Великий шум/II — Вікіджерела\n←I. Великий шум (1907)\nВеликий шум — ІI Іван Франко\nО девятій годинї того самого вечера в Йоськовій коршмі в ванькирі поміж ліжками, на яких лежали гори перин і подушок у червоних насипах, при столику осьвітленім смаркатою лоївкою сидїло кілька грушатицьких селян середнїх лїт, пючи вівсяне пиво і балакаючи. Між ними був Яць Коваль, що за той час був і на молебнї в церкві з приводу втишеня вітру, і в своїм домі на присілку і ще у кількох cycїдів. Він шукав і Думяка, але йому сказала стара Думячиха, що Кость ще по службі божій та по обідї пішов до близького міста, де мав сторгувати пару бичків, потрібних для непочинанаї ще весняної роботи в полї. Яць зайшов до коршми. З недавньої шумної громади не було вже нїкого, Жиди замітали та мокрими стирками витирали заболочену підлогу, а в ванькирі сиділи три-чотири господарі при пиві. До них присїв ся й Яць. Між ними був Стефан Чапля, один із немногих письменних селян грушатицьких, що з доброї волї в церкві сповняв ролю піддячого, хоч був собі самостійним і досить заможним ґосподарем. Був і Гаврило Олефір, також троха письменний, що колись служачи в війську навчив ся був там читати й писати по польськи й по нїмецьки і дослужив ся ранґи капраля, але вернувши лїт тому 25 із війська давно вже забув ті дрібки німецької мови, які винїс із війська, не читав нїколи нїчого і з власного приводу вже в селї навчив ся церковного читаня, так що міг також прочитати в церкві апостола і допомагати дякови в церковнім співі. Дяк у них був старий і дихавичний, у громадянське житє не мішав ся і до коршми не ходив нїколи. З ними сидїли ще три молодші ґосподарі, в тім числї й той нефортунний Андрій Халавка, якого так собі з доброго дива подурняли на сьогоднїшнїй громаді. Він був собі чоловік досить заможний, але прибитий панщиною, невчений і зроду таки троха тупоумний. Коли Яць Коваль війшов до ванькира, Халавка власне живо щось розповідав своїм сусїдам, розкидав руками та здвигав плечима, мабуть жалував ся на кривду, яка спіткала його тут нинї „без даня рації“.\n— А куди Бог провадить, Яцю? — окликнув його Чапля, рад що може перебити Халавкові теревенї.\n— Та от ходив по селї. Декому розносив готову роботу. Та вже з плугами замовили ся у мене двацятеро люда на завтра — дай Боже упоратись. Та от вертаючи й зайшов сюди.\n— Сїдайте коло нас, — мовив Чапля.\n— Та сяду, бо по нинїшнїм стояню та біганю таки ноги болять.\nВін присунув собі крісло і сїв біля стола поруч з Чаплею. Він любив товаришувати з Чаплею та Олефіром, що був на десять лїт старший від нього. Все ж таки се були люди письменні і хоч у ряди-годи вміли сказати дещо цїкаве, Чапля головно з писанія, зачитуючи ся вільними хвилями в церковних книгах, а Олефір із своїх військових часів, у яких він бачив і Відень і Венецію і Колошвар і Арад і Прагу та не одно з ґарнїзонового житя заховав у памяти та вмів цїкаво оповісти. Тай ті два любили ромовляти з Яцем, що хоть сам не письменний, а все таки не лише термінував три роки в Дрогобичі у славного Коваля і довголїтнього цехмістра Мороза, але й потім у часї тїсних років часто їздив на Поділє по пшеницю та до Садаґури по кукурузу, яку дома розпродував, та возив сіль із Дрогобича у ті подільські й покутські сторони, де люде, як він мовляв, дуже лакомі на тоту сьвяту сіль, бо її у себе не мають. Вони та й ще Кость Думяк, наймолодший між ними, се був завязок тої сїльської інтелїґенції, що бажала вже тепер повернути хід сїльських дїл на инший, не панщизняний лад і серед загального шуму та розгардіяшу забігала думкою в будуще, силкувала ся відгадати потреби села і способи дальшої дїяльности.\n— Я все своє кажу, — говорив Чапля немов тягнучи нитку думок перервану вмішанєм Халавки, — треба нам думати про завтра. То нїби не про завтрішнє завтра, бо то знаємо, що завтра буде.\n— Пан уже післав гонця до міста по ляндсдраґонів, — додав Халавка.\n— Ну, певно, крайнїй час починати оранку, а без нашої помочи що зробить?\n— Не дожде! — вперто буркнули два инші селяни, що оперті на ліктях і понуривши голови над столом сидїли і завзято пакали люльки.\n— Не кажіть так, бо дожде, — мовив Чапля. — Прийдуть ляндсдраґони і канчуками поженуть нас до роботи. Так як торік було.\n— І докиж то так буде? — запитав Халавка. — Панщину нїби дарували, і знов на панщину гонять. Тілько вже тепер не панські гайдукицї, а цїсарські ляндсдраґони.\n— Я вам кажу, — озвав ся Яць Коваль, — пани все ще надїють ся вернути панщину. По всьому видно. Адже візьміть нашого пана: як би він був певний, що панщина не верне, то чи ж не мусїв би був зараз по її скасованю понаймати собі слуг, накупити плугів та борін і взяти ся власними силами вести своє ґосподарство? Нї, він 1848 р. впер ся: мусить громада обробляти менї, я не маю як і відки, — і ми мусїли піти й обробляти його. А торік знов те саме: сам своїми силами не робить нїчого, а на нас насилає ляндсдраґонів. Видите, жиє в тій думцї, що панщина ще не скасована і незабаром вернеть ся назад.\n— Господи, Господи, і ще якийсь Русин! — зітхнув Халавка.\n— Руська кість, а ляцьким мясом обросла, — завважив Чапля.\n— Правду мовите! — сказав Яць. — Що він за Русин? що в руського попа сповідаєть ся і причащаєть ся, до руської церкви ходить і руські сьвята справляє — овва. Не бійте ся, в церкві він між нами не стане і в нашім крилосї не сяде, але йде на своє коляторське місце за іконостасом. На свої сьвята нас не запросить, як ми одні одних запрошуємо. Оженив ся з Полькою і дома все по польськи, тай звичайно, як пан, усе з панами руку тягне. Що нам з такого Русина! Лиш очи нам блахманить тим своїм русинством.\n— Торік аж плакав, як нас ландсдраґони прали канчуками. „Мої дїти! Що вам стало ся! Адже я ваш брат, Русин, а ви менї таке робите!“ А не бій ся, ландсдраґонам не сказав: „Дайте їм спокій!“\n— І завтра знов буде плакати, я певний, — сказав спльовуючи один із слухачів.\n— У нього мягке сердце, але тверде слово, — докинув Чапля.\n— А Господи ж мій, та доки-ж того буде? — зітхнув Халавка.\n— Доки нам не доїсть до живих печінок, — сказав енерґічно спльовуючи другий слухач і потягнув люльку з такою силою, що аж зашкварчала.\nДвері ванькира відчинили ся і схиляючи ся, щоб не вдарити ся головою в одвірок, до ванькира війшов здоровенний хлопище. Він був високого росту, о голову висший від найрослїйших людий у цїлій громадї, плечистий і дужий і серед ycїх громадян виглядав як виплодок якоїсь раси велетнїв серед карлів. Йому було 35 лїт. Здоровенні чорні вуса звисали йому аж на груди, а над чолом стирчала коротка чорна чуприна як щіть, обстрижена навпаки cїльському звичаю, що велїв усїм чоловікам носити довге волосє. Правда, Кость Думяк доси ще був парубком. У двацятім роцї житя взятий до війська він вислужив „капітуляцію“ дванацять лїт, а ставши фельдфеблем служив ще три роки, поки отсе торік не вернув до дому по батьковій смерти.\nАж тїсно якось зробило ся у ванькири, коли він війшов і випростував свою велетенську фіґуру. Не мовлячи анї слова, не витаючи ся нї з ким він присунув собі з під стїни ослінчик до стола, товариші потїснили ся троха і він сїв між ними.\n— А знаєте новину? — запитав він, коли Жид поставив перед ним гальбу пива.\n— Та що таке? Не знаємо.\nВін одним духом випив половину гальби, обтер вуси і обернувши ся до жида, що стояв за його плечима і також рад був почути новину, сказав:\n— Жиде, марш! новина не для тебе.\nЖид усміхнув ся, сказав: „Ни, ни, я хиба що або що?“ і рад не рад вийшов із ванькира, одначе не зачиняючи двері за собою. Думяк плюнув, устав, запер двері на клямку і буркнув:\n— От іще не люблю того влїзливого жидівського кодла!\n— Ну, що там за новина? — запитав Чапля.\n— Така новина, що лїпшеб нам її й не чути. Як ви гадаєте, дарував нам цїсар панщину, чи нї?\n— Як то нї! Дарував. Самі ми чули від комісаря. І патент нам читали.\n— Правда, виразно сказано: даруємо підданим панщину, роботизни і данини.\n— Так, так, ycї ми чули.\n— В мене десь і патент друкований є, — мовив Чапля.\n— І в мене, — докинув Халавка. — Я оправив його в рамцї за скло і повісив на стїні між образами.\n— Можеш викинути його звідтам і не сквернити святі образи. Він не має нїякої вартости.\n— Як то не має вартости? — крикнув Яць. — Цїсарське слово і не має вартости?\n— Хиба хто перечить тому? — запитав Яць.\n— Ого! Скасували цїсарське слово! — сказав з притиском Кость Думяк. — Сьогоднї в містї чую: витрублюють, вибубнюють на ринку. Приходжу близше, народу купа, а возний у серединї вичитує циркуляр із ґубернїї: панам за панщину призначена заплата. Мають усї зголошувати ся до уряду, дістануть облїґації, а сплатити ті облїґації мусить сам край.\n— То значить ми! — скрикнув Яць бючи себе долонею по колїнї.\n— От тобі на! Робили, терпіли, тепер ще й плати, — зітхнув Халавка.\n— А богатож тої сплати? — запитав Чапля.\n— Вже я того не дослухав ся, чи шісьдесять, чи сто шісьдесять мілїонів. Грубі мілїони!\n— Господи, аби нас усїх продав, то би такої суми не зложив! — скрикнув Яць.\n— То з нас помалу стягнуть, не бій ся. То нам розложать на роки, до того дочислять ще в двоє або в троє стілько процентів, аби ще й дїти і внуки наші мали що двигати панщизняний тягар. Так тепер способу добирають! — з гіркістю в голосї мовив Думяк.\n— Але може то ще брехня? — закинув Яць. — Та чи чув же хто таке, аби касувати цїсарське слово? Хто на те має право?\n— Але ґуберніяльний циркуляр! — завважив Чапля. — Значить, із цїсарської ґубернїї!\n— Говоріть! ґубернїя цїсарська, а ґубернатор панський. Може справдї ґубернатор на свою руку зробив се для панів.\n— О, від того можна всего надїяти ся. Грабя Ґолуховський! Сам польський пан, то скрізь за панами руку потягне.\n— Польський пан і нїмецький прислужник! — мовив Яць.\n— Польский недородок, а нїмецький недоносок, — додав Чапля.\n— Нї, панове, — сказав Думяк. — Ґубернатор на свою руку не міг сего зробити. Се з Відня такий наказ, із цїсарської канцелярії. Може там і наш ґубернатор причинив ся до того, що цїсарські слова скасовано, але то не могло стати ся без згоди самого цїсаря.\n— Старий цїсар Фердинанд добрий був. Він би був на се не позволив. Він би обстояв ся при своїм першім слові. А сей молодий піддаєть ся панам, — мовив Чапля.\n— Посилаймо депутацію до цїсаря! Пани піддурили його. Вияснїм йому, що нам нївідки платити таку суму! — почули ся голоси мужиків.\n— Так він нас і послухає! — завважив Чапля. — Може там пани наговорили йому, що ми тут у великих достатках живемо.\n— Пусте! — з притиском завважив Думяк. — Що раз постановлено в цїсарській канцелярії, того вже не вернеш. Затягнено пером, не витягнеш волом. Але то ще нїчого. Заплатили-б ми, як би було з за чого. А тож знаєте, що пани хочуть повідбирати нам усї наші прадїдівські лїси й пасовиска. От тут подумайте, як нам далї жити. Лїс запруть, купуй дерево на фунти, як цукор! Пасовиско запруть — куди дїнеш ся з худобою?\n— Краще нам смерть, нїж така неволя, — скрикнули вcї враз. — То ще гірше як панщина.\n— Знаєте, чим то пахне? — з таємничим виразом на лицї і притишеним голосом запитав Думяк. І зараз сам і відповів: За панщини атамани ходили по під вікна і кликали вас на панську роботу, а потім ви самі підете до атамана, ще й курочку або покладків понесете і клінно будете просити, аби вас приняв на роботу.\n— Не діждуть того! — скрикнула вся компанїя.\n— Діждуть! — твердо сказав Думяк. — І не довго їм ждати. Відберуть нам лїси й пасовиска, то ми без худоби за два-три роки жебраки. Без паші худоби не вдержиш, без худоби гною не зробиш, без гною поля не справиш — і роби що знаєш.\n— Не дай того Боже! — мовив Яць Коваль. — Се-ж би бу-\nла наша загибіль. Чень же нас іще Пан Біг не хоче нагло зо сьвіта звести.\n— На Пана Бога всї надїємо ся, — мовив Думяк, — але Пан Біг сам сказав нам: „Бога взивай, рук прикладай“. Як так будемо сидїти тай на Бога надїяти ся, то нас воши присядуть.\n— І щож нам робити? Яку собі пораду дати? — стогнали один за другим мужики.\n— Я думаю, що цїсар таки зглянеть ся на нас, — перший розпочав Чапля. — Адже не може бути, щоб цїсарови байдуже було, як його нарід гине та на жебри сходить.\n— А тямиш, Стефане, як було в тїсні роки, — гризко завважив Думяк. — Скрізь нарід гине і пухне з голоду, матері своїх дїтий дорізують та їдять, а цїсар як довідав ся про се, то змилосердив ся і велїв роздати тим голодним людям по гурманови соли на кожду хату.\nГірко засміяли ся вcї.\n— Алеж цїсарови податків не стане, як ми збіднїємо, — реплїкував Чапля.\n— Не слухай того! — мовив Думяк. — Що цїсарське, то все з нас зідруть, аби ми й як голі були. Тай не гадай собі, що ми так нагло збіднїємо. Будемо помалу на нужду сходити: нинї се урвали — обійду ся, завтра того не стало — обійду ся. І так день за днем, рік за роком будемо вростати в свою нужду, як камінь у землю. Сьвіт нам затїснить ся, будемо темні і несьвідущі, все нам буде байдуже, і дійдемо до того, до чого нас панщина не довела — до стану голодної та повільної худоби, яку кождий водить і гонить, куди йому хочеть ся. Ось що страшно подумати! На вид будемо нїби люди, нїби подібні до людий, але душа в нас не буде людська, а худобяча. Ось що найстрашнїйше! Адже хто має очи, той уже тепер може бачити, що все воно йде до тої мети. Не могли нас пани приярмити панщиною, вони приярмять нас новим здирством. А їм одного треба — мати з нас тяглу худобу, що не думає сама про себе, лише покірно гне шию в ярмо.\nМужики знов застогнали. Панщина стояла перед ними як стовп пітьми, гнїтила їх душі і кидала величезну тїнь на всю їх будущину. Нї, нїколи їм не вирвати ся з тої памороки! З усїх боків якісь могутнї клїщі обхоплюють їх і грозять ся стиснути їх на ново, ще поки вони й засмакували гаразд дарованої свободи. Дарованої! Ага, дарованої за добрі гроші, за шісьдесять мілїонів. Тай ще як би то по сплатї тої шаленої суми все вже в порядку було і їм справдї заяснїла повна воля, щоб були „самі в собі, лише під зверхністю цїсаря“, як вони уявляли собі ту волю в своїх панщизняних мріях! Еге-ге, чекай такої волї! Тут, бач, пани заносять руку на лїси й пасовиска, грозять ся лишити їх на тих скупих часточках землї, що признано їм при знесенню панщини. Ну, щеб на тій землї їм а може й їх дїтям можна було вижити, алеж народу примножуєть ся, а землї не прибуває, а ще як зіпруть лїси й пасовиска, то що порадять їх потомки? Куди подадуть ся?\nВ такім заклятім крузї вертїли ся їх думки. Вони зітхали, крутили головами, та не знаходили виходу.\n— І в додатку народ розпив ся, — завважив Яць Коваль. — Пани за часів панщини привчили нас до горівки. Щоб збільшити свої доходи, силою накидали нам горівку, по стілько й стілько горцїв що року на кождий нумер. Хоч випий, хоч на гній вилий, а горівку відроби! А тепер настала нїби то воля, а мужик лишив ся невольником коршми. Підїть по селах — дивити ся страшно! В кождій коршмі день у день повно людий, усюди шум, крик, свари і бійки. Самі з собою гризуть ся, самі себе бють, свою кров з горівкою мішають. Адже як так далї піде, то за кілька лїт не пани, а арендарі позабирають усю худобу і всї ґрунти у хлопів.\n— А не забувайте, що пяницї батьки й матері будуть родити дурні, тупоголові та хоровиті дїти. І замісь іти наперед, усе поколїнє буде йти в зад, буде глупіти та туманіти, — знов з гіркістю в голосї додав Думяк.\n— І нема на то ради! — мовив Чапля. — Вже чого, чого, а горівки наш чоловік не покине.\n— Треба би пробувати, — мовив Яць оживляючи ся. — Аджеж то загибіль наша. І тут уже не чужа хитрість убиває нас, а власне розпаскудженє.\n— По инших краях, у Чехії та Моравії засновують при кождій церкві брацтва тверезости, — мовив Думяк. — Присягою вяжуть ся не пити горячих трунків.\n— І у нас то пробували, — відповів Яць, — та якось то не йшло.\n— Хотїв ти, аби йшло за панщини, коли пянство народу було просто панським інтересом! Анї піп залежний від пана не сьмів промовити за тверезістю, анї нїхто инший не вмів або не хотїв навести мужика на дорогу, а він сам — ей, дрантє, худобина! Куди його гнали, туди йшов на слїпо, а задуривши голову горівкою тим щирійше хилив ся в ярмі. Чи думаєте, що як би в Віднї студенти, міщане та инші осьвічені люде не були повстали против гнобленя та оглуплюваня народа, то ми б ще й доси і ще й сто лїт не гнули ся в ярмі! О, певно! В нас тверда шкіра і сумлїнє спить, нас довго би бити й копати, поки в нас добудиш ся живої душі.\n— Але нас тим часом і не буде що будити, бо нас злиднї на пнї з'їдять, — мовив Яць.\n— Треба думати самим про себе, будити одні одних, дзвонити на трівогу, — мовив Думяк. — А хоч би тверезість, — сеж можемо ми й самі голосити людям.\n— То властиво попівська річ, — відізвав ся Халавка. — Може то нам не випадає брати ся до проповіди. Скажуть: коли не піп, не микай ся в ризи.\n— Чекаймо на попів, то й наші внуки не дочекають ся! — відповів Думяк. — Попи народ лїнивий. Їм аби своє відчитати, наїсти ся та лежати горі черевом. А в крайнїм разї скаже: менї консисторія не велить.\n— А може би піти до біскупа, най би він наказав?\n— Щож, кого сверблять пяти, може йти й до біскупа, але я знаю, що з того нїчого не буде. А я вам раджу: зачинаймо від себе! Заложімо собі брацтво тверезости і вербуймо до нього людий. Кождої недїлї по вечернї будемо коло церкви читати реєстр; такі й такі приступили, такі й такі переступили дане слово.\nВсї при столї зареготали ся.\n— Без того не буде, — мовив Думяк, — та вже ми будемо дбати, аби тих переступів було чим раз менше. Ну що, згода? Завязуємо таке брацтво?\n— Добре, — озвали ся вcї.\n— Лиш аби за се з уряду не було якого клопоту — з побоюванєм мовив Чапля.\n— Що може бути за клопіт? Кому яке дїло до того, чи я пю чи не пю? Тепер не панщина, щоб і на те можна було силувати.\nПодали собі руки і обіцяли ся привертати й инших. — А в недїлю по вечернї оголосимо се коло церкви. Хто хоче не гинути в горівчанім багнї, най пристає до нас. Спишемо реєстр. І по инших селах пустимо чутку, чейже народ отямить ся. І жидів витиснемо з cїл, бо яке їх тут дїло? Вони землї не обробляють, навіть кілька грядок коло коршми скопати самі лїнують ся та хлопських бабів кличуть. Лише горівку продають та затягають людий у свою лихву. То пявки, то вороги народнї! Зробити так, аби їм місця в селї не було, нехай забирають ся зо шумом. — Оттак фантазували наші товариші і чим більше балакали, тим якось яснїйше робило ся перед ними, тим лекшим видавало ся їм виконанє їх плянів.\nТа ось ще раз відчинили ся двері від ванькира і до нього вступив дїдич Грушатич, пан Субота. У мужиків задріжали литки з давньої панщиняної привички, деякі ворухнули ся, щоб устати з місць на привитанє пана і „як годить ся“, поцїлувати його в руку, але острий погляд Костя Думяка немов цьвяхом прикував їх до місць. Нїхто з них не рушив ся. Розмова на хвилю урвала ся.\nПан Антін Субота, дїдич села Грушатич, був статний мужчина середнього росту, заживний собі, з шпаковатим волосєм і білими як сметана вусами, що гарно визначували ся на його повнім, по молодечому румянім і гладкім лицї. Хоч Русин з роду (розумієть ся, попівського, не панського), він представляв із себе те, що називають „гарний тип польського шляхтича“; тай належність до руського обряду не перепиняла йому анї на хвилю бути польським паном, любити шляхетську традицію, придержувати ся шляхетських „старопольських“ форм житя і вважати селян бидлом, що не то не повинно мати якісь права рівні зі шляхтою, але вже з самої природи нездібне нї до якого самостійного житя, і коли б його не держати під буком, то зірвало би всякі рами людського порядку і вигризши та зруйнувавши все те, що висше від нього осьвітою та цівілїзацією, вигризло б і само себе як свора голодних собак замкнених у огорожі. Оттим то в часї панщини він поводив ся з мужиками остро, нїби то справедливо, в такім розуміню справедливости, як поводить ся розумний ґосподар зі своєю худобою: не обтяжує надмірно одного супроти другого, не збиткуєть ся над ними без потреби, але дбає про те, аби вcї були рівномірно обтяжені, без похиби поносили свої обовязки і — не брикали. Оттого хлопського „бриканя“ — розумованя про направу хлопського стану, про можливість полекші або знесеня панщини цїсарем — пан Субота страшенно не любив. Як то, панщини цїсар не завів, то й касувати її не може. Вона приватна власність панів, разом з їх ґрунтами записана в табулярних книгах, і сюди цїсар не моє права мішати ся. А коли справдї комісарі в асистенції ляндсдраґонів у цьвітнї 1848 р. почали їздити по селах і відчитувати ґубернїяльний циркуляр з донесенєм, що спеціяльно галицьким селянам цїсар дарував панщину, пан Субота вухам своїм не вірив, сердив ся і в присутности комісаря наговорив на цїсаря таких слів, що комісар уважав себе в обовязку зараз же арештувати його і відставити до циркулу. Що правда, там його не довго подержали і покарали лише грошовою карою, та про те пан Субота від того часу зненавидїв усяку „нїмецьку“ власть у Галичинї, наслану буцїм то лише для здираня краю та для бунтованя селян против панів.\nВ осени тогож 1848 р. йому трафила ся друга немила пригода, що на всю решту житя вспіла настроїти його іронїчно. Як відомо, Москалї йшли тодї на поклик австрійського цїсаря на Угорщину помагати Австрії зломати угорський бунт під проводом Кошута. Руське селянство й міщанство скрізь витало Москалїв як рідних братів, як таких, що хочуть допомогти австрійським народам зломати шляхетсько-панське ярмо, з разу на Угорщинї, де те ярмо занадто вже розпаношило ся, а потім і в Галичинї. До Грушатич закватировано пару компанїй московського війська, що мусїло тут простояти кілька день, поки не надійдуть фурґони та воєнні баґажі, без яких пішому та кінному війську годї було пускати ся переходити гори. Оттут пану Суботї стрілила в голову шалена думка. В ньому прокинув ся польський патріот. Начитавши ся Міцкевичевого „Пана Тадія“, де судія Соплїца підпоює Москалїв, яких майже безпритомних вирізує польська шляхта, забажав і собі забавити ся в польського патріота і „wyrznąć Мoskali“ (вони з рештою належали до волинського полку і були чистїсїнькі Українцї, деякі навіть латинського обряду). І от він змовивши ся з декількома своїми двораками, такимиж патріотами, як і сам, одного вечера суто угостив усїх Москалїв оковитою, а сам у ночи, коли вже всї спали, вибрав ся зі своїми кумпанами на різню. Справдї по дорозї в село їм удало ся з засїдки напасти на двох салдатів, що патролювали по селї, і поранити їх ножами в плечі. Патролї одначе спасли ся втекою, а пана Суботу і його товаришів зараз при першій хатї арештували мужики, що упереджені про їх намір, не хотячи турбувати пяних салдатів, самі в потемках вартували біля них. Повязавши арештованих мужики нїби то не знаючи, хто вони, всипали їм що всипали, поки заалярмований нападом на патроль російський капітан зі своїми чинами не прибіг на місце та не увільнив пана і його слуг із рук розлючених селян. Ті одначе настояли на тім, що їх звязаних відведено до циркулу і віддано властям. Як скінчила са та справа в урядї, не було відомо на певно; пан з іронїчним усьміхом говорив, що то був дитинячий жарт, глупий хлопський сполох і що він ледви випросив хлопів, щоб їх не арештовано за безпідставне побитє його слуг, а мужики говорили з неменшим насміхом:\n— А чогож ви пане зі своїми вірними слугами аж по трьох місяцях вернули до дому?\nВідносини між паном і його бувшими підданими по знесеню панщини були коли й не виразно ворожі, то все таки холодні, подіктовані обопільним недовірєм і підозрінями. Пан усе підозрівав, що мужики ненавидять його, чигають на його житє, готові кождої хвилї впасти до двора, пограбувати все його добро і повбивати його з родиною. Натомісь мужики підозрівали пана, що він усе ще шукає разом з иншими панами способів, як би завернути скасовану панщину або якимось иншим підступом загарбати мужиків у свою власть, що він інтригує і працює над тим, аби на каждім кроцї шкодити та докучати їм. Отсей обопільний недружний настрій був неначе курява, що виступає зі сьвіжо розваленої руїни і на хвилю закриває сонце. Селяне не хотїли ходити на роботу до пана инакше, як під вояцкими канчуками; нїхто в селї не важив ся йти до двора наймати ся на службу чи на поденний заробок, так що для всего сего пан мусїв спроваджувати людей з дальших сїл, між якими аж надто часто попадали ся субєкти здеморалїзовані вже давнїйшим двірським житєм, а кілька разів навіть члени зорґанїзованих злодїйських шайок, які обізнавши ся в дворі накликували своїх кумпанів і за ті за два роки вже пару разів обчищували пана з усього, що можна було забрати чи то на плечах чи між ногами. Панські расові верхівцї, якими величав ся грушатицький двір, перші впали жертвою завидющих очий і давно вже гуляли десь по російських степах; такоюж дорогою пішло й панське „фамілїйне“ срібло, тоб-то закуплене від фамілії, що перед тим володїла Грушатичами. За всї ті збитки пан сердив ся на тих, кого найблизше бачив перед собою, на грушатицьких селян, і позаочно лаяв їх і злодїями й розбишаками.\nТа що се таке, що отсе він перший прийшов до них? Чи припадково лише вступив до коршми, чи справдї щось тягло його сюди? Він мабуть надїяв ся застати тут більшу громаду, але тепер рад був у душі, що застав лише кількох людий.\nЗнявши шапку і кидаючи її на жидівське ліжко він сказав:\n— Дай Боже здоровлє! — відповіли селяне.\nПан наблизив ся до них і на його лицї заграв іронїчний усьміх.\n— Го, го, самі матадори, головачі, громадські мужі! Позволите сїсти між собою?\n— Сїдайте. Тут у Йоськовім ванькирі місце кождому вільне.\n— А так до вас до хати, то менї не вільно прийти?\n— Милости просимо, як ваша воля. Ми не кусаємо.\n— Ага, не кусаєте! — осьміхнувши ся підхопив пан, — а так без кусаня з'їсти-б мене ради.\n— Може хто й рад, ми того нїчим по собі не показали, — відмовив Яць Коваль.\n— Не показали! Господи тобі слава! — скрикнув пан. — А хибаж то не ви бунтуєте громаду против мене? Не ви дишете ненавистю на мене, відгрожуєте ся менї і моїй родинї? Хибаж то не ви отсе вже другий рік держите мене в селї як заповітреного? Нїхто до мене не зайде, не поговорить…\n— Маєте своїх підлизнїв, нїхто їм не боронить ходити до вас і оббріхувати нас, — втрутив своє слово Думяк.\n— Костю! І ти так говориш? — з докором обернув ся до нього пан. — Ти, що десять лїт прожив у моїм домі.\n— За свинопаса, — знов понуро втрутив Думяк.\n— Все одно, — мовив пан, — але все таки можеш сказати, що я старав ся бути для всїх селян батьком і добродїєм.\n— О так, таким батьком, що за чуба торгає та по плечах буком пише, і таким добродїєм, що аж сльози в очах ставали.\n— Заслїпила вас злість.\n— Чого нас мала заслїпити? Яких ви нас виховали, таких маєте. Не подивуйте!\nПан помовчав хвилю похитуюючи головою. Його іронїчний настрій якось против його волї розвіяв ся і він почав з людьми говорити „від серця.“\n— А все таки можете сказати, що я для вас не був злим паном. Інші гірші бували. Чи одного то з вас я поратував у тяжкім припадку, чи одному я на переднівку і хлїбом і грішми й худобою вигодив? Гріх добро забувати.\n— Ми були ваша челядь, ваша тягла худоба, і ще до того був цїсарський припис — ратувати мужиків, аби вдержати їх у такім станї, щоб могли відбувати свої повинности.\n— І то признайте, що з під моєї власти вийшли ви одні заможними, инші троха біднїйшими, а нїхто не вийшов голїруч.\n— Окрім тих, що з голоду розбрили ся в сьвіт та ококрім тих комірників, яких намножило ся в селї за час вашого панованя в троє.\n— Плодюча голота! — буркнув пан. — Але з моєї причини анї одна родина не змарнувала ся. Бачите і не заперечите того. А тепер менї такі збитки робите. На роботу анї руш, торік менї половина врожаю через вас пропала. Ще й злодїїв менї на двір спроваджуєте, стежки їм показуєте.\n— Сего нам пан доси не доказали, — застеріг ся Чапля. — Просимо нас не помовляти о таке, в чім ми зовсїм невинні!\n— А чорт його знає, хто тут винен! Але я маю жаль до вас, до всїх вас, до цїлої громади. Яж Русин, я ваш брат, мій дїд був попом у селї і не вашою кривдою, а з наполєонівської війни доробив ся стілько, що купив отсе село. Я нераз докоряв сам собі, що мушу жити в тих проклятих панщизняних відносинах і потїшав себе надїєю, що як панщина буде скасована, то житиму з вами як з добрими сусїдами.\n— Не плетїть, пане, теревенї, — відповів йому Думяк. — Чужим людям можете се говорити, може вам і повірять, але нам тим баки не забєте. А хочете бути нашим суcїдом, то на се одинока рада: перестаньте бути паном.\n— Хибаж знесенє панщини не порівняло нас? Що я вам тепер за пан?\n— Нї, тому не повіримо. Війна між селянством і панством не скінчила ся, але тілько починаєть ся. Коли ви справдї хочете бути нашим сусїдом і рівним з нами, то наша думка і наша просьба до вас така: продайте нам свої добра, а тодї й жийте собі серед нас. Тодї вас привитаємо як батька, а без сего ви все будете у нас пан, із яким мусимо воювати.\nПан Субота аж поблїд при сих Думякових словах. Аж зуби закусив, щоб не вибухнути яким згірдним словом. Чи бач, куди вони стріляють! Продай їм свої добра! Уступи ся з двора! Покинь ту позицію, що вважаєть ся огнищем цівілїзації серед моря хлопського простацтва і некультурности! Він довгу хвилю ворушив губами, мов жвав щось гірке, а далї запитав іронїчно:\n— Продати вам? А по якій цїнї, коли ласка ваша?\n— Як оцїнять таксатори, на яку згодимо ся обопільно, таку й дамо.\n— Го, го, то ви, видно, богаті люде, коли село купуєте! Деж ви грошей набрали?\n— Набрали чи не набрали, се вам байдуже. Нинї вже сьвіт дошками не забитий, гроші не позакопувані, хто хоче, а має на що, може їх дістати. А нам земля потрібна. Отсеї, що маємо, може ще вистати для наших дїтий, а наші внуки будуть уже бідаками, як подїлять її. А ще як ви зіпрете нам лїси, зіпрете пасовиска, то ми вже й тепер будемо близькі руїни. Бачите, се нам важно. Доки буде пан у селї, доти буде панщина, хоч не даремна, а платна. І чим далї, тим ся панщина буде тяжша і нашим унукам буде гірше як нам.\n— Мудро говориш! — іронїзував пан, — але на таке, та хоч би я тепер і продав вам своє добро, то вашим правнукам знов буде тїсно на тій землї.\n— Буде або й не буде. Розвинуть ся промисли, заробітки, повстануть фабрики, виростуть міста… Я добре придивив ся тому в Чехії. Тодї й селянам лекше буде. Аби нам лише тепер загосподарювати ся та не зійти від разу на біду! Аби два-три поколїня виховати по людськи, піддвигнути з темноти, з пянства… Адже бачите й самі, що як піде так далї, як ішло доси, то ми за десять лїт будемо жебраками.\n— Ледачі будуть, а порядні встоять ся, — мовив пан.\n— Не слухайте того, пане! — мовив Думяк. — І найпоряднїйшого розпука бере, коли дивить ся на те, що дїєть ся довкола нас і міркує, що буде далї.\n— То ваша річ, — понуро мовив пан. — Ви тепер вільні. Не хотїли бути під нашою рукою, то дбайте самі за себе.\n— От за се слово дякуємо! — з усьміхом мовив Думяк. — Се було розумне, щире, панське слово. Вам байдуже, чи ми заґосподарюємо ся, чи підемо з торбами. Ви своє зробили: дерли нас і катували на панщинї, держали в темнотї, ще й навчили горівку пити, а тепер з клаптиками землї випустивши зі своїх рук кажете: ви вільні, дбайте самі за себе. Ей, пане, пане! Така ласка до доброго кінця не доведе! І маючи такі думки чого ви й обертаєтесь до нас зі своїми сусїдськими запевненями? Таких cycїдів, що чигають на те, аби знов зробити ся нашими панами, не потребуємо. Краще вже як вороги, то вороги, без зайвого балаканя.\n— Алеж я не ворог ваш! — скрикнув пан допечений до живого. — Я хотїв би жити з вами в згодї й гармонії.\n— Як огонь з водою! — буркнув Думяк.\n— Нї, як батько з дїтьми, — докінчив пан.\n— Коли ви такий батько, — мовив Думяк вдивляючи ся йому в очи, — то дайте доказ. Хоч то може й не місце тут — але при чесних людях не сором: віддайте за мене свою дочку! Ми любимо ся, вона дївчина розумна, роботяща і гарна, шкода, щоб пропадала між панами.\nПан аж кинув ся мов укушений гадюкою, і зірвав ся з місця.\n— Хаме! — крикнув до Думяка. — З ним говори як з добрим, а він ось до чого собі розбирає! Як ти посьмів подумати про се?\n— Овва, — відповів Думяк, — так то ви далеко від хамів. А з рештою я не признаю анї хамства анї панства. А дївчина менї подобала ся і маю в Бозї надїю, що буде моя.\n— Чуєте, люде, — крикнув пан звертаючи ся до присутних, — як то він мудро говорив проти панів, правда? А тепер сягає по руку моєї дочки і сам хоче бути паном. Чесно то?\n— Зовсїм не хочу бути паном, — відповів. Думяк. — Я вам про маєток нїчого не говорив і не хочу його. Маю свого настільки, що вижию з працї рук і жінку з дїтьми погодую. Вашого маєтку менї не треба.\n— І не лаком ся! Отто до чого договорив ся! Ну, буду знати на далї, як з вами говорити. Добром з вами не вийдеш на своє, то я ще покажу вам, що я тут пан!\nІ не прощаючи ся нї з ким він ухопив свій капелюх і вийшов із ванькира.\n— Ну, насипaлиж ви йому! — сказав Яць Думякови. — Ще такого зроду певно не чув.\n— Най чує тепер! — сказав Думяк. — Цїкавий я, що то він скаже після сього, як я до його дочки сватів пішлю!\n— Та не вже ви на правду?\n— А то щож? Не вільно менї? Дївка менї сподобала ся тай я їй до душі. Маєтку його не хочу, а її він не зіпре.\nТимчасом коршма заповнила ся знов людьми, сим разом дївчатами й парубками, що збирали ся туди що недїлї на танцї. Заграли музики, почули ся ритмічні стуки чобіт о підлогу, співи та вівканя розбавленої молодїжи. Товариші повиходили з ванькиря і змішали ся з юрбою. Думяк і собі пішов у танець. Дївчата горнули ся до нього, хоч знали, що він любить ся з панною із двора. Перетанцювавши пару разів він підчас павзи взяв у музики скрипку і повів смиком по струнах.\n— Заграйте, Костю, заграйте! Хочемо послухати, як ви граєте.\nВін почав коломийкою, далї перейшов на тужливу думку, на якісь веселі, підскоцькі мельодії, і знов затягнув сумної. Тони й мельодії були вcїм знайомі, та проте виконанє було якесь незвичайне, що зворушувало душу. Та ось він покинув натоптані стежки і пустив поводи фантазії. Скрипка немов заговорила живим язиком. Тони почали капати в душу росою, почали свистїти як вітер у берегах, сміяти ся як сонце на веснянім небі, а нарештї заплакали, застогнали і заридали, як невольник у кайданах. Усї присутні дух у собі притаїли. Се не була ота проста скрипка, що промовляла до них хоч без слів, а так виразно і досадно, що виливала їх горе і щастє й надїї. Се була жива істота, якась таємна душа, що з того деревляного струменту сьміяла ся, журила ся та ридала удїляючи й їм своє чутє. Вcї не тямлячи себе йшли за тим чародїйним голосом і нарештї розплакали ся як дїти. І в самого Думяка сльози закрутили ся в очах. Він положив скрипку на столї і глянув по присутних.\n— Ей, ви, дрантє моє коханеє! — промовив устаючи. — З вами хиба пити і плакати, а розумного слова від вас і не жди!\nІ за сим він вийшов, поки вcї присутні мов засоромлені втирали сльози.\nОтримано з https://uk.wikisource.org/w/index.php?title=Великий_шум/II&oldid=158770\nЦю сторінку востаннє відредаговано о 15:52, 23 лютого 2020.


Acorns of Lyndhurst B&B в Ліндхерст в Великобританія - Найкращі знижки на перебування в готелях\nЛіндхерст закладів розміщення\n6 Shrubbs Hill Gardens, Lyndhurst Town Center, Ліндхерст, Великобританія, SO43 7DL - Показати на карті\nБільше про Acorns of Lyndhurst B&B\nЗручно розташований у Больє, Acorns of Lyndhurst B&B є ідеальної відправною точкою для екскурсій в Больйо. Саме звідси гості можуть насолоджуватися легким доступом до всього, що це чудове місто може запропонувати. Завдяки своєму зручному розташуванню, готель пропонує вам легкий доступ до визначних місць, які варто оглянути.\nПропонуючи гостям широкий спектр послуг та чудовий сервіс, Acorns of Lyndhurst B&B прагне зробити ваше перебування максимально комфортним. Ви можете насолоджуватися у готелі підібраними характеристиками топ-класу, такими як прокат велосипедів.\nВисокоякісні послуги номера, такі як підігрів, телевізор з РК / плазмовим екраном, DVD / CD-плеєр, туалетні засоби, душ, допоможуть вам зарядитися енергією після тривалого дня. Крім того, власники готелю нададуть вам повну інформацію про те, що ви повинні побачити під час вашого перебування тут. Незалежно від мети вашого візиту, Acorns of Lyndhurst B&B є відмінним вибором для вашого перебування в Больйо.\nУ період з вт., 01 лист. 2016 до нд., 15 січ. 2017 у будівлі будуть проходити ремонтні роботи. У цей час можливі деякі незручності, пов'язані з шумом або перебоями зі світлом, а деякі з послуг готелю можуть виявитися недоступними.\nІндивідуальний мандрівник (54)


Волинська ОДА боргує за оренду приміщення більше мільйона\n18 Жовтня 2017 17:06\nВолинська ОДА заборгувала близько 1,19 мільйона гривень за оренду приміщення. У зв’язку з цим Управління будинком Волинської обласної ради, яке й надає облдержадміністрації приміщення для використання, не може розрахуватися з боргами за комунікаційні послуги та за заробітні плати працівників.\nПитання боргів комунальної установи «Управління будинком Волинської обласної ради» порушила директорка КП «Луцьктепло» Валентина Малютіна, яка під час засідання виконавчого комітету Луцької міської ради 18 жовтня повідомила, що борг установи за спожиті послуги становить 700 тисяч гривень.\nЯк розповів Інформаційному агентству Волинські Новини керівник комунальної установи «Управління будинком Волинської обласної ради» Віктор Талашко, борг перед «Луцьктеплом» справді є, але він не такий критичний.\nЗагальний борг становить близько 490 тисяч гривень. Окрім заборгованості перед «Луцьктеплом», ця сума включає також борг перед КП «Луцькводоканал», ПрАТ «Волиньобленерго», «Укртелекомом» тощо.\nЗаборгованість управління, своєю чергою, зумовлена несвоєчасною орендною оплатою за приміщення, які займають апарат Волинської обласної державної адміністрації та підконтрольні їй структурні підрозділи. У зв’язку з тим, що ОДА виплачує кошти невчасно та не повними сумами, борг постійно накопичується, тож Управління будинком Волинської обласної ради навіть не може своєчасно виплачувати працівникам заробітні плати.\nВіктор Талашко зазначив, що така ситуація склалася через те, що коштів на оплату ОДА оренди приміщень у кошторисній документації закладено набагато менше, ніж потрібно, адже не враховано, до прикладу, навіть збільшення мінімальної заробітної плати працівників.\nУправління будинком Волинської обласної ради, за словами Віктора Талашка, намагалося знайти шлях для вирішення ситуації, запропонувавши голові Волинської ОДА зменшити орендовані площі, але зі сторони адміністрації ніяких кроків у цьому напрямку не було зроблено, тому простежується збільшення заборгованості.\n«Таку ситуацію вони (Волинська ОДА, – ВН) мотивують нормами бюджетного кодексу», – сказав керівник управління будинком Волинської обласної ради. Та додав, що голова ОДА міг би звернутися безпосередньо в Київ, аби збільшити кошторисне призначення.\nЗі свого боку Управління будинком Волинської обласної ради в міру своїх можливостей намагається частково виплачувати борги, зокрема, шляхом реструктуризації заборгованостей.\nУправління будинком облради очолив новий керівник 8 Лютого 2018 14:02\nВизначили, хто керуватиме управлінням будинком Волиньради 30 Листопада 2018 12:43\nУ трьох комунальних закладах області призначать керівників 1 Лютого 2018 11:09\nДирдеп Показати IP 18 Жовтня 2017 19:15\nБорги віддають тільки боягузи ! А в ОДА - одні смільчаки .\nЛучанка Показати IP 19 Жовтня 2017 10:25\nА давайте не включимо тепло Гунчику! Де розтрачені кошти на дороги та решта...


ПП АГАТ — Код ЄДРПОУ 30291216\n17.02.1999 (20 років 7 місяців)\nАдреса: 61172, Харківська обл., місто Харків, Орджонікідзевський район, ВУЛИЦЯ РОГАНСЬКА, будинок 146, квартира 155\nУчасники та бенефіціари 30291216\nАдреса засновника: 61172, Харківська обл., місто Харків, Червонозаводський район, ПРОСПЕКТ ГАГАРІНА, будинок 111, корпус 2, квартира 2\nIНДУСТРIАЛЬНА ОДПI М.ХАРКОВА ГУ ДФС У ХАРКIВСЬКIЙ ОБЛ.\nНомер взяття на облік: 139;\nНомер зняття з обліку: 1520360200933\nНомер взяття на облік: 1879;\n17.02.1999 Змінився вид діяльності 71250 - РОЗДРIБНА ТОРГIВЛЯ НЕДЕРЖАВНИХ ОРГАНIЗАЦIЙ, КРIМ СПОЖИВЧОЇ КООПЕРАЦIЇ\n17.02.1999 Змінився розмір статутного капіталу 10 грн.\n17.02.1999 Змінилася адреса М.ХАРКІВ, ОРДЖОНІКІДЗЕВСЬКИЙ Р-Н ВУЛ. РОГАНСЬКА БУД. 146, KB. 155\nОтримайте ключові факти про контрагента "АГАТ". Юридична інформація про контрагента допоможе власнику в виборі, співпрацювати з постачальником або уникнути. Ці дані доступні у відкритих держреєстрах. Таку інформацію отримують за допомогою ІПН контрагента 30291216.\nЗа кодом контрагента, що називається номер запису в ЄДР, можна дізнатися, в якому місці знаходиться ця фірма - для "АГАТ" це Харків, в нашому каталозі на літеру А. Юридична адреса контрагента 61172, Харківська обл., місто Харків, Орджонікідзевський район, ВУЛИЦЯ РОГАНСЬКА, будинок 146, квартира 155, а також більш докладні відомості можна отримати в повній версії наших інструментів. За номером EГР в нашому каталозі містяться дані про фаундерів і підписантів, прізвища, імена та по батькові цих осіб. Ключові особи цієї компанії - підписант Федосова Тетяна Юріївна, керівник Федосова Тетяна Юріївна, ліквідатор Федосова Тетяна Юріївна, а також засновники Федосова Тетяна Юріївна. У повній версії сервісу доступні судові рішення по цій компанії, дані з податкового реєстру і розмір статутного капіталу компанії. Форма власності компанії – ПРИВАТНЕ ПІДПРИЄМСТВО Дивіться інші компанії в Харків або в каталозі на букву А\nТОВ "ТОРГОВИЙ ДІМ "ХЗМІ"


Союз Близнюків і Лева є динамічним і пристрасним. Обидва ці знака зодіаку наділені великою внутрішньою енергією, тому партнери ніяк не зможуть співіснувати без постійного суперництва і боротьби за право бути «провідним» в парі. У відносинах буде панувати дружня атмосфера, яка збережеться навіть після весілля. Запорукою міцного союзу Близнюків і Лева є вміння дружити і цінувати свого партнера.\nЛев і Близнюки в шлюбі\nЧоловіки, народжені під знаком Близнюків — натури обдаровані і талановиті. Вони дуже тонко відчувають навколишній світ, при цьому, існуючи, нібито, у власному вимірі. Такі чоловіки люблять і цінують жіночу стать, їм важлива як естетична, так і душевна краса кожної дівчини.\nБлизнюки — великі романтики, завдяки своєму природному таланту вони здатні зачарувати дівчину без особливих зусиль, також, такі чоловіки славляться своїми навичками коханця. Однак, зайва романтичність Близнюків не дозволяє оцінити свою обраницю вірно, тому романи з такими чоловіками часто обриваються на «цукерково-букетної» стадії. Близнюки не залежить від оточуючих, його життя наповнене яскравими фарбами, а обдарованість дозволяє йому повністю зануритися в свою улюблену справу. Дівчина часто стає його музою і розвивати відносини далі Близнюки не дуже-то поспішають.\nВ характері такої жінки часто ховається дві особистості. Одна з них наділена чудовими манерами, володіє поступливим характером, мила, весела і уважна. Інша ж — її повна протилежність. Однак, незважаючи на це, Близнюків надзвичайно цінують в суспільстві, як вірного друга і гарного працівника.\nЖінка-Близнюки протягом всього свого життя намагається знайти свою людину серед безлічі знайомих і друзів. Однак, це вдається їй з великими труднощами, адже Близнюки вкрай вимогливі в любовному плані. Знайшовши свого чоловіка, Близнюки готова повністю віддатися своїй половині, найчастіше це трапляється занадто рано, тому така поведінка просто відлякує зайвої наполегливістю жінки. Якщо ж пара зуміла дійти до весілля, то в подальшому ця сім’я стане прикладом для багатьох інших.\nЧоловік-Лев — особистість неймовірно безкорислива. Така людина завжди готовий прийти на допомогу нужденному, будь то кращий друг або перехожий з вулиці. Для нього важливо не тільки власне благополуччя, а й оточуючих його людей. Леви вкрай педантичні в фінансовому плані, їх розум і розсудливість дозволяє не розкидатися грошима, тому такі люди практично не відчувають потреби в коштах.\nДля Львів важливий також власний комфорт, тому вони ніколи не стануть економити на власні потреби. Для таких хлопців дівчина є лише гарним доповненням до його образу. У відносинах він має влади, ревнивий, подібно справжньому царю звірів. Заради своєї жінки він готовий на будь-які жертви. Благородність його характеру не дозволить йому бути грубим зі своєю жінкою, тому в його пріоритетах перші місця займає вірність і відданість своїй половини.\nЖінка-Лев з самого дитинства намагається бути лідером, це якість зберігається і в дорослому віці. Леви часто займають керівні посади, а вершина кар’єрних сходів — це найголовніша їхня мрія. Такі люди займають важливе місце в суспільстві, вони люблять заводити нові знайомства. Частою помилкою жінок-Львів вважається невідповідність бажань з реальністю, тому як будь-яка удача, навіть незначна, здатна засліпити і укласти її в пастку з власних ілюзій.\nПартнери, обидва володіють сильною енергетикою, не стануть підкорятися один одному. Але, незважаючи на це, главою в парі буде все ж жінка. Така розстановка ролей дозволить чоловікові краще пізнати свою обраницю, а романтика в їх відносинах не згасне навіть після багатьох років проведених разом.\nЛевиця прийме свого партнера, розпізнавши в ньому споріднену душу, а його деяка замкнутість тільки підігріє інтерес до його особистості. Їх характери мають загальні риси, тому парі буде легко спілкуватися, у них швидко з’являться загальні теми. Їх спосіб життя буде схожий на кочовий, пара рідко буде затримуватися на одному місці довгий час. Проблеми можуть виникнути через раптове бажання Левиці створити сім’ю з Близнюками, останні ж, в свою чергу, будуть протистояти цьому бажанню. Весілля в такій парі можлива, однак, найкраще партнери будуть відчувати себе в вільних, нічим не пов’язаних, відносинах.\nПісля того, як Лев підкорить обраницю своєю елегантністю і мужністю, пара зважиться на спільне проживання. Цей крок ще більше згуртує партнерів, проте, в подальшому можуть початися проблеми.\nВідмінності в характерах зіштовхують пару буквально на кожному кроці, проте, при належному бажанні, партнери зможуть згладити кути своїх відносин. Близнюки, яка щиро потребує мужнього супутнику життя, з часом зможе стати більш розкутою по відношенню до нього. І тільки після цього, в парі почне зароджуватися бажання вивести свої відносини на новий рівень.\nУ цієї пари є всі можливості для створення щасливої родини, якщо партнери серйозно поставляться до прийняття цього важливого рішення. Заради сім’ї парі доведеться навчитися поступатися один одному, після весілля їх чекає чимало труднощів, про які до цього вони навіть і не підозрювали.\nПартнерам слід відмовитися від безтурботного і безрозсудного поведінки, замінивши його на мудре і терпляче. Тільки так подружжя зможуть ужитися один з одним, зберегти свій шлюб і любов. Такі пари швидко обзаводяться потомством, тому сімейна рутина може поглинути партнерів, позбавивши їх союз романтики і ніжності. Щоб уникнути цієї проблеми, парі слід більше часу проводити наодинці, наприклад, не зайвим стане тижневий спільний відпочинок далеко від дітей. Тільки після цього пара зможе позбутися від кризи у відносинах.\nЇх життя схоже на гру, тому вони граючи створять новий осередок суспільства. Любов затьмарить інші почуття, тому новоспечене подружжя перший час не будуть помічати негативних сторін один одного. Але, з часом, все змінитися в інший бік.\nТак як обидва люблять грати на публіку, їх одруження буде неймовірно урочистій і помпезною. Їх будинок завжди повно гостей, однак, парі ніколи не буває нудно удвох. Фінансовими і побутовими справами пара буде займатися разом, також, такі сім’ї часто відкривають власний бізнес. Партнери не будуть заводити дітей до тих пір, поки їх фінансовий стан не дозволить без праці забезпечувати нових членів сім’ї.\nНудьга — найбільша загроза їхнім стосункам. Це відноситься і до любовних утіх. Одного разу, одному з партнерів може набриднути звичайний інтим, тому парі необхідно шукати компроміси. Рутина в ліжку може повністю відлякати Близнюків, якому доведеться шукати розради «на стороні».\nЛевиця здатна принести в інтимне життя пари різноманітність, проте, їй слід бути обережніше в своїх бажаннях, так як божевільні ідеї не завжди до вподоби Близнюкам. Паре слід більше часу приділяти обговоренню своїх проблем і бажань, тому як Близнюк здатний приховувати в собі багато моментів. Йому здаватиметься, що його думки не мають ніякої цінності для Левиці, тому жінці слід стати більш делікатною в інтимній темі.\nІнтимне життя Близнюків і Лева повна приємних сюрпризів. Обидва партнери обожнюють експериментувати, тому вони без зусиль зможуть урізноманітнити своє інтимне життя.\nЗаняття любов’ю в громадських місцях — не проблема для пари, адже пристрасть може наздогнати їх в будь-який час дня і ночі. Тяга до любовних утіх зберігається у партнерів протягом усього життя. Навіть після появи дітей пара не набридне один одному, в їх спілкуванні буде зберігатися колишній запал і пристрасть. Період закоханості, який досить швидко проходить у інших пар, підживлюється ентузіазмом і залученістю партнерів, створюючи в їх союзі всі умови для виконання всіх бажань в ліжку.\nЗнаки Зодіаку | Лев і Близнюки: сумісність чоловіка та жінки


Апартаменти Валенсії, Іспанія\nВсі готеліЯкий готель вибрати і забронюватиАпартаменти Валенсії, Іспанія\nПри тривалому перебуванні в місті апартаменти у Валенсії — ідеальне рішення. Ви зможете відчути себе як вдома, оцінити всі принади проживання серед місцевого населення.\nЗручність подібного виду житла для туристів незаперечно. По-перше, ви зможете зняти апартаменти в зручній для вас частини Валенсії. Туристичний центр міста зручний з точки зору переміщень в місті, проте якщо мета вашого візиту інша, інші частини міста будуть для вас більш зручні.\nОренда апартаментів — приваблива пропозиція для великої компанії, сім’ї. У цьому випадку ви зможете підібрати житло ближче до пляжу або ж центру міста — в залежності від мети поїздки. Всі переваги окремого житла з обслуговуванням — саме те, що потрібно протягом 1-2 тижнів, які ви вирішите провести в цьому прекрасному куточку Іспанії. При бажанні ви зможете оселитися з тваринами (цю послугу надають не всі готелі Іспанії).\nПотурбуватися бронюванням житла варто заздалегідь: перед високим сезоном пропозицій практично не залишається. Апартамент у Валенсії досить популярний, тому, плануючи поїздку, зробіть акцент на цей факт.\nАпартаменти Мадрида, Іспанія\nCategories: Валенсія, Іспанія\nTags: Апартаменти, Готелі


Житель Кіровоградщини спробував вивезти з зони АТО холодну зброю й боєприпаси — Інформаційний портал Кіровоградщини - Гречка - Новини Кропивницький\nОпубліковано Вівторок, 02 червня 2015, 12:01 . в Надзвичайні події\nБійці , як зазначив керівник групи підполковник міліції Руслан Задворський, вже неодноразово перебували на службі у зоні АТО, найбільше з них: лейтенант міліції Євген Лобастов та капітан міліції Сергій Васильєв. Двоє із зведеного загону правоохоронців - старший лейтенант міліції Олег Гук та підполковник міліції В’ячеслав Матанський - побажали залишитися та продовжити термін відрядження до наступної ротації.\nУпродовж службового відрядження зведений загін бійців базувався на станції Красний Лиман Донецької залізниці. Основним завданням загону було недопущення будь-яких терористичних проявів на підконтрольній території. Правоохоронці у складі фільтраційних груп здійснювали цілодобову охорону мосту через Сіверський Донець у Станиці Луганській, залізничних та інших стратегічних об’єктів. Бійці загону зустрічали потяги, перевіряли документи, валізи та підозрілих осіб. Невід’ємною частиною роботи у відрядженні міліціонерів була й допомога громадянам.\nПід час відпрацювання вокзалу на станції Красний Лиман фільтраційною групою було виявлено двох підозрілих осіб у військовій формі. Під час особистого огляду, в присутності понятих, у 43-річного жителя Кіровоградської області, під ременем виявлено ніж в ніжнах типу «мисливський», а в правому черевику один набій калібру 14 мм та пенал від автомату Калашникова.\nУ 38-річного жителя Чернігівської області, в рюкзаку було виявлено сховані 23 набої калібру 5,45 мм.\nПід час здійснення фільтраційних заходів один із пасажирів повідомив правоохоронцям про виявлення в вестибюлі приміщення вокзалу станції Красний Лиман на підлозі набоїв. Правоохоронцями було вилучено11 набоїв калібру 5,45 мм.\nПісля усіх урочистостей транспортні правоохоронці відвідали каплицю в честь покровителя воїнів Святого Іллі Муромця, де помолились за мир і спокій в нашій державі.


Парламентська торговельна біржа: чиї акції в ціні?\n15 травня 2008, 05:00\nЮрій Кармазин, Володимир Каплієнко\nГості Свободи: Володимир Каплієнко – народний депутат (БЮТ); Юрій Кармазин - народний депутат (НУНС); Олена Лукаш - народний депутат (Партія Регіонів) - телефоном\nЮлія Жмакіна: Сьогоднішній день знову нічого не змінив в політичному протистоянні. БЮТ і далі блокує роботу ВР. Однак оголилася причина протистояння. Проблеми з бартером.\nЧи можна обміняти закон «Про Кабмін» на антиінфляційні закони або в.о. ФДМУ Андрія Портнова на главу Секретаріату Президента Віктора Балогу? І що можна купити чи продати за зміни до Конституції? Це домовленості чи звичайні торги?\nПане Каплієнко, чому ви не хочете працювати?\nВолодимир Каплієнко: Я думаю, що питання можна поставити по-іншому. Ми блокуємо не задля того, що не хочемо працювати, ми блокуємо задля того, щоб суспільство отримало ті законопроекти, які дійсно на цей час потребують уваги. На наш погляд, ці законопроекти, по-перше, стримають галопуючу інфляцію.\nВідверто кажучи, мотиви блокування трибуни – то не є спроби якось скомпрометувати взагалі парламент, а спроби привернути увагу наших колег і не колег до тих проблем, які зараз існують в нашому суспільстві, зокрема інфляцію.\nПане Кармазин, чому ви не хочете працювати?\nЮрій Кармазин: Партія захисників Вітчизни, яку я представляю, на раді коаліції 12 травня запропонувала термінову зустріч між радою коаліції, куди входить 22 чоловіки, плюс Прем’єр, плюс Президент, плюс голова його Секретаріату. Якби ця зустріч була проведена впродовж години, то нічого б цього не було. Але цього не було зроблено.\nБільше того свідомо повели Президента, знаючи, що ситуація не врегульована на рівні переговорів. У БЮТ просто не було ніякого виходу, як вони просто… Вони ж стверджували, що ми будемо блокувати. Вони не хотіли блокувати, але вимушені були блокувати.\nТепер щодо того, що це нагадує? Ви знаєте, це нагадує подружнє життя під склом. Реаліті шоу?\nЮрій Кармазин: Так. Оте, що відбувається. Тобто, те, що протиріччя в коаліції були, вони були. Немає питань. Але чому вони сьогодні є? Тому що існує колосальна недовіра один до одного.\nТобто, в БЮТ немає ніяких проблем по голосуванню закону «Про Кабмін», просто немає, вони вже зняті там всі проблеми, тобто неконституційних речей там не залишилося, підсилення президентської влади там практично серйозного немає і по діючій Конституції в Президента вистачає влади, Ви бачите, що абсолютно вистачає. Тому є абсолютна недовіра сьогодні одних до інших, що при голосуванні таких-то буде так.\nІ те, що я не погоджуюся, що не можна законодавством впливати на інфляцію. Можна! Можна, в тому числі й через опанування ФДМУ Антимонопольним комітетом.\nЗамисліться, от нас чують різні слухачі. У США літр бензину 95 центів. У нас страшні речі відбуваються. У нас бензин по якості в два рази нижчий і сьогодні заставляють, щоб він ще опускався, і він коштує у нас понад 1,15 долара. Це що? Це не маразм?\nТому давайте так думати, що і голову Антимонопольного комітету треба було звільняти, і голову ФДМУ, як не дивно, голову Держтелерадіо також.\nТому криза довіри, я думаю, буде подолана, між нами абсолютно ніяких антагонізмів немає.\nБули заяви про те, що вже Партія регіонів не проти розглянути питання про зміну голови ФДМУ, тобто вона вже готова розв’язати цей колапс…\nЮрій Кармазин: Так, а після знищення нас один одного чашечку кави. Так?\nПані Лукаш, Ви будете пити чашечку кави?\nОлена Лукаш: Спочатку я відразу попереджу, що позиція нашої фракції остаточна: за жодні кадрові питання, за які відповідає коаліція, Партія регіонів голосувати не буде відносно будь-якої посади. Це по-перше.\nЮрій Кармазин: А за ФДМУ будете відповідати? Адже він не дав зараз до бюджету 3 мільярди. А це ваша ставлениця, пані Семенюк, саме вашої коаліції.\nОлена Лукаш: … Я ще хочу прокоментувати ту суперечку навколо інфляційної програми, про яку постійно каже БЮТ, бо офіційна причина блокування, наскільки нам відомо і наскільки нам оголошено, то це необхідність прийняття п’ятьох антиінфляційних законів. Якщо вони будуть прийняті, то вони розблокують парламент.\nЯ вам хочу прокоментувати тільки два з них. Один з них називається «Про ветеринарну медицину». І він встановлює, яка максимальна межа залишків ветеринарних препаратів у необроблених харчових продуктах тваринного походження має бути в нашій державі.\nЯ не знаю, скільки нас зараз слухає економістів, але я певна, що кожен, хто нас слухає, розуміє, що ветеринарна медицина і залишки медпрепаратів в харчових продуктах не стосуються інфляції.\nІ другий закон з п’яти. Я тільки два прокоментую, решта – просто не хочеться ображати наших слухачів, бо колег ми й так побачимо, почуємо. Це закон «Про зміни до закону «Про рибу, інші (фраза незрозуміла) і харчову продукцію в них». І фракція БЮТ вважає, що вона дуже знизить галопуючу інфляцію, коли позбавить іноземного виробника і продавця обов’язку сертифікувати свою продукцію в Україні на якість.\nТобто, фракція БЮТ (наскільки нам зрозуміло – ці номери законів нам оголошені, нам роздані) вважає, що галопуючу інфляцію стримує така лобістська норма, як поставляти в Україну незрозумілу рибу та рибні продукти без сертифікації.\nОтакі п’ять законів (решту навіть коментувати не хочу) нам пропонують.\nМи готові до роботи. Наша вимога – це закон «Про бюджет», наша вимога – це врегулювання питання держзакупівель, наша вимога… Ми завтра стаємо членами СОТ, і я не знаю, чи вітати нас, громадян, чи плакати, бо антикризова низка законів під ці проблеми не прийнята і постраждають наші товаровиробники. Уже завтра розпочнеться цей процес руйнації…\nПані Олено, Я Вас правильно зрозуміла, що Ви спростовуєте, що ви могли б підтримати питання зміни голови ФДМУ, все не так, Партія регіонів не пристає на це?\nОлена Лукаш: Партія регіонів не буде голосувати по кадрових питаннях. Вони – коаліція. У них є можливість включати до порядку денного і голосувати…\nЮрій Кармазин: …. Я категорично вважаю, що розблокувати діяльність парламенту можливо, але треба спочатку вирішити питання з Президентом і з його посланням. Очевидно, що в посланні Президента якраз і містяться в тому числі й антиінфляційні заходи.\nЯ думаю, що перед Президентом як перед Президентом, як би його прізвище не було, треба і вибачитися за те, що йому не дали виконати конституційний обов’язок.\nПане Юрію, прекрасна нагода. З посиланням на «Українську правду», вони почули, як, прямуючи до спікера, Вам Президент сказав: «Юра, я вже 10 разів роблю те, що ти мені сказав».\nЩо Ви казали Президенту? Що 10 разів він робить? Це така інтрига, що не буде нагоди перепитати у Вас.\nЮрій Кармазин: Спасибі, що Ви читаєте «Українську правду», але в мене як у людини можуть бути якісь свої таємниці, в тому числі й у відносинах із Президентом. Я не хотів би їх коментувати на суспільний загал.\nЯ єдине можу Вам сказати, що я віруюча людина і ніколи нічого поганого сказати Президенту не міг, як він не міг нічого послухати від мене поганого. От і все.\nЯ не хочу коментувати це. Це не моя тільки таємниця. Я про це не можу казати.\nТому я вважаю, що, по-перше, треба зараз знайти довіру. Оцю точку. Тобто, не має різниці, в якій послідовності ми будемо голосувати за ті законопроекти…\nЦе позиція всієї фракції, пане Кармазин?\nЮрій Кармазин: Дослухайте мене, будь ласка.\nЄ питання недовіри сьогодні у всієї фракції однієї до іншої всього-на-всього. Це треба подолати.\nЯ довіряю, наприклад. Я знаю, що коли дали слово мені такі люди, яких я знаю багато років, вони будуть виконані. Я переконаний, що до цього прийдуть всі. Але для цього треба дивитися одне одному в очі і робити.\nПане Каплієнко, криза довіри?\nВолодимир Каплієнко: Я не впевнений, що це криза довіри. Я думаю, що непорозуміння по питаннях, що є першочерговими.\nМи ставимо питання так: першочерговим є народ, а ми турбуємося тією інфляцією, яку маємо зараз.\nІ ми повертаємося на ту точку, від якої ми починали, від якої починався цей тиждень.


Вбудована газова панель на кухню\nВбудовувані газові панелі на кухню: зручність і економія простору в допомогу господарці\nВбудовувані газові панелі на кухню користуються популярністю серед господинь. Пов'язано це з їх зручністю в експлуатації і економією кухонного простору. За таким видом побутової техніки легше доглядати, так як між побутовим приладом і стільницею немає зазорів, в яких накопичується жир і залишки їжі. Приготовлені за допомогою такої кухонної техніки страви - зберігають поживні речовини і вітаміни. Це відбувається завдяки якісному рівню термообробки продуктів.\nВбудована газова варильна поверхня\nОснови вибору вручений газової панелі\nВиди газових поверхонь\nМатеріал варильні поверхні\nУстановка і підключення вбудованої газової техніки\nПравила догляду за варильні газовими поверхнями\nЯк ремонтувати газові варильні панелі?\nЯк же вибрати плиту? Вибір починається з відповідного місця для розташування вбудованого газового обладнання. Вже від цього місця буде залежати вибір вручений панелі, яка класифікується за розміром, дизайну, матеріалом виготовлення поверхні, типу і числа конфорок і кількістю пропонованих виробником функцій.\nгазова варильна панель різниться за способами управління. Вона може бути незалежна і залежна. Залежні варильні панелі йдуть в комплекті з духовою шафою, на фасаді якого розташована вся система управління плитою. Незалежна варильна панель забезпечена індивідуальною системою управління, яка може бути механічною або сенсорної. Її особливістю є те, що її можна встановлювати без духової шафи в будь-якому зручному місці.\nПорада: рекомендується вибирати залежну газову поверхню і духову шафу одного виробника. В такому випадку зводиться до мінімуму ризик виникнення конфлікту в системі управління.\nКухонні газові прилади для приготування їжі розрізняються за функціями: електричного запалювання, газ-контролю, підсвічування, таймера, звукового оповіщення, індексації полум'я, автоматичної підтримки горіння, захисту від дітей.\nГазова панель на кухню з підпалом\nВбудована панель класифікується по конфігурації плити. Вона може бути витягнутої посередині, квадратної, прямокутної або круглої форми.\nПорада: віддаючи перевагу обладнанню нестандартної конфігурації, відразу перевіряйте наступне: чи можливо розміщувати одночасно на всіх конфорках посуд в якій планується готувати їжу.\nЗа типами і габаритам конфорок випускаються наступні види обладнання: з гриль-конфорками, подвійними і потрійними коронами та інше. За швидкістю нагріву конфорки розрізняють на: класичні, додаткові, багаторівневі, швидкісні.\nПорада: щоб обрати варильну поверхню необхідно приділяти увагу на розміри варильної панелі і конфорок. Невелика за розмірами побутова техніка дозволить заощадити кухонний простір, але користуватися нею буде незручно, так як вона не розрахована для великих каструль.\nЗверху на газовий прилад для приготування їжі встановлюється решітка. За матеріалом вона класифікуються на сталеву або чавунну, а по типу - цілісна, роздільна або збірна.\nВибираючи газову побутову техніку, особливу увагу приділяють матеріалу, з якого вона виготовлена. Так як від цього параметра залежить термін експлуатації, зовнішній вигляд і зносостійкість обладнання.\nЕмальована газова панель з електророзпалом\nГазові варильні панелі виготовляють з наступних матеріалів:\nемаль. Перевага побутової техніки з такого матеріалу - широкий асортимент забарвлень, відносно доступна вартість. Якщо акуратно поводитися з емальованому панеллю, то вона прослужить довго. Недолік - поверхня легко подряпати при неправильному догляді;\nнержавіюча сталь. Перевага кухонних приладів для приготування їжі з такого матеріалу - міцність, довговічність і відносно невелика вартість. Недолік - постійний догляд, так як на плиті з нержавіючої сталі залишаються розводи, плями і подряпини. Такі поверхні класифікують на матові і поліровані;\nсклокераміка. Варильна панель зі склокераміки має наступні переваги - якість, естетичний зовнішній вигляд. Недолік - висока вартість. Така поверхня боїться точкових ударів, механічних пошкоджень і продуктів харчування у вигляді гранул (цукор, крупа, сіль);\nзагартоване скло. Перевага такого варіанта - гарний зовнішній вигляд, якість і легкість в догляді. Варильна панель із загартованого скла або склокераміки повинна мати решітку з гумовими наконечниками. Це необхідно для того щоб не дряпати скло.\nВбудована панель зі склокераміки\nПорада: не варто переплачувати за ім'я відомого виробника, так як для виробництва кухонних плит зі склокераміки застосовують один і той же матеріал. Відрізняються такі панелі можуть опціями.\nРозмір вручений панелі на кухню повинен відповідати кількості конфорок. Для середньої сім'ї підійде класична плита на 3-4 конфорки різного діаметру. Якщо дозволяє площа приміщення, то можна встановлювати плити з 5-ю конфорками, з яких одна - потужна, а решта - звичайні. Такий прилад досягає в ширину 90 см. Існують кухонні плити з кількість конфорок більше п'яти, але таку техніку не доцільно встановлювати в звичайній квартирі. Вона підходити для закладів громадського харчування.\nСтандартна газова поверхня має наступні габарити 60 × 53 см. Так само поширена вузька панель з розмірами 30 × 45 см. Двухкомфорочная газові панелі мають ширину 25-32 см. Їх застосовують для економії простору. Плити з трьома конфорками достегают ширину 45 см. Висота сучасних вбудованих приладів становить - 3-10 см. Потужність вручений панелі залежить від потужності пальників, яка може бути в межах від 100 до 3500 Вт.\nВстановити вбудовану варильну панель не становить особливих труднощів. Для цих цілей знадобиться:\nелектричний інструмент (лобзик і дриль),\nНабір інструментів для установки вбудованої плити знайдеться в наявності у будь-якого\nПоверхня для приготування їжі вбудовують в стільницю. Для початку роблять розмітку за допомогою рулетки, олівця і малярської стрічки. Після цього просвердлюють отвори для того, щоб можна було вставити пилку лобзика. Далі за допомогою електричного лобзика вирізають по розмітці отвір необхідного розміру.\nВ отримане отвір монтується обладнання, яке знизу фіксується до стільниці за допомогою спеціальних ніжок. Весь цей процес за часом займає 30 хвилин. Після фіксації обладнання, залишиться тільки підключити газову плиту до електричної та газової мережі.\nПорада: фахівці рекомендують підключати газову плиту до елетромережі безпосередньо. Для цього на побутовому обладнання передбачені клеми. Слід звертати особливу увагу на яку напругу розрахований кухонний прилад.\nЗ метою безпеки рекомендується викликати фахівців газової служби для того, щоб зробити підключення будь-якого газового приладу.\nКожній господині хочеться щоб її кухня виглядала чистою і доглянутою. Рекомендується регулярно протирати поверхню плити, щоб уникнути її забруднення. Для кожного типу поверхні слід використовувати відповідне засіб для чищення.\nПоверхня плити вимагає регулярного чищення\nЩоб відмити варильний прилад, не пошкодивши його поверхню, необхідно дотримуватися наступних рекомендацій:\nЩоб відмити плиту з емальованому або сталевою поверхнею слід застосовувати неабразивні миючі засоби і губку.\nОчищати побутової техніки рекомендується тільки після її охолодження.\nЩоб очистити побутову техніку, виготовлену з нержавіючої сталі можна взяти бавовняну ганчірку, змочену в олії і протерти забруднене місце. Розлучення прибирають за допомогою спирту або горілки. Не можна для чищення застосовувати металеві губки і жорсткі абразивні засоби для миття.\nДля очищення скляної кухонної техніки підійде засіб для миття посуду і волога губка. плями, які засохли слід змочити теплою водою. Після цього протерти губкою. Для полірування можна застосовувати мікрофібру або замшу.\nДля очищення поверхні зі склокераміки рекомендується використовувати миючі засоби, до складу яких не входять кислоти. Дозволяється для цих цілей застосовувати засоби для миття дзеркал і вікон. В крайньому випадку використовують содовий розчин. Після такої чистки залишки кошти прибирають за допомогою зволоженою тканини. Для полірування застосовують суху ганчірку. Щоб полегшити процес очищення використовують спеціальний скребок для склокераміки або бритва.\nДля того щоб очистити решітки підходить розчин з лимонної кислоти або соди.\nФахівці не рекомендують використовувати для очищення губки, які використовують для миття посуду. Для цих цілей підходять ганчірочки змочені в мильній воді.\nПорада: для того щоб захистити емальовану поверхню варильних панелей від забруднень рекомендується застеляти її фольгою. Щоб уникнути накопичення бруду необхідно після кожного використання плити протирати її вологою губкою зі слабким розчином мийного засобу.\nВ процесі експлуатації газового обладнання для кухні може знадобитися ремонт. Причин для цього існує багато. Це може бути: несправність певних функцій, таких як таймер, підсвічування або електричний підпал, а можуть забитися форсунки. Ремонт газових варильних панелей краще довіряти фахівцям.\nЩе однією частою проблемою є заміна скла на вручений поверхні. Як відомо, недоліком склокераміки і скла є нестійкість до механічних пошкоджень і точкових ударів, тобто її легко можна розбити, упустивши її на підлогу, або впустивши на неї банку. Замінити скло в такому випадку можна і самостійно, але слід враховувати той, що його ціна буде майже такою, як і вартість нового приладу.


У Миколаєві через пожежу у будинку довелося евакуювати людей - Останні новини Миколаєва. Найголовніші події Миколаєва і області.\nУ Миколаєві через пожежу у будинку довелося евакуювати людей\nПожежа виникла через займання в електрощитовій\n27 травня 2016 19:20\nСьогодні, 27 травня, о 2:09 до оперативно-діспетчерської служби Головного управління ДСНС України у Міколаївській області надійшло повідомлення про пожежу щитової в житловому будинку по вул. Космонавтів у Миколаєві. Про це Depo.Миколаїв повідомили у прес-службі рятувальників.\nНа місце події виїхало три відділення четвертої Державної пожежно-рятувальної частини. По прибуттю було встановлено, що на першому поверсі п'ятиповерхового житлового будинку сильне задимлення та відкрите горіння щитової.\nРятувальники евакуювали 12 чоловік та п'ятьох з верхніх поверхів вивели на свіже повітря з використанням протигазів. О 02:20 пожежа ліквідована. Всього від ДСНС були задіяні три одиниці техніки та сім чоловік особового складу. Причиною пожежі стало коротке замикання електромережі.\nМітки: Миколаїв, пожежа, евакуація, щитова


Вчора щеплення від ковіду отримали 15 785 мешканців області - Львівський обласний інформаційно-аналітичний центр медичної статистики\n04.12.2021 # Вакцинація від Covid-19\nНа Львівщині за вчора, 3 грудня, щеплення від ковіду отримали 15 785 осіб (з них — 5129 осіб отримали першу дозу вакцини, 10 656 — другу дозу).\nВчора в області працювали 26 центрів вакцинації та 124 пункти щеплення.\nВ 26 ЦВН Львівської області вакциновано 5223 особи (Комірнаті — 884/2501; Коронавак — 340/826; Модерна-515/157), в том у числі: Форум Львів — 487 (Комірнаті — 72/240; Коронавак — 17/65; Модерна-58/35); ЛКП ім.О.Довженка — 310 (Комірнаті — 22/128; Коронавак — 30/64; Модерна-52/14); Вікторія Гарденс — 411 (Комірнаті — 75/219; Модерна-9/8; Коронавак — 15/85); ТЦ Епіцентр на вул.Б.Хмельницького,188-А — 148 (Комірнаті-3/111; Модерна-28/1; Коронавак-2/3); ТЦ Епіцентр на вул.Городоцькій,302 — 157 (Комірнаті-30/102; Модерна-11/14); Головний залізничний вокзал — 76 (Комірнаті-16/8; Модерна-1/3); Будинок Головної пошти на вул.Словацького,1 — 131 (Комірнаті-17/61; Коронавак — 11/22; Модерна-18/2); ТЦ «Скриня» на вул.Городоцькій,179 — 174 (Комірнаті — 34/74; Модерна-7/17; Коронавак — 12/30); СТРЦ «Спартак» на вул.Мазепи,1-Б — 217 (Комірнаті — 11/62; Коронавак- 43/95; Модерна-5/1); ТВК «Південний», ТЦ «Європа» — 243 (Комірнаті-33/105; Коронавак-9/58; Модерна-18/20); ТЦ «MARK» — 25 (Комірнаті-7/17; Модерна-1/0); Буський народний дім — 81 (Комірнаті-12/18; Модерна-16/8; Коронавак-6/21); Будинок культури «Каменяр» в м.Дрогобичі — 373 (Комірнаті-41/217; Коронавак — 15/65; Модерна-27/8); ТЦ Епіцентр в м.Дрогобичі — 100 (Комірнаті—12/54; Модерна-2/3; Коронавак-9/20); м.Трускавець — 238 (Комірнаті-45/111; Модерна-21/0; Коронавак-19/42); м.Стрий — 318 (Комірнаті-108/210); м.Червоноград — 589 (Комірнаті-186/229; Модерна-5/0; Коронавак-100/69); м.Новояворівськ — 321 (Комірнаті-42/114; Коронавак-14/59; Модерна-92/0); поліклініка м.Жовква — 200 (Модерна-42/2; Комірнаті-2/88; Коронавак-17/49); районний дім «Просвіта» в м.Жовква — 103 (Коронавак-4/26; Модерна-43/0; Комірнаті-1/29); м.Новий Розділ — 154 (Модерна-18/5; Комірнаті-4/62; Коронавак-10/55); м.Самбір — 83 (Модерна — 6/1; Комірнаті-19/57); залізнична станція «Самбір» — 32 (Комірнаті-21/11); народний дім м.Яворова — 112 (Комірнаті — 16/62; Модерна-13/8; Коронавак-13/0);народний дім в м.Кам’янко-Бузька — 120 (Комірнаті-2/40; Модерна-22/7; Коронавак-18/31); м.Борислава — 20 (Коронавак-2/0; Комірнаті-11/7).\nЗагалом на Львівщині станом на сьогодні проведено 1 665 520 щеплень (з них 749 146 — другою дозою):: вакциною «КОВІШЕЛД» — 38 403, «КОРОНАВАК» — 469 342, «КОМІРНАТІ» — 801 330, «AСТРА ЗЕНЕКА» — 184 357, «MОДЕРНА» — 172 088.


В Який суд подаваті цивільний позов :: Законодавство\nyakpros.ru » Юриспруденція » В Який суд подаваті цивільний позов\nВ Який суд подаваті цивільний позов\nЮриспруденція Прочитавши: 4708\nВірішілі звернута до суду, але не знаєте як це зробити? Правила Подання позовної заяви вказані в цівільному процесуального кодексі, але НЕ КОЖЕН може правильно ними скористати. Вибір підсудності, грамотно Складення позовних заяв - запорука успішного травня питання в стіслі Терміни.\nЯк подаваті позов до суду\nЯк дізнатіся, в Який суд подаваті заяву\nКуди і як податі позов до суду\nЯк податі позов про Заподіяння Шкоди здоров`ю\nПитання «Як боротися з корупцією простий женщіне.еслі майже всі Способи домогти справедлівості вічерпані?» - 1 відповідь\nПравила підсудності в цівільному судочінстві Російської Федерації\nПодача заяви І, Архів Архів Архів Архів Архів Архів НАЙГОЛОВНІШЕ, правільність Такої подачі деколі вірішують частко всієї справи. Основна інформація, визначення, Терміни подачі Цивільного покличу вказані в Цівільному процесуального кодексі Російської Федерації. Перш ніж піті подаваті цивільний позов, особа винна точно візначіті підсудність справи. Як правило, якщо це ДОГОВІРНІ відносини, то підсудність визначена в одному з розділів договору, Наприклад: "У разі НЕ травня СПОРІВ Шляхом переговорів місцем травня суперечок є Арбітражний суд Новосібірської області" або "Сторони вправі направіті спірне питання в Районний суд міста Омськ, за умови Дотримання претензійного порядку. Термін на РОЗГЛЯД претензії п`ять днів "\nЯкщо в договорі не визначена підсудність або такого Взагалі немає, то особа винна податі заяву до суду за місцем знаходження відповідача, будь то Суперечка з сімейних стосунків або з юридичною особою. Важлівість визначення правильної підсудності Полягає в тому, що у разі Подання позовної заяви немає за правилами заяву Залішані без руху, а Це вже Збільшення кількості годині у вірішенні вініклого спірного питання.\nПодача позовної заяви у світовій суд\nВам звітність, звернута з позовних заяв до СВІТОВОГО судді в разі травні питання по наступна Праворуч: про видачу судового наказу, про розірвання шлюбу, якщо між подружжя відсутній спір про детях- про поділ між подружжя спільно нажитого майна при ціні покличу, що НЕ перевіщує п `ятдесяті тисяч рублів - вінікають з сімейно-правових відносин справи, за вінятком справ про заперечуваного батьківства (материнства), про встановлення батьківства, про позбавлення батьківськіх прав, про обмеження батьківськіх прав, про усиновлення (удочеріння) дитини, інших справ у спорах про дітей і справ про Визнання шлюбу недействітельнім- з майнових СПОРІВ, за вінятком справ про спадкування майна та справ, що вінікають з відносин щодо створення і використання результатів інтелектуальної ДІЯЛЬНОСТІ, при ціні покличу, що НЕ перевіщує п`ятдесяти тисяч рублів.\nПодача позовної заяви до районного суду\nРайонному суду підсудні цивільні справи, за вінятком справ, підсудніх світовому судді.\nПісля подачі позовної заяви суддя Протяг п`яти днів зобов`язаний Розглянуто питання про Прийняття заяви до провадження суду.\nПри авторитет подача позовної заяви до районного суду або мировому судді вважається як подача до суду Першої інстанції.\nПри залишенню позовної заяви без руху суддя Вінос ухвалу, в Якій Зазначає розумний строк, протягом якого Позивача винен усунуті зауваження, Наприклад, Такі як подача не в компетентний суд.\nВизначена правильно підсудність, Позивача істотно полягло подалі Просування справи. Альо, як правило, краще візначаті Договірну підсудність і вказаті в договорі Зручне територіально розташованій для вас суд.\nТериторіальна підсудність у цивільному процесі\nЯкі цивільні Поклич Розглядає світовіх суддя\nРОЗГЛЯДУ справ у суді при подачі зустрічного покличу\nКуди подаваті позовних заяв


Розпочався Петрів піст, час особливого духовного очищення – Духовний Фронт України\nРозпочався Петрів піст, час особливого духовного очищення\n13:00 | 28.06.2021\n28 червня розпочинається перший літній піст – Апостольський, відомий ще як Петрівка, або Петрів піст. Цього році він триватиме 14 днів – до 12 липня, Дня вшанування пам’яті святих першоверховних апостолів Петра і Павла.\nЦей піст відомий ще з апостольських часів і встановлений на згадку про те, як учні Христові, прийнявши дари Святого Духа в день П’ятидесятниці, в пості та молитві готувалися до всесвітньої проповіді Євангелія.\nПетрів піст менш суворий, аніж Чотиридесятниця. Щодо їжі, то, як і в будь-який піст, не вживають м’ясних і молочних страв. По вівторках, четвергах, суботах і неділях, а також у святкові дні дозволяється споживати рибу.\n«Проте не забуваймо, що головне у постуванні – не дієта, а духовне очищення, боротьба з власними гріхами, пристрастями і шкідливими звичками. Тож наша мета – позбутись зайвого, отримати корисну для душі й тіла поживу, перемінитися, зібрати добрі плоди стриманості, втихомирити своє серце і в такому духовному піднесенні наблизитися до Бога», – підсумували в Українській Церкві.


Кава по-віденськи вважається класикою жанру і одним із смачних способів приготувати напій з кавових бобів. Ви дізнаєтеся історію походження смачної кави по-віденськи і познайомитеся з її найкращими рецептами.\nНазву рецепт отримав невипадково: вперше каву з додаванням свіжого молока стали подавати в кав’ярнях Відня, але при цьому не можна погодитися з думкою гордих мешканців Австрії, що поширення напою в Європі цілковита заслуга австрійців.\nАроматне кавове пиття вживали у Венеції задовго до появи перших кав’ярень в столиці Австрії. У Венецію напій потрапив з Туреччини, де його за легендою дуже любила пити дружина Сулеймана Великого хасекі Хюррем і робила це всупереч заборонам імамів і коханого чоловіка!\nСаме венеціанські купці привезли кавові зерна в Австрію, і там цей напій майже моментально став користуватися скаженою популярністю. Спочатку аристократи пили смачне гаряче питво виключно в своїх кабінетах і столових, але пізніше у Відні відкрилися спеціальні заклади, в яких усі бажаючі могли спробувати дивовижну новинку.\nУ кав’ярнях винаходилися різні способи подачі екзотики – з солодощами, з алкоголем, але найбільшою популярністю користувався варіант зі свіжим молоком або кавою по-віденськи.\nЗгідно тим же легендам, власник першої віденської кав’ярні торговець Кульчинський став додавати в питво молоко і цукор, для того щоб пом’якшити гіркоту напою і привчити австрійців до його смаку.\nУ напою, вигаданого Кульчинським, є й інша назва – кава меланж. Меланжем іменується гарна шапочка з молочної піни, яка прикрашає чашку. Щоб приготувати справжню каву-меланж за віденською рецептурою – потрібно постаратися, щоб шапочка вийшла пишною.\nСучасний рецепт кави по-віденськи допускає заміну молока на збиті вершки, але найчастіше цей варіант готують в США і Англії, а в столиці Австрії напій подається традиційно.\nПриготування кави по-віденськи може бути здійснено за різними рецептами, познайомимося з кращими варіантами.\nВласне кажучи, для класичної рецептури віденського напою вам знадобиться мінімум інгредієнтів:\nІнша справа, що для отримання смачного напою потрібно підійти до підбору інгредієнтів грамотно і зі знанням справи. Дамо декілька порад з вибору основного компонента – натуральної кави. Для рецепту бажано придбати каву віденського обжарювання. Обжарювання зерен визначається за їх кольором: в даному випадку вам потрібно знайти продукт з темними великими зернами.\nПриділіть увагу не тільки кольору продукту, але і його іншим характеристикам: зерна не повинні мати пошкоджень, надколів, вони обов’язково повинні бути цільними і без подряпин. Щоб купити гарантовано якісний зерновий продукт – купуйте його на вагу, так ви зумієте оцінити візуально – хорошу каву ви купуєте чи ні. Сорт вибирайте за особистими перевагами: арабіка славиться солодким присмаком і ароматом, робуста цінується за насиченість і міцність. Ні в якому разі не купуйте продукт з додаванням ароматизаторів – ці речовини тільки зіпсують смак напою!\nЗмолоти каву бажано безпосередньо перед варінням. Також важливо вибрати і хорошу воду для пиття – вона повинна бути чистою, без домішок. Тому краще використовуйте фільтрований продукт, а не воду з-під крана.\nНа одну порцію класичного рецепту береться дві ложки меленого продукту і вариться напій середньої міцності.\nЧашку споліскують холодною водою, виливають у неї готовий напій і одночасно додають підігріте молоко (приблизно 50 грамів), тільки тоді у вас вийде той самий знаменитий меланж!\nЦукор можна покласти відразу, але якщо ви подаєте келих гостю – краще просто поставте цукорницю на стіл.\nЯк оригінально приготувати каву по віденськи ? Можете спробувати здивувати гостей напоєм з додаванням какао.\nРецепт приготування даного варіанту потребуватиме підготовки продуктів за наступним списком:\nМелені кавові зерна – шість чайних ложок;\nЖирні вершки – сто п’ятдесят грамів;\nШоколадний сироп – за смаком;\nПриготування пиття починають зі збивання вершків з цукровою пудрою. Краще збиватися будуть вершки з максимальним відсотком жирності або свіжий домашній продукт. Збийте вершки до утворення густої піни, а після добре охолодіть.\nМелений продукт в турці розмішайте з цукровим піском і залийте фільтрованою водою. Турку поставте на сильний вогонь і дайте суміші закипіти і відразу знімайте – питтю не можна давати кип’ятитися! Трохи дайте настоятися і виливайте в високий келих зі скла. При переливі не забувайте залишити в посуді місце під вершки.\nНа готовий кавовий шар ложечкою викладіть шар вершків, зверху полийте сиропом і густо посипте порошком какао. Щоб какао виглядало красиво – сипте його через дрібне сито. Подавайте до столу келихи з соломинкою, так як треба спочатку випивати кавову частину, а потім з’їсти смачний вершковий шар.\nЩоб приготувати напій за даною рецептурою, вам знадобляться такі компоненти:\nМелені зерна – дві повні чайні ложки. Для цього рецепту краще брати сорт робуста, так як він володіє потрібним ступенем насиченості смаку;\nЧотири столові ложки дрібної солодкої пудри;\nПівплитки натурального гіркого шоколаду;\nЗваріть в турці або в будь-якій іншій кавомашині міцний напій.\nПоки напій буде доходити до готовності — вилийте в глибоку миску склянку вершків, засипте в них цукрову піну і збийте до густої і щільної піни. Готовий продукт приберіть в холодильник, щоб вершки не осіли.\nКоли напій буде готовий — дайте йому дві хвилини постояти. А поки він настоюється – прогрійте келих над вогнем. Робіть це акуратно, щоб не обпектися. Розлийте напій по високим скляним келихам, намагаючись не доливати їх доверху. Викладіть вершковий шар, який додатково прикрасьте тертим шоколадом. Посипте ваніліном (при бажанні ваніль можна замінити корицею або кардамоном). На краю келиха також можна розмістити якусь шоколадну прикрасу. Подавати до столу з коктейльною соломинкою.\nВ жаркі і задушливі літні вечори можете побалувати себе незвичайним смаком холодного віденського меланжу.\nЗмелений зерновий продукт – дві-три чайні ложки з гіркою. Беріть для рецепту арабіку – у неї ідеальний смак для приготування холодного кавового коктейлю;\nЦукор – цей продукт кладеться, як завжди, за смаком;\nДомашні вафлі – 50-60 грам;\nЖирні вершки – чверть склянки.\nЗваріть в турці або інший кавоварці міцну каву і охолодіть її. Потім влийте в готовий охолоджений напій свіжі жирні вершки і перемішайте. Продукт приберіть в холодильник і заморозьте. Отриману густу суміш перекладіть у високі келихи з прозорого скла, зверху викладіть густий шар збитих вершків, а на край склянки прикріпіть вафельку. Додатково декорувати келих можна свіжими фруктами, цедрою лимона або тертим гірким шоколадом.


Нагородження фіналістів V міського бізнес-турнірі "Стратегія фірми. Кропивницький-2019"\n19 грудня в актовій залі Кіровоградської РТПП відбулось нагородження фіналістів V Міського бізнес-турнірі "Стратегія фірми. Кропивницький-2019". В цьогорічному міському Турнірі прийняло участь більше 600 учасників.\nВсього ж за п'ять років участь прийняло понад 2 000 учасників.\nОрганізаційний комітет Турніру цього року зібрався у складі:\nОлег Хмуренко - віцепрезидент Кіровоградської РТПП;\nЛариса Костенко - начальник управління освіти Міської ради м. Кропивницького;\nВіталій Паздрій - генеральний директор КІНТ, доцент кафедри стратегії бізнесу Київського національного економічного університету ім. Вадима Гетьмана, координатор Турніру;\nІгор Василенко - проректор економічного факультету Економіко-технологічного інституту ім. Роберта Ельворті;\nОлександр Тертиця - доцент економічного факультету Економіко-технологічного інституту ім. Роберта Ельворті\nАлла Гайдерова - начальник регіонального відділення ПАТ АБ "Південний" у м. Кропивницькому;\nНаталія Кирєєва - заступник начальника регіонального відділення ПАТ АБ "Південний" у м. Кропивницькому;\nІнна Чижик - директор швейного виробництва "Мрія Є";\nОксана Бондаренко - фінансовий директор ТДВ "Інтерресурси".\nОрганізаційним комітетом були нагороджені грамотами фіналісти Турніру у категоріях Учнівська Ліга, Студентська Ліга, Ліга наставників, Ліга закладів освіти та Ліга "Акул бізнесу", які отримали грамоти та солодкі подарунки.\nДруга частина заходу була присвячена традиційному конкурсу реклами. Він розділений на дві категорії:\n- Конкурс "Імпреза" для учнів 5-7-х класів - виконання робіт формату А2 на тему професій і можливостей роботи в м. Кропивницькому;\n- Конкурс "Рекламні ролики" для учнів 8-11-х класів - зйомки відеороликів на тему "Кропивницький - місто можливостей".\nПереможцями в конкурсі "Рекламні ролики" стали представники НВО № 16 (1-ше місце), НВО № 32 (2-ге місце) та КЗ Науковий ліцей (3-тє місце).\nОрганізаційний комітет висловив свою подяку Президенту Кіровоградської РТПП Саєнко І.А. за організацію та спонсорську допомогу в проведенні Турніру.


Відповіді до теми: література відродження (Твори з літератури)\nHome ⇒ 🎨Твори з літератури ⇒ Відповіді до теми: література відродження\n1. Назвіть французький відповідник слова “Відродження”. Відповідь: Ренесанс. 2. Що саме “відроджується” в епоху Ренесансу? Відповідь: Античний тип культури, античне бачення світу.\n3. Які хронологічні рамки доби європейського Відродження? Відповідь: ХІХ-ХХІІ ст. 4. Де і у кого на все життя закохався Франческо Петрарка? Відповідь: У церкві св. Клари в Авіньйоні Петрарка закохався у Лауру.\n5. За який твір Ф. Петрарку увінчали лавровим вінком на Капітолійському пагорбі в присутності багатьох римлян? Відповідь: За поему “Африка”.\n6. Як перекладається назва збірки “Канцоньєре”, скільки віршів вона налічує?\nВідповідь: “Книга пісень”, 365 віршів.


COVID в Індії – тіла жертв скидають в річку Ганг » Слово і Діло\nВ Індії визнали факт скидання в річку Ганг тіл жертв COVID\n16 травня 2021, 11:20\nВлада Індії визнала факт скидання в річку Ганг тіл жертв коронавірусу. Уряд пояснює таку тривожну практику бідністю та страхом людей перед хворобою.\n«Адміністрація має інформацію про те, що тіла тих, хто хворів на COVID-19 чи будь-яку іншу хворобу, викидають у річки, а не утилізують за належними ритуалами», – йдеться в повідомленні.\nВисокопосадовець Манодж Кумар Сінгх зазначив, що тіла були виявлені в священній для місцевих жителів річці Ганг та її притоках.\nЗауважують, що така тенденція може бути спричинена браком коштів у людей на придбання таких матеріалів, як, наприклад, дрова для кремації. Щоб запобігти скиданню трупів у воду чиновники пообіцяли, що заплатять бідним сім'ям загиблих 5000 рупій (68 доларів США) для кремації або поховання тіл.\nНагадаємо, Індія намагається пережити спалах нової хвилі коронавірусу в країні, яка вже визнана світом, як найстрашніша. Кількість випадків захворювання на добу обчислюється сотнями тисяч, а смертей - тисячами.\nУкраїна надасть Індії рідкий кисень 13 травня 2021, 20:10


Окупанти знову намагаються прорватися через кордон у Сумській області. Йде бій - Хрещатик\n17.05.2022 в 14:48 68\nХрещатик › Війна › Окупанти знову намагаються прорватися через кордон у Сумській області. Йде бій\nРосійські військові намагаються знову прорватися через кордон у Сумській області. Наразі триває бій.\nПро це повідомляє РБК-Україна з посиланням на заяву голови Сумської ОВА Дмитра Живицького.\n“Триває бій на півночі Шосткинського району, є спроба прориву державного кордону у районі Середино-Буди”, – розповів він.\nКрім того, за його словами, з самого ранку тривають обстріли області з території Росії.\n“Близько 5 влучань в районі Есмані. Близько 70 вибухів в напрямку Бояро-Лежачі. Зафіксовано 6 вибухів в районі населеного пункту Сопич”, – додав він.\nЗа даними голови Сумської ОВА Дмитра Живицького, прориву кордону не зафіксовано.\n“Уточнена інформація по ситуації в Шосткинському районі. Прориву державного кордону НЕ зафіксовано. Утім, провокаційні обстріли з території Росії продовжуються”, – розповів він.


Михайло Фоменко згоден очолити збірну України | NewsMarket - Новини України та світу\nМихайло Фоменко згоден очолити збірну України\nНовини спорту. 14 грудня. Михайло Фоменко підтвердив, що готовий очолити збірну України.\nУ намірах Фоменка немає причин сумніватися\n“На засіданні були представлені п’ять кандидатів, яких із загального списку відібрали Михайло Фоменко та Анатолій Коньков.\nАнатолій Дмитрович дав свою характеристику кожному з них. Внаслідок детального обговорення залишилися двоє. А що стосується критеріїв, то найголовніший з них – це здатність вирішити основну завдання: забезпечити успішний виступ у відбірковому циклі чемпіонату світу“, – цитує віце-президента ФФУ Анатолія Попова газета Команда.\n“Обидва претенденти перебувають у рівних умовах і мають однакові шанси на затвердження. Кожному з них запропоновано представити на виконкомі свою програму, яка повинна містити його бачення шляхів вирішення основного завдання – завоювання путівки у фінальний турнір світової першості. Хто виявиться більш переконливим в очах всього виконавчого комітету, той, думаю, і отримає можливість втілити її в життя”.\n“Ні для кого не секрет, що шведський фахівець публічно виявляв бажання попрацювати з нашою збірною і прийняти з нею участь у четвертому для себе мундіалі. Адже деякі інші кандидати, прізвища яких спливали в пресі, на відміну від Ерікссона, говорили, що така перспектива їх не цікавить. Так що в намірах скандинава немає причин сумніватися. Як, до речі, і в намірах Фоменка. Принципова згода Михайла Івановича у нас є”.\n“В даний час відповідальні співробітники готують текст офіційної пропозиції, яке буде направлено Свену-Горану Ерікссону від нашої федерації”.\nВід ожиріння тепер помирають частіше, ніж від голоду\nАзаров тішиться, що Янукович йому довіряє


Сума завданих Україні збитків у ході війни наближається до $100 млрд — AgroPortal.ua\nПрямі втрати економіки України через руйнування та пошкодження цивільної та військової інфраструктури за останній тиждень зросли на $3,1 млрд і станом на 19 травня склали майже $97,4 млрд, або 2,9 трлн грн.\nПро це йдеться в оновленій оцінці збитків українській економіці проєкту KSE Institute «Росія заплатить».\nТак, сума збитків через руйнування житлового фонду зросла майже на $3 млрд. Станом на 19 травня через війну зруйновано чи пошкоджено 38,6 млн м2 житла загалом на $33,9 млрд.\nЗросли також загальні збитки від руйнувань та пошкоджень підприємств — на $272 млн за останній тиждень. Загалом із початку війни постраждало щонайменше 219 заводів, фабрик та підприємств на $10,7 млрд.\nКрім того, за тиждень пошкоджено та зруйновано ще 75 закладів освіти, від початку війни сумарно таких вже 1067. Збитки від пошкоджень та руйнувань обʼєктів освіти складають майже $1,5 млрд.\nЗагальні втрати економіки України через війну, за спільними оцінками Мінекономіки та KSE, враховуючи непрямі втрати (зниження ВВП, припинення інвестицій, відтік робочої сили, додаткові витрати на оборону та соціальну підтримку тощо), коливаються від $564 млрд до $600 млрд.