли, безсрібники, благовірні, блаженні (юродиві), великомучеників, сповідники, мученики, накреслені, новомученики, праведні, преподобні, пророки, рівноапостольні, святителі, страстотерпця.\nПри земного життя Ісус Христос був оточений своїми учнями, найближчих з яких стали називати апостолами. Саме вони виступали з проповідями по всіх містах і країнам, несучи християнську віру в народ. Спочатку їх було 12, а вже пізніше їх кількість збільшилася ще на 70 апостолів.\nПетро і Павло, апостоли, чиї заслуги в зміцненні віри Христової перевершують інших, прийнято називати Первоверховними. Апостолів Іоанна Богослова, Луку, Марка і Матвія називаютьЄвангелістами, так як їм належить праця написання Євангеліє.\nВ православній вірі безсрібники прийнято називати святих, що славилися своєю щедрістю, безкорисливістю, відмовою від багатств заради християнської віри. Як правило, це цілителі, лікарі, чудотворці, які зцілюючи хворих від тілесних, душевних і інших недуг не брали ніякої плати. Косма і Даміан, Кир Олександрійський, Пантелеймон і Єрмолай - це лише кілька представників з числа святих-безсрібників.\nДаний лик святості зародився в Константинопольської церкви, а потім почали застосовувати і в православних церквах. Благовірні святі - це святі, виключно з числа монархів, чий життєвий шлях є взірцем праведності і прославляється церквою. Серед російських благовірних можна назвати святих Івана Калиту, Олександра Невського, Володимира Мономаха, Ярослава Мудрого, Дмитра Донського, Андрія Боголюбського, Данила Московського і Ігоря Олеговича, князяКиївського.\nЗгідно з матеріалами Вікіпедії, “юродство - навмисне намагання здаватися дурним, божевільним “. У православ’ї ж блаженними або юродивими прийнято називати святих, навмисно зображували якесь безумство, приховуючи свої чесноти і висміюючи мирські цінності. Найчастіше вони піддавалися образам і приниженням. У число найбільш шанованих на Русі блаженних входять Прокопій Устюжский, Миколка Свят, Василь Блаженний.\nЗгідно з православним вченню великомученик - це святий, що має знатне походження і поніс страждання за віру Христову, в той час як мученик - простолюдин, чия смерть була мученицькою. Даний лик святості є одним з найдавніших і найбільш шанованим. Список великомучеників вельми значний і включає себе, наприклад, ранньохристиянську святу Ірину Македонську, Меркурія Кесарійського, Георгій Побідоносець, Димитрія Фессалонікійського, Катерину Александрійську та інших.\nСповідник, лик святості, займає особливе місце в православ’ї. До нього відносять християн, за життя піддавалися гонінням, фізичним покаранням за свою віру, але не відреклися від неї і продовжували відкрито сповідувати християнство. Як правило, незважаючи на життя в стражданнях, святі сповідники умераю природною смертю.\nДо святих сповідників, Прославленим Російською Православною Церквою відносяться митрополит Ярославський і Ростовський Агафангел (Преображенський), митрополит Алма-Атинській і Казахстанський Миколай (Могилевський) , архієпископ Тамбовський і Шацький Вассиан, архієпископ Сімферопольський і Кримський Лука, єпископ Кам’янець-Подільський і Брацлавський Амвросій, єпископ Російської православної церкви Афанасій, єпископ Іванівський, вікарій Володимирської єпархії Вас Ілій, Архімандрит Сергій, священноісповеднік Іоанн Оленівський і інші.\nМучениками в християнстві називають людей, які взяли муки і смерть за віру в Ісуса Христа. Цікавим є той факт, що даний лик святості є одним з найдавніших і християнською церквою прославляються святі мученики, свідчили про Христа не тільки після, але навіть до його смерті. Перший мученик в християнстві, Святий Стефан, був забитий каменями за проповіді про християнство в Єрусалимі.\nРідні брати Федір і Феофан накреслено, народжені в Єрусалимі, були вихідцями з благочестивої православної сім’ї. Федір, старший з братів, з дитинства тягнувся до віри, із задоволенням відвідував церкву. Обидва брати отримали гарну освіту, а ставши молодими людьми продовжили навчання в православному грецькому чоловічому монастирі Савви Освяченого.\nЗ приходом до влади імператора Візантії Льва V Вірменина в 813 році було заборонено вшанування ікон. Брати були спрямовані патріархом Єрусалимським Фомою I на бесіду з імператором. Перед Федором і Феофаном написана була поставлена задача переконати Льва V відмовитися від іконоборства. Але імператор оголосив братів єретиками, і на протязі більш ніж двадцяти років вони піддавалися гонінням і тортурам. Зрештою було придумано жорстоке катування. За допомогою розпечених голок на обличчя кожного з них було нанесенодванадцять віршованих рядків, нібито ганьблять святих сповідників і знівечили їх. Після цього брати отримали друге ім’я - накреслено.\nПреподобний Феодор помер в ув’язненні в 840 році, його брат Феофан дожив до скасування заборони на іконошанування. Він склав канони про іконопочитання і помер близько 847 року.\nДо новомученикам відносяться святі християни, що прийняли мученицьку смерть у відносно недавні часи. Серед новомучеників можна назвати патріарха Московського Тихона, митрополита Київського Володимира (Богоявленського), митрополита Ленінградського Серафима і інших.\nЖиття праведних святих, як зовнішня, так і внутрішня, була побудована за законами Божими і завдяки глибокій вірі, побожності, покори вони прославлені церквою. У православ’ї до праведних відносяться праотці і Богоотці.\nОсобливий лик святих, віддалився від мирського життя на користь чернечої - преподобні. Вони не вступали в шлюб і життя свою проводили в пості і молитвах. перевиПідносячи в християнській вірі - Павло Фивейский, Пахомій Великий, Антоній Великий, Іларіон Великий.\nВ православ’ї пророк - святий, який віщував волю Бога на землі. Біблійних пророків поділяють на:\n4 Великих пророка - Ісая, Єремія, Данило, Єзекіїль;\n12 Малих пророків - Йоіл, Іона, Амос, Осія, Михей, Наум, Софонія, Авакум, Овдій, Огій, Захарій, Малахія.\nРівноапостольні - святі, поширювали православну віру подібно апостолам. Наприклад, послідовниця Ісуса Христа Марія Магдалина, первомученицю Текле Іконійський, Мариамна, мучениця Апфія Колосская.\nСвятителі це святі з числа єпископів або архієреїв, догодили своїм праведним земним життям Богу, такі як, наприклад, Василь Великий, Іоанн Златоуст, Григорій Богослов.\nстрастотерпців вправославної церкви називають святих, що прийняли мученицьку смерть від одновірців. Так нерідко іменуються святий Димитрій Углицький, мученики Борис і Гліб, преподобний Дула. Також, в 2000 році в лику страстотерпців були канонізовані імператор Микола II і його сім’я.\nТелевежа в Празі: адреса, фото, відгуки, режим роботи\nРада 1: Як поставити другий вінчестер\nАльфред Моліна: біографія, творчість, кар'єра, особисте життя\nЯк зробити річну маску для обличчя з ягід\nЕйленкріг Вадим Сімович: біографія, кар'єра, особисте життя\nКим і як відбувається внесення сайтів до єдиного реєстру ресурсів заборонених в Російській Федерації?\nЯк навчитися малювати повноцінні картини простим олівцем?\nДеймон Уайанс: біографія, творчість, кар'єра, особисте життя


Відпочивати по-новому – цікаво! - Школа І-ІІІ ступенів № 206 імені Леся Курбаса\nВідпочивати по-новому – цікаво!\nЯкщо потрапити до школи І-ІІІ ступенів №206 імені Леся Курбаса, то неодмінно здивуєшся: під час перерви рекреації побіля кабінетів початкових класів видаються справжніми мурашниками. Це зона відпочинку для 1-2 класів, які працюють у ракурсі Нової української школи. Найменші складають тут пазли-килимки.\nЧарівні пазли вчать логіки, уважності, а крім того по складеному килимку можна вивчати правила дорожнього руху. І робота у великому гурті кипить, і діти навчаються взаємодопомозі, і цілу перерву знаходяться в активному русі. З такими новітніми розвагами на перерві немає місця ні біганині, ні усіляким недоречним витівкам.\nА ще, на складеному килимку можна відпочити, зробити невеличку спортивну розминку, пограти в інтелектуальні ігри. Це дуже цікаво! Отже, НУШ – це не тільки нове у навчанні, але й відпочинок також новий.


HPL (high pressure laminate) панель – це ламінат з крафт-паперу і деревних волокон, просочених різними смолами, спресованих при високому тиску, за допомогою великих температур. Випускається в листовому форматі, площа якого може перевищувати 7 кв. м. з товщиною 6-30 мм.\nтермостійкість обумовлена перепадами температур від -60 до +180 градусів;\n– монтаж каркаса з металевих оцинкованих або алюмінієвих профілів, які кріпиться безпосередньо до стіни;\n– утеплення фасаду теплоізоляційним матеріалом;\n– поверхня вкривається вітрозахисною мембраною тканиною;\n– кріплення HPL панелей до профільованої конструкції.\nкріплення заклепками – це видимий спосіб установки, де видно що фіксують деталі. Щоб не деформувати край листа заклепочник повинен мати спеціальну насадку. Між поверхнею ламінату і головкою заклепки обумовлено відстань в 0.3 мм. А також слід дотримуватися ширину швів не менше 6 мм;\nМонтаж вентильованого фасаду з HPL-панелей Ссылка на основную публикацию


В Уряді прозвітували: затвердили перспективні плани всіх громад – ОТГ.cn.ua\n«Децентралізація виходить на фінішну пряму. Вже маємо затвердженими 24 перспективні плани областей, які покривають 100% їх території. Наближається до завершення основний етап реформи. Перспективні плани стануть основою нового адміністративно-територіального устрою України базового рівня», – прокоментував Міністр розвитку громад та територій України Олексій Чернишов.\nЗагалом передбачається створення понад 1450 спроможних громад.\nОкремої уваги заслуговує питання перспективного плану спроможних громад АР Крим. Над цим питанням Мінрегіон працює спільно з Комітетом ВРУ з питань організації державної влади, місцевого самоврядування регіонального розвитку та містобудування, яким утворено робочу групу, що напрацьовує пропозиції щодо проекту нормативно-правового акту стосовно адміністративно-територіального устрою Автономної Республіки Крим, який має бути розглянутий Урядом разом із відповідними проектами актів, що стосуються визначення адміністративних центрів та територій територіальних громад областей.\nгромада , Децентралізація , Мінрегіон , перспективний план , перспективні об'єднання


А в Чагарях – як у казці, або Діснейленд по-гусятинськи - Копичинці - інформаційно-розважальний портал міста\nП'ятниця, 16 липня 2010, 12:01\thttp://svoboda.te.ua\n«Я тут проїздом. Зупинився лише на мить, - залюбки розповідає водій вантажівки з Кременчука. – Здається, півсвіту об’їздив, а таких дивовиж ніде не бачив…” Тут сом знімає капелюха, вітаючи мандрівників, а національний звір - метрова зелена жаба стереже дві копійки. Ось ангел вбиває змія й дарує дітям світло науки, а Мавка і Лукаш застигли на величезному дереві. Всі ці неймовірні скульптури прикрашають вулиці невеличкого села Чагарів на Гусятинщині.\n- Хутір, де немає газу, клубу й навіть магазину, - такими були Чагарі за радянських часів, - пригадує Іван Воробець, Коцюбинський сільський голова, якому й підпорядковуються Чагарі. - Сімдесят вісім дворів, трохи більше 260 жителів – маленьке поселення, яке загубилося поміж сотень, тисяч таких самих на карті України. Діти змушені ходити до школи в сусідні Крогульці чи Коцюбинці або аж у Копичинці.\n- Ще у дитинстві за радянського союзу разом з футбольною командою Олексій Степанов виїхав у Бельгію на змагання. Та після прогулянки містом не повернувся у готель. Отак йому й вдалося ще хлопчиком залишитися за кордоном, - розповідає ініціатор створення скульптур, уродженець села, а нині киянин Михайло Мацієвський. – Згодом митець навчався у Королівській академії мистецтв Льєжа, займався оформленням парку Астерікса, паризького й американського діснейлендів, музею діамантів в Антверпені. І, незважаючи на це, погодився на пропозицію прикрасити своїми неперевершеними витворами моє рідне село.\n- А також перша в Україні, Європі та світі – сільська філармонія на триста місць! - додає пан Михайло. – Можливо, комусь видасться, що це занадто для невеликого села, але ж у Чагарях і Коцюбинцях так багато творчої молоді. Та й Копичинці поруч, де стільки прекрасних колективів, які залюбки виступатимуть на нашій сцені.\n- На жаль, ось уже впродовж трьох років ми ніяк не можемо почати будівництво, - зауважує Іван Воробець. – Усе впирається у бюрократію – обласне держуправління охорони навколишнього природного середовища ніяк не поставить підписи на документах. Відтак цегла мокне й розсипається, а дітлахам доводиться і в мороз, і в дощ ходити пішки за кілька кілометрів.\n- Діти й молодь з Чагарів та Коцюбинців, які брали участь у феєрії, виступили нарівні з професійними колективами, - розповіла Руслана Савка, керівник Копичинського театру поезії «Слово». – Репетиції починалися о десятій вечора, а закінчувалися далеко за північ, та, незважаючи на це, хлопці й дівчата залюбки приходили й викладалися на всі сто. То для них неабияка подія: вони співали, грали, жили на сцені.\n#1 Casper 16.07.2010, 14:16\nГарна стаття)) пронизує))\nз нетерпінням чекаєм розбудов))


Уроки гри на фортепіано - Репетитор по грі на фортепіано (піаніно) - Київський район, Вінниця\nУроки гри на фортепіано - Репетитор по грі на фортепіано (піаніно) Вінниця, Київський\nУроки гри на фортепіано (піаніно) - Київський, Вінниця\nПрофесійно готую до вступу в музичні заклади від музичної школи до консерваторії.\nМаю успішний досвід занять з дітьми від 5 років, учнями в музичній школі, а також в музичному коледжі. Також є досвід занять з дорослими. Можу допомогти з теоретичних предметів - сольфеджіо, теорія музики. Організую самостійну роботу учнів так, щоб учні могли розбирати і вчити твори самостійно без допомоги вчителя в подальшому.\nГра на фортепіано Гра на гітарі Гра на баяні, акордеоні Гра на барабанах СольфеджіоПоказати всі\nВикладач з досвідом роботи з дітьми та дорослими.\nЗакінчив Вінницький коледж культури та мистецтв ім. М. Леонтовича у 2010 році (фах-акордеон). У 2020 році завершу навчання у Вінницькому державному педагогічному університеті ім. М. Коцюбинського (ударні інструменти). Володію грою на музичних інструментах: акордеон, ударні інструменти у тому числі ксилофон, гітара та фортепіано. Також допоможу з предметом сольфеджіо. З 2016 року викладаю у музичні...\nПрофесійно навчаю грі на фортепіано всіх бажаючих.\nНавчаю грі на фортепіано понад рік. Можу допомогти з теоретичних предметів - сольфеджіо, теорія музики, музична література. Граю на фортепіано 11 років. Освіта: музична школа, продовжую навчання в Вінницькому коледжі культури і мистецтв ім.М.Д.Леонтовіча і є студенткою з курсу, фортепіанного відділу.\nРайон: Київський та 43 інших районів\nУроки гри на фортепіано (піаніно) Київський. Репетитори Вінниця — Знайти кращого репетитора легко!\nРепетитор Вінниця - анкети та рейтинг репетиторів. Послуги репетиторів у Вінниці. Репетитори Вінниця - всі райони міста. Уроки гри на фортепіано - Репетитор по грі на фортепіано (піаніно) Київський