Denne områdeplan omfatter Jægersborg Dyrehave, også blot kaldet ”Dyrehaven”. Anlæggelsen af Dyrehaven påbegyndtes i 1669, og blev herefter i 1670 udvidet til den nuværende Dyrehave, samt det der i dag er Jægersborg Hegn. Jægersborg Hegn blev skilt fra midt i 1800-tallet, og Dyrehaven har siden da nogenlunde haft den nuværende udstrækning.\nDyrehavehegnet omkranser i alt ca. 1.000 ha. Stampeskoven på ca. 40 ha blev tilføjet i 2014, og Fortunens Indelukke, der har været et større indhegnet, sammenhængende skovforyngelsesområde på ca. 100 ha, blev indlemmet i Dyrehaven og gjort tilgængeligt for hjortene i 2016, så det samlede hjortegræssede areal nu er omkring 1000 ha.\nDyrehaven græsses af då-, kron- og sikavildt, og er med den århundreder lange historie som jagt- og vildtreservat for Kongehuset, enestående i det danske landskabsbillede. Landskabet rummer store rekreative værdier og er Danmarks mest besøgte naturområde. Centralt i Dyrehaven ligger Eremitageslottet, oprindeligt opført til brug for jagtselskaber, hvorfra der strækker sig et parforcejagt-vejsystem i alle retninger. Dyrehaven udgør en del af parforcejagtlandskabet i Nordsjælland, som i 2015 blev udpeget som UNESCO verdensarv.\nDyrehavens historie kan læses meget detaljeret en række steder, blandt andet i den foregående driftsplan. Der henvises hertil, samt til Naturstyrelsens hjemmeside med guide til Dyrehaven, hvor yderligere litteraturhenvisninger kan findes.\nOvenstående tabeller viser arealanvendelsen i Dyrehaven. Fordelingen af lysåbne arealer og løvskov afspejler græsningsskoven og det åbne landskab.\nOmrådets overvejende jordart er moræneler. Skrænten, der strækker sig fra Røde Port langs Ulvedalene og videre nordpå, øst for Eremitagen, indeholder glacialt smeltevandssand over næsten hele strækningen. Flere små områder med smeltevandssand og –grus findes spredt i terrænet.\nPå morænefladen både oven for og neden for skrænten findes flere mindre lavninger indeholdende postglaciale ferskvandstørv eller –gytje.\nAf større sammenhængende områder med tørv kan nævnes Dousbad Mose, området ved Fuglsang Sø, Hjorteeng og Kildesø. I den vestlige del af Eremitagesletten ligger et langstrakt område med smeltevandssand og vest for dette, et større område med smeltevandsgrus, der fortsætter ned langs Mølleåen til Rådvad. I selve ådalen findes ferskvandstørv.\nParallelt med ådalen på hver side af vejen syd for Mathildebro findes yderligere noget smeltevandssand. Vest for Rådvad, på sydsiden af åen, har der foregået råstofudvinding i aflejringerne af smeltevandsgrus. Henover Eremitagesletten er der en smeltevandsdal, hvor en smeltevandsflod har afsat sand og grus uden for isranden.\nDyrehavsbakken er en falsk bakke, som en erosionsrest, der står tilbage, hvor det omgivende terræn er borteroderet.\nJægersborg Dyrehave befinder sig mellem Mølleåens Erosionsdal og Tunneldalen, der strækker sig fra Klampenborg og ind i landet mod Lyngby-Bagsværd-søerne.\nLandskabet blev formet af isen, og større konturer af smeltevandssletter og –dale kan kun pletvis stadig erkendes. Mod vest fornemmes stadig Lundtoftesletten, mod nord Mølleådalen og det kuperede terræn, og mod syd er en lavning dannet af en tidligere fjordarm, der videre sydpå går over i et jævnt og relativt fladt landskab.\nI dag ligger Dyrehaven for en stor del omsluttet af bymæssig bebyggelse, som i nogen grad slører den oplevelse, som ellers giver fornemmelse af landskabets form. Mod øst er en strækning, hvor en smal stribe land mellem Dyrehavehegnet og Øresundskysten giver plads til Kystbanen, Strandvejen og Taarbæks bebyggelse. Mod nord hænger Dyrehaven sammen med Jægersborg Hegn, og særlig mod vest og syd er bebyggelsen tæt og vidtstrakt.\nDe dele af området der endnu ikke er forbrugt til anlæg og bebyggelse omkring Dyrehaven er i store træk omfattet af fredninger, og der er højdeklausul på byggerier i Lyngby-Taarbæk kommune, som sikrer udsigterne inde fra Dyrehaven.\nDer vil stadig fremover være opmærksomhed på, at de sigtelinjer og udsigter der er værdifulde for oplevelsen ved at færdes i Dyrehaven ikke bliver forringet af byggeri i omgivelserne.\nDe store linjer fra den oprindelige dyrehave genfindes i dag med de lange snorlige veje og også et storskala-landskab, fordelt på vide sletter med mere eller mindre skarp overgang til ældre/gammel lystskov, iblandet overdrev, samt yngre hegnet skov.\nDe overordnede elementer i landskabet er store. Det er benyttet bevidst i tidligere tiders kulturanlæg, hvor de mindre dimensionerede anlæg, for eksempel kulisser om slottet, er tydeligt placeret som dele af det store landskab.\nEt af elementerne er Dyrehavens udsigter. Muligheden for kun at se natur, så langt øjet rækker, er grundlaget for mange af anlæggene, også der hvor udsigterne strækker sig ud over Dyrehavens hegn. For eksempel kan der fra Nordre Skovvej ses mod nord over Eremitagesletten, Hjortekær og Mølleådalen til Høje Sandbjerg, - en udsigt på godt 7 km uden et hus i synslinjen.\nDen centrale dyrehave har været afgræsset af hjortevildt gennem det meste af Dyrehavens mere end 350-årige historie. Her findes derfor de store sletter og alle mellemstadier fra sluttet ung, hegnet skov til meget gamle fritstående træer.\nHjortene afgræsser skovbunden og afbider grene i op til 2 m’s højde. Herved holdes vegetationen lysåben og med vidt udsyn. Indre vildthegn forhindrer hjortevildtet adgang til alle yngre bevoksninger op til 50 års alderen – dog ikke elleskov.\nI dag ses produktet af dyrehavedriften, en skovdriftsmæssig laden stå til på nær i større indelukker og hegn, fra midten af 1700-tallet til slutningen af 1800-tallet, samt løbende plantningsbestræbelser de sidste godt 100 år. Dette har resulteret i en meget skæv aldersklassefordeling, men også betydelig andel af ældre bevoksningsmasse.\nI dag får skovbevoksningerne lov at dø af alderdom. Der tyndes kun i unge bevoksninger for at give træerne plads til udvikling og vækst.\nCottageparken er sluttet skov med store gamle træer, uden hjortegræsning. I øst dog plæne med spredte træer.\nWesselsminde m.v. er mølledamme og ellemoser vest for Rådvad, foruden Wesselsminde-agrene og skovkulisser heromkring.\nStabiliteten i Dyrehavens drift har givet et særligt leverum for mange arter, som andre steder i landet er truede eller forsvundet, som følge af store forandringer i driften af land- og skovbrug igennem tiden. Dyrehaven er derfor i dag levested for et meget stort antal rødlistearter, med den største koncentration på et afgrænset område i Danmark.\nDyrehavens naturindhold er funderet på kultur og har en lang driftshistorie bag sig. Der er mange gamle træer og stort lysindfald og som følge af, at området gennem lang tid har været indhegnet og afgræsset af en unaturligt stor hjortebestand, rummer Dyrehaven en rig natur med stor biodiversitet.\nSkovdriften i Dyrehaven har været forskellig fra traditionel skovdrift i øvrigt, fordi Dyrehaven i 1843 blev udnævnt til ”lystskovdistrikt” hvor træproduktionen blev underordnet dyrehavedriften med vægt på oplevelser for besøgende.\nTidligere blev alt dødt træ fjernet og afbrændt, for at efterlade et pænt og parkagtigt udseende. Gennem de sidste to planperioder har mængden af dødt ved dog været stærkt stigende. En opgørelse i 2016 viser, at mængden af dødt ved nu er omkring 35 m3/ha for det samlede skovområde. Det betyder, at mængden i de gamle bevoksninger er meget større, da det jo er de gamle træer der falder fra hinanden. Det forventes at mængden af dødt ved fremover vil stige yderligere.\nDe arter, som er knyttet til livet i gamle, døende og døde træer er i god status, ligesom de arter der nyder godt af hjortenes afgræsning i både lysåbne landskaber, skovbryn og skove trives godt i Dyrehaven.\nDen markdrift der har foregået på Eremitagesletten siden midten af 1700-tallet med produktion af havre til vinterfodring af hjortene, og som i dag foregår på en flyvende (flytbar)mark på 10 ha i økologisk drift, må også formodes at bidrage til diversiteten, da arter knyttet til det åbne, dyrkede land findes her.\nSvampe: Dyrehaven er en enestående svampelokalitet. Siden 1980 er der registreret ikke mindre end 104 rødlistede svampearter i Dyrehaven, og er dermed den lokalitet i Danmark, hvor der er registreret flest sjældne og hensynskrævende svampearter.\nSom eksempel kan fremhæves de ofte store og farvestrålende vokshatte, hvoraf der er fundet 35 arter (16 rødlistede + ikke-rødlistede). Overdrevssvampene i Dyrehaven omfatter en række sjældne arter, der kun er fundet få steder i Danmark. De fleste af disse arter er også sjældne i resten af Europa.\nOverdrevssvampene er meget pletvis udbredt. De bedste arealer antages at være sammenfaldende med steder, hvor bønderne havde kvæg på græs inden overgangen til dyrehave. Foruden gammel jordbund kræver overdrevssvampene lav vegetationshøjde, hvilket kan sættes i forbindelse med mulighederne for sporespredning.\nAndre svampe i Dyrehaven er ofte knyttet til de gamle træer som voksested, for eksempel egetunge.\nI Cottageparken er blandt andre fundet de rødlistede arter; blånende gråblad, brændende mælkehat, giftrød skørhat, gulnende skørhat, gulplettet gift-skørhat, honning-skørhat, lilla skørhat, rosabladet mælkehat (ved den Gule Cottage), tueporesvamp og gråviolet mælkehat.\nI Møllevang er der fundet den rødlistede svamp ege-spejlporesvamp\nPlanter: I Dyrehaven er der registreret følgende planter, der er typiske for overdrev: tidlig dværgbunke, vellugtende gulaks, enghavre, hjertegræs, kamgræs, katteskæg, smalbladet rapgræs, vår-star, bakkesvingel, fåresvingel, tandbælg, markfrytle, kratfladbælg, håret høgeurt, vild hør, lancetbladet høgeurt, vild hør, kattefod, markkrageklo, knoldet mjødurt, almindelig mælkeurt, bakkenellike, almindelig pimpinelle, rødknæ, sølvpotentil, lav skorzonér, gul snerre, lyngsnerre, lav tidsel, bredbladet timian, smalbladet timian, krat-vikke og hundeviol.\nOgså ved vådområderne forekommer der flere interessante arter. På rødlisten som sårbar (V) er gul star. På rødlisten som sjælden (R) er Hartmanns star og sort pil. På gullisten som opmærksomhedskrævende (X) er svømmende sumpskærm, vandportulak og ræve-star.\nHvirvelløse dyr: I Dyrehavens vandhuller findes lægeigle, der er på den europæiske rødliste. Den lever mest af store snegle og suger også blod, mest fra padder og fisk. Tidligere blev den brugt af mennesker til åreladning mod sygdomme.\nSumpvindelsnegl er på EU’s habitatdirektiv bilag II (dyre- og plantearter af fællesskabs-betydning, og hvis bevaring kræver udpegning af særlige bevaringsområder). Sneglen blev i 1999 fundet i Mølleådalen (Stampen og nedstrøms Rådvad), og disse områder er de eneste steder i Danmark, hvor sneglen er registreret i de senere år.\nI flere vandhuller findes gællefødderne damrokke og fereje, samt den store flodkrebs. Damrokke forekommer i Danmark kun på et par enkelte lokaliteter uden for Dyrehaven, og den er også meget sjælden uden for Danmark. Flodkrebs er på rødlisten som sårbar (V).\nVandkalven Hydroporus fuscipennis er på rødlisten som sårbar (V) og vandkalven Agabus labiatus er på gullisten som opmærksomhedskrævende (X).\nI nogle åbne områder findes veludviklede tuer af gul engmyre. Da engmyrers tuer opbygges meget langsomt, tyder forekomst af veludviklede tuer på lang tids kontinuitet.\nI Dyrehaven findes også den sjældne stellas mosskorpion, som lever i hulheder i gamle løvtræer i gamle træbevoksninger, hvor den især findes i hulhedernes smuld. Det første fund af arten i Danmark og formentlig i verden blev gjort i 1886 i en hul eg i Jægersborg Dyrehave. Stellas mosskorpion er på bilag 2 til EUs habitatdirektiv. Af blandt andet den grund er Jægersborg Dyrehave blevet udpeget som habitatområde, hvor Danmark har pligt til at sikre beskyttelse og bevaring af artens levevilkår indenfor området.\nGenudsættelse af eghjorte: Eghjorten er Europas største bille - hannen kan blive op til 10 cm lang, inklusive de store, gevirlignende kindbakker, der har givet dyret dets navn.\nEghjorten uddøde i Danmark omkring 1970, men i 2013 blev den genudsat or første gang på en lokalitet, der passer den, dvs. først og fremmest med stammer og stubbe af egetræer. 5 områder i Dyrehaven blev valgt som udsætningssteder, og i perioden fra 2013 – 2017 er op mod 400 voksne og næsten 200 larver importeret fra Polen, Tyskland og Sverige for af sikre en vis genetisk variation i bestanden. Larver og voksne dyr blev udsat i særlige, beskyttede "volierer" to steder i Stampeskoven (mellem Hjortekær og Raadvad) samt i Ulvedalene og i nærliggende lokaliteter Rævesåt og Egedalen. I 2017 klækkede de første eghjorte fra de nedgravede larver.\nDyrehaven huser også 12 andre rødlistede billearter, som f.eks. egeværftbille, matsort træsmælder, pragtsmælder, rød skivebuk og urskovshvepsebuk.\nFisk, padder og krybdyr: De mange søer og vandhuller giver gode livsbetingelser for padder og krybdyr bl.a. den sjældne løgfrø samt lille og stor vandsalamander, skrubtudse, butsnudet frø, spidssnudet frø, grøn frø og snog, der alle er på gullisten som opmærksomhedskrævende (X).\nFisken regnløje findes i Fuglsangssøen og er på rødlisten som sjælden (R).\nFugle: Dyrehaven er karakteristisk ved forekomsten af mange hulrugende fugle. Den kan ifølge Dansk Ornitologisk Forening kategoriseres som en skovfuglelokalitet i bedste kategori, svarende til en fuglelokalitet af national betydning.\nDer blev i perioden 2010-17 ifølge DOF-basen registreret op til 2-3 par duehøg, 1 par hvepsevåge, 5 par musvåge, 23 par huldue, 105 par rødstjert (normalt dog 50-60 par), 1 par sortspætte (også i 2017), 17 par sjagger, 8 par grå fluesnapper, 7 par broget fluesnapper, 26 par spætmejse, 29 par korttået træløber, 10 par træløber, 50 par alliker, 14 par stor flagspætte 12 par kernebider, 50 par munk, 39 par løvsanger, 45 par gærdesmutter og 50 par stære. Endvidere fåtallige eller sjældne ynglefugle som lille flagspætte, skovsneppe, vendehals, misteldrossel, pirol, karmindompap, lille fluesnapper og ravn.\nI Mølleådalen findes ynglende isfugl og vandstær som vintergæster. Desuden findes her forholdsvis mange gærdesmutter.\nI vådområderne yngler gråstrubet lappedykker, lille lappedykker, blishøne, grønbenet rørhøne, knopsvane, hvinand og gråand.\nPå rødlisten som kritisk truet (CR) er pirol. På rødlisten som moderat truet (EN) er vendehals, og som sårbar (VU) er karmindompap. Lille flagspætte er næsten truet (NT).\nPattedyr: I Dyrehaven græsser hjortene.Sommerbestanden af hjorte er på godt 2.000 dyr, og heraf er ca. 300 kronhjort, ca. 100 sikahjorte og ca. 1.600 dådyr.\nHerudover er der forekomst af mange arter af pattedyr, der er typiske for et landskab med sletter og åben skov. Dyrehaven rummer sammen med de omgivende villahaver en meget stor population af ræve. Endvidere huses grævling, ilder og hermelin. Ved Eremitagesletten ses ofte hare. Dyrehaven er også et velegnet levested for flagermus. Her er fundet både brun flagermus, dværgflagermus, sydflagermus, troldflagermus og vandflagermus. Af andre, mindre dyr ses blandet andre skovmus og muldvarp.\nDer er mange fortidsminder i Dyrehaven: 88 Høje, 6 Langhøje/Dysser, 3 områder med gamle agersystemer både fra Bronzealder, Jernalder og Middelalder og en del hulveje.\nDer bliver stadig fundet fortidsminder, sidst under arbejdet med et vejforløb mellem Rådvad port og Hegnsvej, hvor der blev fundet et gravkammer fra en gravhøj.\nHertil kommer jorddiger, både omkring skoven, i vest fra Jægersborg Hegn til Ridebroskoven samt fra Fortunen og sydøstover til Klampenborgvej, og det oprindelige dyrehavedige der løber fra Dronningebøgene over Ulvedalene og Præsteslette til Tårbæk.\nDerudover er der mange bunkere fra Københavns befæstning.\nDe mange gamle egetræer og Dyrehavens landskabsbillede kan også betragtes som kulturspor, der ligesom de enkeltstående fortidslevn fortæller kulturhistorie. Det nuværende landskabsbillede har nogle karakteristiske træk, der skyldes dels forvaltningen af bevoksningerne gennem 300 år, resulterende i store og storkronede træer, og dels dyrenes påvirkning af træerne og den åbne bund, samt plantningens karakter med hvidblomstrende bryn m.m.\nGennem Dyrehavens historie har hjortenes afgræsning præget vegetationen i landskabet. Formålet med oprettelsen af Jægersborg Dyrehave i 1670 var, at sikre en stor hjortebestand til kongens parforcejagter, og sekundært at have en sikker og stor leverance af hjortekød til hoffet.\nDet kron- og dåvildt der udgjorde grundstammen i bestanden var jaget ind fra de omkringliggende skove. Der findes ikke skriftlige beretninger der beskriver størrelsen på bestanden, men der nævnes tal i størrelsesordenen 600 til 1200. Fra samme tid findes beretninger om græsning af heste og kreaturer der tilhørte husmændene. Her angives tal på omkring 300 kreaturer fra 1713. Hjortene blev i de samme år fodret hver vinter med hø.\nI de første hundrede år af Dyrehavens historie blev der drevet regelmæssigt parforcejagt i næsten alle årets måneder på enkelte store hjorte. Dog var jagten så intens, at der ikke blev produceret hjorte nok til jagten, så store jagtbare dyr blev indfanget i andre dele af landet og sat ud i Dyrehaven.\nMålet om at levere hjortekød til hoffet blev langtfra opnået. Leverancerne udeblev, da hjorte dræbt under parforcejagt ikke er egnet som føde, og størstedelen af tillægget endte som faldvildt på grund af sult og sygdom, og der blev i de første 150 år af Dyrehavens historie skudt færre dyr end der forsvandt. 1764 var forbruget af hjortekød ved hoffet 743 krondyr og 343 dådyr, der hovedsageligt blev indhentet fra den Sjællandske vildtbane.\n1781 besluttede en ny administration, at der skulle gøres op med den hidtidige drift af Dyrehaven, da parforcejagten skulle nedlægges. Bestanden blev her optalt til ca. 1300 stykker vildt, og man fastsatte et mål for den fremtidige bestand på 1500 voksne dyr i vinterbestand. Samtidig besluttedes det, at der skulle opdyrkes 100 til 150 tønder land med græs, og at jorden skulle gødes og passes. Derudover blev rytteriets heste i 1782 taget ud af Dyrehaven for at give bedre vilkår til hjortene, der ved den forbedrede indsats forventedes at kunne producere 5-600 dyr årligt til hofhusholdningen. I 1788 afleverede en kommission en betænkning om, at den fremtidige bestand burde være på 2000 dyr, og i disse år byggedes vildthuse til vinterfodring.\nI de følgende år var bestanden svingende fra 2500 (i 1796) til 3050 (i 1826), hvor der ofte var problemer med at sikre nok føde om vinteren, trods foderhuse og tilsåning af marker til forbedret græsning, der mundede ud i et nyt kommissionsarbejde i 1833, hvor bestanden fastsattes til 300 krondyr og 1200 dådyr i forårsbestand, hvilket gav en årlig tilgang på 550 dyr. Igen blev der truffet beslutning om at fordre hjortene, dels ved nyopdyrkning og gødskning af 25 tønder land årligt med havre, og dels ved at fodre tilstrækkeligt om vinteren.\nI 1843 blev Dyrehaven gjort til lystskov, og der sattes tilstrækkeligt ind med fodring af hjortene, hvorefter der i 1850 optaltes en vinterbestand på 1000 voksne dyr plus 750 kalve.\nI 1913 faldt husdyrgræsningen, og antallet af faldvildt har siden været meget begrænset, stort set kun forårsaget af smitte med husdyrsygdomme. I tiden siden første verdenskrig har hjortebestanden været holdt relativt stabil på en sommerbestand på godt 2000 dyr.\nDe dyrkede marker har været placeret på sletterne mellem Eremitageslottet og Øresund, henholdsvis vest for Eremitageslottet hvor markerne til den nedlagte landsby Stokkerup tidligere var. Noget ordnet dyrkningssystem har der først været tale om fra engang i 1900-tallet. Markernes nuværende placering har stort set været uændret siden første verdenskrig.\nDyrehaven er en af de mest benyttede skove i Danmark, med op mod syv millioner besøgende hvert år. De mange besøgende benytter de rekreative muligheder for at motionere, ride og opleve Dyrehaven. De gamle træer, hjortene, de store sletter og Eremitageslottet er en særlig attraktion, som gør stedet til et populært udflugtsmål.\nDe besøgende i Dyrehaven er både lokale, nationale og internationale turister, pendlere, der stikker genvej gennem skoven eller motionister, der løber på stierne. Et stort antal børneinstitutioner og skoler besøger dagligt Dyrehaven for at få naturoplevelser og undervisning. I Rådvad ligger Rådvad Naturskole, som drives af de tre lokale kommuner.\nDyrehaven er holdt fri for markante faciliteter. Der er et velholdt vidtforgrenet stisystem og et udbygget ridestisystem. Fire Kløverstier med udgangspunkt i Skodsborg Station giver afmærkede turforslag på tværs af Jægersborg Hegn og Dyrehaven og kan hentes via en app til smartphone.\nDer er opsat bænke mange steder, og der er offentlige toiletter ved Eremitageslottet, Hjortekær, Fortunen og i Springforbi. Der er store P-pladser ved alle større indgange, og i sidste planperiode er der etableret betalingsparkering ved de to P-pladser i tilknytning til Klampenborg port. Der er ligeledes betalingsparkering på P-pladsen ved Dyrehavsbakken.\nEn ny samlet miniguide (folder) over Jægersborg Hegn og Dyrehave er udkommet med kort over skovene i 2015. Store oversigtskort med kort information om skoven og parforcejagtlandskabet er opsat ved de mest befærdede indgange til Dyrehaven.\nPå Naturstyrelsens hjemmeside findes desuden mere udførlig digital guide over skoven og samtlige friluftsfaciliteter findes på Udinaturen.dk.\nEn styregruppe under Parforcejagtlandskabet i Nordsjælland har nedsat en arbejdsgruppe, som undersøger muligheder for eventuelle besøgscentre, som skal være udgangspunkt for formidling om verdensarven. Ved Helsingørmotorvejens afkørsel 15, tæt på Hjortekær er der opsat store brune turistoplysningstavler om Parforcejagtlandskabet i Nordsjælland.\nI Dyrehaven prioriteres landskab, kultur og friluftsliv særligt højt, på grund af arealets helt særlige historie og drift samt nærheden til hovedstaden, der gør stedet meget velbesøgt. Naturen prioriteres også højt på grund af Dyrehavens unikke naturindhold og biodiversitet.\nDer laves grøftespærringer for at minimere vandafledningen i området og forbedre hydrologi.\nDer oprenses vandhuller i takt med tilgroning.\nDer gennemføres en botanisk undersøgelse i udvalgte områder med henblik på at finde egnende steder til gentilplantninger og afveje landskabelige hensyn for at sikre bevarelsen af et passende skovdække i fremtiden.\nDer laves en gennemgang af skiltene i Dyrehaven med henblik på at sløjfe unødvendige skilte og sikre en mere stringent skiltning og bedre vejledning af færdslen.\nHulvejssystemerne registreres og digitaliseres.\nDer gentilplantes i overensstemmelse med konklusionerne af den gennemførte botaniske undersøgelse.\nDer udarbejdes profilkort overhøjryggede agre.\nEge-skovbrynet ud til Tårbæk forynges.\nDer lysnes for gamle ege.\nReetablering af parforcejagtveje og nye formidlingsplatforme for UNESCO verdensarven.\nReetablering af linjeføring og bulbro på gammel parforcejagtvej (i afd. 221 og 223).\nTydeliggørelse og markering af Kongevejen.\nEtablering af ridesti fra Galopbanen i Ordrup Krat opg ind i Dyrehaven til Rødeportvej, og etablering af en port i hegnet mod Ordrupgaard i sydvest, for at lette færdslen for rideheste gennem Ordrup Krat.\nFra Dyrehavens vestside forventes større tilstrømning af brugere, og derfor arbejdes der med at forbedre adgang i samarbejde med kommunen.\nDer kan etableres nye ”affaldsøer” i områder hvor det skønnes nødvendigt. Affaldsøer er et kildesorteringsanlæg, hvori affaldet sorteres af brugeren i samme container men ved brug af forskellige låger, til glas, madaffald og ”andet” affald.\nKort 3: Kortet viser de konkrete tiltag til iværksættelse inder den førstkommende 5-6 års periode samt de langsigtede og mulige tiltag.\nEn del af det landskabelige udtryk der kan opleves i dag, er opstået som følge af den variation af skovbevoksninger og åbne arealer, der tilsammen udgør Dyrehaven.\nDet skal sikres, at varige sletter bevares med udsigter og kulisser, lige fra de store Eremitagesletter til de små sletter og skovlysninger. Det sikres ved langsigtet planlægning, hvor de landskabelige værdier prioriteres højt. Der plantes ”skovkupler” og overgange, samt arbejdes med skovbryn, hvor udsigtskiler og dybde i perspektivet understøttes.\nDet skal også sikres, at de større skovområder til stadighed bliver tilplantet med skovtræer, som kan afløse de bevoksninger der på sigt forsvinder. Ideelt set bør der kunne veksles mellem skov og åbne arealer i en 500-årig omdrift, så arealerne udenfor de varige sletter tidvis er åbne og bevoksede.\nFor at bevare landskabet i Dyrehaven, er det nødvendigt at foretage tilplantninger i takt med at de gamle bevoksninger går i forfald. For at sikre, at det er de bedst mulige arealer der tilplantes, under hensyntagen til landskabet, foretages en feltregistrering 2017/2018 i udpegede områder, hvor det vurderes relevant, så de botaniske værdier kan indgå kvalificeret i beslutningsgrundlaget for, hvor der skal skovtilplantes.\nDer vil primært blive plantet, ca. 4.000 træer per ha, da selvforyngelser er lang tid om at etablere sig. Jordbearbejdning i form af fræsning gør etableringen lettere, og der hegnes, så planterne ikke bliver spist af hjortene.\nDer vil primært blive plantet bøg, men visse steder også eg hvor, jordbundsforholdene er bedre. Andre naturligt hjemmehørende løvtræarter bruges som indblanding, ca. 15 %, evt. også lærk.\nI de to foregående planperioder er der tilplantet mere end 35 ha, hvilket betyder et årligt gennemsnit på ca. 1 ha. Det vurderes, at denne indsats har været tilstrækkelig til at holde trit med det forfald, der har været i perioden. Derfor fortsættes denne praksis med tilplantning af 1-2 ha årligt i den kommende planperiode.\nNaturstyrelsen har udarbejdet et kort (kort 5)over fokusområder, hvor det konkret skal vurderes, om der ud fra botaniske og landskabelige hensyn kan tilplantes arealer med skovtræer i perioden. Nogle af områderne kan formentlig hurtigt besluttes tilplantet, mens andre områder skal afvente større forfald i de eksisterende bevoksninger.\nNår en egentlig tilplantningsplan foreligger, vil denne blive tilføjet og indgå i driftsplanen i form af et driftsplantillæg.\nKort 5: fokusområder, hvor det konkret skal vurderes, om der ud fra botaniske og landskabelige hensyn kan tilplantes arealer med skovtræer i perioden.\nDyrehaven er udlagt som type 92, Græsningsskov. Ca. 500 ha. er skov, næsten udelukkende løvtræ, med bøg som dominerende art.\nDriften fortsættes stort set uændret, dog er Fortunens Indelukke og Stampeskoven nu en del af den almindelige dyrehavedrift. Der arbejdes endvidere for, at antallet af nye kulturanlæg fremmes i planperioden, og at områder for mulige fremtidige kulturanlæg fastlægges, som beskrevet under landskabsplanen.\nI den centrale Dyrehave samt området nord for Ranglerne og området syd for Fortunens Indelukke er det målet at nå højst mulig bevoksningsalder, og derefter et restliv og naturligt forfald af de tilbageværende enkelte træer. I princippet lades alle gamle individer stå til forfald og alt dødt ved efterlades på skovbunden.\nBlivende yngre træer gives gennem hugsten en hurtig diameter- og kroneudvikling. På langt sigt skal området som helhed have en ligelig repræsentation af alle aldersklasser, og repræsentation af alle stadier mellem sluttet skov og træløst overdrev.\nI von Langens Plantage, inklusiv Cottage Park, er målet en højstammet skov under successiv foryngelse med mange træarter, med længst mulig bevarelse af så mange gamle træer som muligt. I Cottage Park opretholdes dog status som park.\nI Chr. IX’s Hegn er ellesumpen udlagt til urørt skov. På resten af arealerne opretholdes det nuværende præg af overvejende sluttet skov. Blivende træer i øvrigt gives gennem hugsten en hurtig diameter- og kroneudvikling..\nI Wesselsminde m.v. fortsættes den økologiske landbrugsdrift. Mosaikken af mange træarter videreføres, dog skal der ikke fremover plantes nåletræ på fritliggende lodder eller i yderkanterne.\nI Fortunens indelukke vil der i planperioden foretages almindelig tyndingshugst, med forskellig styrke i hugstindgreb, så der skabes variation i bevoksningerne. Hvor der måtte være behov for nye stier, tages der udgangspunkt i steder hvor stier opstår naturligt, for at understøtte færdslen.\nOveralt i Dyrehaven efterlades dødt ved til henfald. Udvalgte farlige træer får sprængt kronerne så levetiden forlænges, nu som levende træruiner. Træer der skal ligge til henfald og udsættes for så få snit med motorsaven som muligt.\nFællesnævner for de udlagte retningslinjer for græsningsskov og økologi er, at bøg over 200 år, og eg over 300 år lades urørt.Målsætningen i Dyrehaven er, at der kan foretages udtag til salg på eg frem til en alder på ca. 150 år og bøg i 110-120 årsalderen.\nEn gang imellem kan der af hensyn til bevoksningsudviklingen være behov for at fælde flere træer. Disse får lov at henligge som dødt ved, og udtages derfor ikke til salg.\nI de unge og mellemaldrende bevoksninger skal der føres en tilpas kraftig hugst til dannelse af sunde og dybkronede individer, der indgår i græsningsskoven.\nKulturanlæg i Dyrehaven er vanskelige. Jordbearbejdning, hvor det under hensyn til de mange kulturspor er muligt, er at foretrække. Der er store problemer med mosegrise i kulturene. Fræsning mellem rækkerne i skovkulturene har været anvendt med en vis succes.\nGenerelt for Dyrehaven vil jordbearbejdning og tilplantning foregå med forsigtighed. Ved beplantning skal det indtænkes, at israndslinjen fremhæves, så den bliver mere fremtrædende og ikke sløres.\nKulturene skal være under hegn i lang tid for at opnå en dimension hvor hjortevildtet ikke længere forvolder skade, typisk 50 år for bøg og 30 år for eg, alt efter hvor attraktiv lokaliteten er for krondyrenes gevirfejninger.\nEnheden supplerer løbende kulturanlæggene med plantning af ege-hejstere af 2-3 meters højde. Træerne er drevet frem i planteskole, for herefter at blive plantet direkte på voksestedet.\nKort 6: Kortet viser den langsigtede skovudviklingsplan\nOmdrejningspunktet for naturplejen i Dyrehaven er hjortebestandens påvirkning af vegetationen ved afgræsning, afgnavning af kviste og grene fra træer og buske, samt fejning med gevirer.\nHjortene har gennem snart 350 år frembragt det specielle dyrehavelandskab med åbne sletter og bevoksede arealer med trækronerne afgnavet i to meters højde, hvor der er udsyn under træerne og ingen tæt bundvegetation, der ellers kendetegner den gode jordbund.\nDerfor er det vigtigt at sikre, at hjortebestanden ved antal og sammensætning fastholdes ved en forvaltning, som sikrer kontinuiteten.\nTidligere blev småsøerne oprenset for grøde om sommeren, så vandfladen blev fastholdt. Dette tiltag er senere stoppet på grund af §3 beskyttelsen, og efterfølgende har tilgroningen på småsøerne udviklet sig. Det planlægges at oprense småsøer i perioden, hvor vandfladen er under tilgroning så det sikres, at der fremover er åbne vandflader på søerne, til gavn for relevante arter, herunder hjortene. Arbejdet kræver tilladelse i forhold til §3 beskyttelsen.\nDet skal i perioden undersøges, om vandafledningen kan forsinkes i nogle områder i Dyrehaven. Her tænkes på områderne i Christian IX´s hegn med hængesækken og moseområdet nord for Københavns Golfklub, samt Dousbad Mosen, hvor den gamle parforcevej gennem mosen tidligere har udgjort en barriere.\nKøbenhavns Golfklub har fået tilladelse til at afbrænde gammelt græs i ”roughen” omkring Golfbanen.\nEnhedens detaljerede naturplan er vedlagt som bilag:\nI 2015 blev parforcejagtlandskabet i Nordsjælland udpeget til UNESCO Verdensarv. Parforcejagtsystemet omfatter Jægersborg Dyrehave, Jægersborg Hegn, Store Dyrehave og den sydlige del af Grib Skov. Denne anerkendelse af det historiske jagtanlæg, skal formidles til besøgende på en tidsvarende vis. Det vurderes, at Dyrehaven har et stort turistpotentiale, set i lyset af den nye verdensarv status. Der skal derfor i løbet af planperioden indtænkes tiltag i dette regi, for eksempel reetablering af en udvalgt strækning af parforcejagtvej, linjeføring og bulbro.\nBilag med oversigt over fortidsminder og plejetiltag kan findes (pdf)\nI forbindelse med områdeplanen for Gentofteskovene er der, såfremt der kan opnås finansiering, planlagt en ny ridesti fra Galopbanen i Ordrup krat og ind i Dyrehaven til Rødeportvej, herunder en låge fra Galopbanen ind til Dyrehaven.\nDer er byudvikling på Dyrehavens vestside, og der skal derfor arbejdes med at forbedre adgangsforholdene ind til og i Fortunens Indelukke i samarbejde med Lyngby-Taarbæk Kommune.\nDer arbejdes desuden med flere formidlingstiltag om Parforcejagtlandskabet i Nordsjælland.\nDer udlægges ingen friluftszoner i Dyrehaven. Dyrehaven friholdes for nye organiserede aktiviteter, da skoven er i forvejen meget benyttet til uorganiserede aktiviteter, som nogle dage udgør mange tusinde besøgende.\nDer er behov for hensyn til skovens store bestand af hjortevildt. Det betyder, at der kun gives tilladelse til nogle få store årligt tilbagevendende traditionsbundne arrangementer såsom Eremitageløbet og Hubertusjagten. Herudover tillades der 3-5 jagtridninger, et Hjerteløb i samarbejde med Bakken samt løb på veje og stier i forbindelse med skolernes motionsdag i uge i 42.\nDer udlægges facilitetszone i Ulvedalene, i det område der anvendes til teater, hvor der er nedgravet lyd- og tribunefaciliteter.\nResten af Dyrehaven udlægges som stillezone.\nKort 7: Kortet viser planen for inddeling af skoven i områder for forskellig friluftsmæssig benyttelse.\nDyrehavener en del af Natura 2000 område nr. 144,Nedre Mølleådal og Jægersborg Dyrehave og vedrører Naturstyrelsens arealer på 884ha. På udpegningsgrundlaget er kildevæld (7220), sure overdrev (6230), småsøer af typen søbred med småurter (3130), skovtyperne bøg på muld (9130), bøg på mor (9110) og elle- og askeskov (910E) samt stellas mosskorpion.\nDe planlagte tiltag vurderes ikke at have negative konsekvenser for Natura 2000 udpegningsgrundlaget,eller at ændre på helheden i den gældende Natura 2000-plan. Naturstyrelsen vil desuden sikre, at tiltagene kun gennemføres såfremt der kan opnås tilladelse eller dispensation.\nBøgeskov domineret af røllebøge\nOmrådet omfatter især store arealer med overdrev.Derudover findes også søer, vandløb, moser (også skovbevoksede) og ferske enge.\nSom en del af Dyrehavens landskabsplan er der i kommuneplanen optaget udsigtsservitutter over Lundtofte og Hjortekær fra Eremitageslottet.\nDer foreligger lokalplan for Dyrehavsbakken (nr. 66, 1987).\nI regionplanen er Jægersborg Dyrehave placeret i et biologisk men ikke sårbart interesseområde. Området er tillige udlagt som et regionalt friluftsområde med kulturhistoriske interesser. Samlet betyder dette, at der i regionplanen lægges vægt på naturbeskyttelse, naturformidling, naturgenopretning og friluftsliv.\nFuglsang Sø (afdeling 238) er klassificeret som A1 (særligt naturvidenskabeligt interesseområde), den højeste kategori for søer. Øvrige søer har ”generel målsætning” (naturligt og alsidigt dyre- og planteliv).\nI forbindelse med Mølleåen (afd. 52, 53, 100, 112 og 113) og Tårbæk Rende (afd. 132, 220 og 223) er fastsat vandløbsmålsætningen B 3, d.v.s. 'karpevand', hvilket er den laveste målsætning for beskyttede vandløb. Vandløbene skal vedligeholdes miljøvenligt, og den fysiske variation skal sikres, f.eks. ved udlægning af sten og grus, skyggegivende beplantninger langs bredderne, og vandløbene skal rumme fiskeskjul i form af vegetation.\nGentofte Kommune planlægger en retablering af Hvidørebækken /Enghaverenden, der vestfra skal løbe til galopbanens p-plads.\nDer er 5 fredninger i Dyrehaven:\nMølleådalen (2001) er en landskabsfredning, de øvrige fire er alle bygningsfredninger: Den Gule Cottage (1978), den Røde Cottage (1979), Kildeøen (1991) og Bellevue Strandbad (2001).\nJægersborg Dyrehave ligger i et område med særlige drikkevandsinteresser. Derfor må der ikke ske grundvandstruende aktiviteter, og eksisterende aktiviteter skal tilstræbes afviklet.\nDer er ingen råstofsintersser i området.\nDe nuværende udpegninger i henhold til Naturskovsstrategien er sammenfattet i det nedenstående.\nOmråderne omkring Mølleåen i nord er udlagt som urørt skov.\nAfd. 125b er også udlagt som urørt skov. I 2013 fik enheden dog tilladelse til at nedskære bøgetræerne, der var ved at vokse op i kronerne på de gamle dyrehaveege og dermed ødelægge dem. De fældede træer blev efterladt til naturligt henfald. Opstår lignende tilfælde, kan enheden foretage supplerende fældninger.\nHovedparten af Dyrehaven er udlagt som græsningsskov. Gamle træer der falder sammen i græsningsskoven efterlades til naturligt henfald.\nFor arealer udlagt til plukhugst findes en plan over den langsigtede målsætning og konkrete drifts- og plejeindsatser for de enkelte plukhugstarealer [link]. Omfanget af arealer udlagt i henhold til Naturskovsstrategien fremgår desuden af kortet over særlig beskyttet skov i afsnit 2.3.\nEG og EL\nI Jægersborg Dyrehave er der følgende forsøg og frøavlsinteresser:\nForsøg ved Forskningscentret for Skov og Landskab (bevoksningspleje og produktion\nFrøkilde 59050 (kåret til landskabsformål)\nVon Langens plantage og ”Egesåten” (afd. 223b, 225, 226, 227 og 235b)


4 skønhedshemmeligheder, der redder din hud (2020)\n4 skønhedshemmeligheder, der redder din hud\n1 / Rengør ikke dit ansigt om morgenen\nEr din hud tør og følsom? ubrugelig at vaske det om morgenen. af for hyppig rengøring have den virkning, at svækkelsen af hydrolipidisk film på huden, barrieren, der beskytter den mod eksterne angreb. Idealet er godt vask dit ansigt om aftenen for at fjerne alt urenheder akkumuleret i løbet af dagen som forurening hvor støv. Du kan bruge en gel, balsam eller rengøringsskum. Når du vågner op, er dit ansigt ikke "beskidt". At bringe friskhed og fjern eventuelle overskydende talg udskilles natten over, passerer en bomuldspude gennemvædet i micellært vand eller roseblomstervand. Din hud er lysende og klar til at blive gjort op.\n2 / Brug dit øjeområde ...\n... omkring dine læber. Disse to områder er meget følsom fordi huden er der meget fint og kan hurtigt tørre ud. Det er også her de første linjer og rynker vises. Så du kan placere øjenområdet omkring kanten af dit mund at bringe et maksimum påhydrering og forsink udseendet af tegn på alder.\n3 / Skyl med koldt vand\nAt have en strålende hud, det er vigtigt at pleje og maske ca. en gang om ugen. For at maksimere deres hydratiserende, rensende, eksfolierende virkning skal du følge a meget enkel regel : skyl med frisk vand. Hvorfor? Det strammer porerne og tone huden.\n4 / Anvend dine produkter i den rigtige rækkefølge\nTonic, serum, cremer ... Behandlinger akkumuleres i ansigtet for at hydratere huden og forberede den til makeup. Men i hvilken rækkefølge at anvende dem? For en optimalt resultat, det ville være tilstrækkeligt at bruge produkterne til vandbase før dem til olie base. De aktive ingredienser trænger bedre ind i huden, hvis det er tilfældet våd. Derfor anvender du en vandigt serum før du lægger på en rig dagcreme, giver epidermis mulighed for absorbere bedre sidstnævnte.\n⋙ 5 tip til at være smukke på Skype og FaceTime\n⋙ 3 tip til brug af dine make-up-fjernelsesvisker anderledes\n⋙ 5 tip til at holde din læbestift på hele dagen\nOplev Meghan Markles tip om aldrig at virke træt!\nHow To Stay Awake - Works Every Time! (September 2020)


Pladsmangel på vandrehjem sender coronasmittede til nabokommuner - sn.dk - Ringsted\nDanhostel Vandrehjemmet i Ringsted har alligevel ikke plads til coronasmittede borgere, der måtte ønske bedre isolation. Foto: Nikolaj Kennov Rasmussen\nArtiklen: Pladsmangel på vandrehjem sender coronasmittede til nabokommuner\nOpdateret 04. august 2020 kl. 13:07\nRingsted - 04. august 2020 kl. 11:02\nI marts indgik Ringsted Kommune aftale med Danhostel Vandrehjemmet i Ringsted om at kunne benytte to ud af i alt 16 værelser, hvis coronasmittede borgere skulle få behov for isolation.\nAftalen er dog blevet ved teorien, for hverken nu eller før coronaudbruddet på Danish Crown Ringsted har vandrehjemmet huset coronasmittede borgere.\n- VI har simpelthen ikke plads, for alle sengepladser er optagede hos os. Vi er midt i en højsæson, hvor alt er booket, siger Majanita Bassin, der afslår at kunne have forudset den almindelige efterspørgsel efter overnatning.\n- Det er meget forskelligt, hvordan folk indlogerer sig. Vi kan ikke på forhånd vide, hvor mange sengepladser, vi har til rådighed på specifikke datoer, for folk kommer ind fra gaden.\nDe optagede isolationspladser på vandrehjemmet er bl.a. med til, at Ringsted Kommune har måttet spørge nabokommunerne om hjælp torsdag i sidste uge.\n- Vi har et beredskab til at håndtere en lille situation. Men som situationen har udviklet sig, er den blevet så stor, at vi ikke umiddelbart selv har beredskabet til det, siger Henrik Hvidesten (V), borgmester i Ringsted Kommune til mediet Ritzau.\nFra Carsten Rasmussen (soc.dem), borgmester i Lejre Kommune, er meldingen helt klar:\n- Det er helt naturligt, at vi hjælper hinanden i denne situation. Ringsted er i øjeblikket hårdt presset, og det er afgørende, at vi rækker en hånd ud, siger borgmesteren fra Lejre Kommune, der på henvendelse fra Ringsted Kommune torsdag åbnede op for seks selvisoleringspladser lidt udenfor landsbyen Kirke Hyllinge.\nNogle af sengepladserne bliver allerede nu brugt af smittede borgere fra Ringsted, oplyser Carsten Rasmussen.\n- Det er klart, at man lige tænker, om det er en god idé at bringe smitte ind i kommunen, men det kunne jo lige så godt være os, siger Carsten Rasmussen og slår fast:\n- Hvis vi ikke kan hjælpe hinanden i sådan en situation, er vi ilde stedt.\nSmitte uden grænser\nFra Faxe Kommunes borgmester Ole Vive (V) er ordlyden den samme.\n- Det er vilkårligt, hvor sådan et coronaudbrud rammer. det kunne lige så vel have ramt en stor international arbejdsplads hos os såvel som i Ringsted, siger Ole Vive og tilføjer:\n- Hvis vi blev ramt på samme måde, ville jeg da så sandelig forvente, at mine nabokommuner også stod os bi. Sådan plejer vi at gøre det på Syd- og Østsjælland, og sådan gør vi det i sådan en situation som dene, siger han.\nFaxe Kommune er i øjeblikket i fuld gang med at sætte beredskabet i gang.\n- Lige nu har vi kig på et nedlagt plejecenter i en mindre landsby. Det har tidligere været en del af kommunens beredskab, og det kunne vi godt aktivere indenfor et par dage, hvis behovet skulle opstå, siger han og tilføjer:\n- Alle borgmestre i og rundt om Ringsted har netop holdt møde om situationen, og vi er fuldt fortrøstningsfulde. For selvfølgelig skal vi hjælpe hinanden.\nHolbæk og Sorø også med\nOgså Sorø og Holbæk Kommune har i skrivende stund, tirsdag formiddag, meldt sig på banen, hvis der skulle opstå behov for flere isolationspladser til borgere fra Ringsted Kommune.\nChristina Krzyrosiak Hansen (soc.dem), der er borgmester i Holbæk Kommune udtaler således:\n- Vi vil selvfølgelig gerne hjælpe vores nabokommune i det omfang, det er muligt for os. Og på en måde, så vi stadig kan tage hånd om vores egne borgere, hvis smittetallet her i kommunen stiger, siger Christina Krzyrosiak Hansen.


1 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 2013\n2 Titel: Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune Udgiver: Miljøministeriet Naturstyrelsen Aalborg Niels Bohrs Vej Aalborg Øst Redaktion: Søren Bagger Foto: Damhussøen Københavns Kommune Af Susanne Henriksen ISBN nr.: År: 2015 Må citeres med kildeangivelse. 2 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune\n3 Indhold Synopsis Indledning og baggrund Metoder Samarbejde med kommunen Resultater af Naturstyrelsens arbejde i kommunen Er der registreret mere eller mindre natur i forbindelse med Naturstyrelsens projekt? Fordelingen af beskyttet natur på antal og areal Uoverensstemmelser Ny og overset natur Besigtigede lokaliteter Forsvarets og Naturstyrelsens arealer Konstaterede ændringer til kommunal opfølgning Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 3\n4 Synopsis Naturstyrelsen har i opdateret registreringen af beskyttet natur i Københavns Kommune. Ved registreringsprojektets afslutning er der samlet registreret 812,5 ha natur i kommunen. Det er en forøgelse af naturarealet på 17,8 ha eller 2,2 % i forhold til de 796,4 ha, der var registreret ved starten af Naturstyrelsens projekt. Den samlede udvikling i det registrerede naturareal skyldes dels at nye arealer er kommet til, dels at der er arealer, som er gledet ud af registreringen. Der er således registreret 14 uoverensstemmelser (potentielt tabt natur) med et samlet areal på 56,6 ha. Disse knytter sig til Ørestaden, hvor lokaliteter er slettet i forbindelse med anlægsloven, hvorved 3-beskyttelsen ikke finder anvendelse. Beskyttelsen er i stedet sikret gennem anlægsloven for Ørestaden. Samtidig er der registreret 32 nye og 3 oversete naturområder med et samlet areal på henholdsvis 76,3 og 4,5 ha. Derudover er fejlkortlagte arealer slettet, og der er sket tekniske tilpasninger i afgrænsningen af allerede registreret natur. Nettotilvæksten af natur i kommunen er på 19,7 ha, svarende til 2,5 % af de 796,4 ha natur der var registreret ved starten af Naturstyrelsens projekt. Nettotilvæksten er beregnet som arealet af ny natur fratrukket arealet af uoverensstemmelser (potentielt tabt natur). Data er opdateret i Danmarks Miljøportal dels i korttemaet om beskyttede naturtyper, dels (hvis lokaliteterne er besigtiget i felten) i korttemaet om statslige 3-besigtigelser samt i Naturdatabasen. 4 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune\n5 1. Indledning og baggrund Miljøministeriet og Kommunernes Landsforening indgik den 19. november 2010 en aftale om et bedre grundlag for beskyttelse af de naturtyper, der er omfattet af naturbeskyttelseslovens 3. Formålet med aftalen er at sikre, at den vejledende registrering af 3-områderne i Danmarks Miljøportal bliver opdateret over hele landet i løbet af perioden Miljøministeriet ved Naturstyrelsen har ansvar for at opdatere 3-registreringerne i projektperioden, og har undervejs været i tæt dialog med de kommuner, hvor registreringen har været i gang. Det er som hidtil kommunernes opgave, at vedligeholde den vejledende registrering af de 3- beskyttede naturområder. Ifølge aftalen mellem MIM og KL vedligeholder kommunerne fremover registreringen af den 3-beskyttede natur i en 10-årig cyklus. Denne del af aftalen vil blive udmøntet i en bekendtgørelse. Desuden skal kommunerne følge op på de eventuelle uoverensstemmelser, der er registreret af Naturstyrelsen i forbindelse med projektet. I 2013 har Naturstyrelsen opdateret registreringen af 3-områderne i Københavns Kommune. Disse er bearbejdet i og lagt ind i Danmarks Miljøportal, hvorfra de nu er tilgængelige. Nærværende rapport beskriver resultaterne af registreringsprojekt i Københavns kommune. Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 5\n6 2. Metoder Alle områder, der er omfattet af Naturbeskyttelseslovens 3, registreres i Danmarks Miljøportal. Dette sker dels i et GIS-lag om beskyttede naturtyper og dels (hvis området er besigtiget) i et GISlag om besigtigelser samt i Naturdatabasen. I dette projekt er de nuværende registreringer fra GIS-laget om beskyttede naturtyper blevet sammenlignet med de nyeste luftfotos, og ved forskelle er dette blevet registreret i Miljøministeriets interne GIS-system. Forskellene kan bestå af følgende elementer: - Uoverensstemmelser, hvor hele eller dele af registrerede naturområder er forsvundet. Det er registreret, hvilket år uoverensstemmelsen kan ses på luftfoto, samt hvilken type uoverensstemmelse der er tale om. Uoverensstemmelserne besigtiges som udgangspunkt i felten. - Nye og oversete naturområder, som kunne ses på luftfotos, men som ikke var registreret. Der er skelnet mellem ny og overset natur. Overset natur ses på alle de ortofotos, som var til rådighed i analysen (tilbage til 1995), mens ny natur er kommet til i perioden mellem 1995 og frem. Ny og overset natur er ligeledes blevet besigtiget i felten. Dog er søer ikke besigtiget, hvis de har været mulige at afgrænse i forbindelse med luftfototolkningen. - Fejlkortlægninger, som var omfattet af registreringen i Danmarks Miljøportal, men som ikke har kunnet genfindes på nogen af de tilgængelige luftfotos. Disse burde aldrig have været registreret. - Tekniske tilpasninger, hvor naturområdet ikke har ændret udstrækning over årene, men hvor afgrænsningen er tilpasset. Disse er ikke besigtiget i felten. Til luftfototolkningen har der været en hel række luftfotoårgange til rådighed sammen med en række hjælpetemaer som bl.a. højdemodel, gamle topografiske kort, evt. data leveret af kommunerne samt oplysninger om de aftaler, der eventuelt er indgået med de enkelte kommuner. Aftalerne har bl.a. omfattet områder, som kommunerne for nyligt har opdateret, og som Naturstyrelsen derfor ikke har behøvet at gennemgå. Lokaliteter til besigtigelse i felten, er alle blevet markeret i GIS-systemet i forbindelse med luftfototolkningen. Disse lokaliteter er medtaget i felten i et MobilGIS-system på en Tablet-pc. Her har der været mulighed for at tilføje oplysninger, som efterfølgende er lagt tilbage til det interne GIS-system. På Tablet-pc en er der ligeledes udfyldt feltskemaer med oplysninger om det enkelte naturområders struktur, plantearter m.m. Skemaerne er koblet til GIS-polygonerne med et IDnummer. Når feltarbejdet er afsluttet, er data blevet sendt til kommentering hos kommunen. Kommunen har her haft lejlighed til at gennemse data og kommentere på registreringerne i forhold til kommunens oplysninger. Alle opdaterede afgrænsninger af 3-naturen er efterfølgende registreret i Danmarks Miljøportal ligesom de oplysninger, som er indsamlet i forbindelse med feltbesigtigelserne. Naturstyrelsen har forestået denne opdatering i Danmarks Miljøportal. 6 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune\n7 Det skal bemærkes, at ved opdateringen af 3-laget i Miljøportalen er uoverensstemmelser ikke fjernet. De er i stedet lagt ind som selvstændige polygoner med de oprindelige naturtyper. Besigtigelser er derimod lagt i Miljøportalens lag om statslige 3-besigtigelser, uanset om der ved besigtigelsen er konstateret natur eller ej. Efter Naturstyrelsens registreringsarbejde er afsluttet, er alt registreringsmateriale overdraget til kommunen. I de tilfælde, hvor naturen er forsvundet, har Naturstyrelsen ikke taget stilling til, om der er tale om ulovlige forhold. Det er kommunens ansvar efterfølgende at følge op på, om det registrerede er i overensstemmelse med 3-beskyttelsen. Kommunen skal ligeledes holde registreringen af den beskyttede natur opdateret i Miljøportalen. DMU har udarbejdet tekniske anvisninger for luftfotoanalyserne (for henholdsvis tabt 3-natur og ny eller overset 3-natur) og for feltregistreringerne (for tabt, ny og overset 3-natur), se og klik på `Registreringen af 3-natur opdateres. På ovennævnte hjemmeside findes undersider for hver kommune, som angiver udviklingen i naturen i forhold til antal og areal af de enkelte naturtyper. Udviklingen er angivet før Naturstyrelsens registreringsarbejde blev påbegyndt og efter dets afslutning. På hjemmesiden findes desuden diverse faktaark om forhold i projektet, registreringen, brugen af Miljøportalen, link til aftalen mellem Miljøministeriet og Kommunernes Landsforening m.m. Lodsejerne er inden feltarbejdet informeret om opdateringen og feltundersøgelserne ved annoncering i lokale ugeaviser. Et faktaark om projektet og annoncen er blevet sendt til landbrugsog skovbrugsorganisationerne, som har orienteret deres konsulenter. Annonce og faktaark kan ses på ovennævnte hjemmeside. Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 7\n8 3. Samarbejde med kommunen Naturstyrelsen har forud for registreringsarbejdet holdt møde med Københavns Kommune. Der har i forbindelse med projektet været nedsat en kommunefølgegruppe med deltagelse af 3- medabejdere fra de 8 pilotkommuner i 2011, samt et par kommuner mere. Gruppen har holdt 3 møder, hvor de forskellige faser i registreringsprojektet har været drøftet og evalueret. Naturstyrelsen har fundet samarbejdet meget nyttigt. Københavns Kommune har haft materiale fra registreringsarbejdet til høring i en periode på 4 måneder. Kommunen har her haft mulighed for at kommentere på Naturstyrelsens registreringer og supplere med lokal viden. Det har været frivilligt for kommunerne, om de ønskede at kommentere på Naturstyrelsens materiale forud for opdateringen i Miljøportalen. Københavns Kommune har inden opdateringen i Miljøportalen givet tilbagemelding på 3 lokaliteter, hvilket i alle tre tilfælde gav anledning til ændringer i forhold til Naturstyrelsens udgangspunkt. Herudover har kommunen i forbindelse med høringen medsendt ekstra oplysninger om 3-arealer ved Damhusengen og Utterslev, ligesom der er aftalt ændringer i Miljøportalen i forbindelse med en række anlægsarbejder. Disse ændringer har Naturstyrelsen opdateret i Miljøportalen. 8 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune\n9 4. Resultater af Naturstyrelsens arbejde i kommunen I forbindelse med registreringsarbejdet har Naturstyrelsen taget udgangspunkt i et GIS-udtræk fra Danmarks Miljøportal den 8. februar For hver uoverensstemmelse mellem registreringen i Miljøportalen og nyeste ortofoto, er der digitaliseret en ny polygon, hvilket naturligvis også er gældende for nye og oversete naturområder. En række lokaliteter er besigtiget, og der er konstateret både områder som er beskyttet natur og områder, som ikke opfylder kriterierne for at være beskyttet natur. Data er opdateret i Danmarks Miljøportal. Data om de beskyttede naturområder findes i Danmarks Arealinformation i GIS-laget: Beskyttede naturtyper (bes_naturtyper). Data om feltbesigtigelserne findes samme sted i GIS-laget om Statslige 3-besigtigelser (besigtigelse_fl_stat) samt i Naturdatabasen under Statslige 3-besigtigelser. 4.1 Er der registreret mere eller mindre natur i forbindelse med Naturstyrelsens projekt? En oversigt over Naturstyrelsens registreringer i kommunen kan ses i tabel 1. En nærmere forklaring til de enkelte kategorier fremgår af kapitel 2. Da Naturstyrelsens registrering i kommunen blev afsluttet i 2013 var der konstateret områder. De udgør tilsammen et areal på 814,2 ha, hvilket udgør 9,1 % af kommunens areal. Bemærk, at det samlede antal og areal efter Naturstyrelsens projekt også omfatter de registrerede uoverensstemmelser. Som det fremgår af tabel 1 er der efter Naturstyrelsens projekt registreret 17,8 ha mere natur i Københavns Kommune i forhold til udgangspunktet på 796,4 ha. 13,6 ha er registreret som fejlkortlagte, og burde ikke have været registreret. Udgangspunktet er derfor 782,8 ha. Heraf er de 56,6 ha uoverensstemmelser, mens der er hhv. 76,3 og 4,5 ha ny og overset natur. Når disse trækkes fra, er der 7,2 ha tilbage, som tilskrives tekniske tilpasninger, hvor naturområdets udstrækning ikke er ændret over tid, men hvor afgrænsningen er opdateret i forbindelse med dette projekt. Den oversete natur burde have været registreret i forbindelse med den oprindelige kortlægning i begyndelsen af 1990 erne. Derfor kan nettotilvæksten af natur beregnes som 76,3 ha ny natur fratrukket 56,6 ha uoverensstemmelser. Nettotilvæksten af natur i Københavns Kommune udgør således 19,7 ha svarende til 2,5 % af de registrerede 796,4 ha inden Naturstyrelsens projekt. Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 9\n10 TABEL 1 Oversigt over Naturstyrelsens registreringer i kommunen. København Antal lokaliteter Areal (ha) I DAI inden NST-projekt ,4 Uoverensstemmelser 14 56,6 Uoverensstemmelser afkræftet i felten* 0 0,0 Nye naturområder 32 76,3 Oversete naturområder 3 4,5 Fejl-kortlagte 1 13,6 Tekniske tilpasninger 22 7,2 Nye/oversete naturområder afkræftet i felten** 4 23,5 Besigtigede 6 68,9 I DAI efter NST-projekt*** ,2 *) Registreret som uoverensstemmelse ved luftfototolkning, men ved feltbesigtigelsen er der ikke konstateret en uoverensstemmelse. Her kan også være tale om kommunal tilbagemelding. **) Registreret som ny/overset natur ved luftfototolkning, men afkræftet ved feltbesigtigelse, eller som følge af kommunal tilbagemelding. ***) Uoverensstemmelser bliver ikke fjernet i DAI, men indlagt som selvstændige polygoner med den oprindelige naturtype. Bemærk, at denne opgørelse også omfatter eventuelle ændringer på Naturstyrelsens og Forsvarets arealer. 10 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune\n11 FIGUR 1 Kommunekort med særskilte signaturer for områder med ny natur, eksisterende natur og uoverensstemmelser. 4.2 Fordelingen af beskyttet natur på antal og areal Projektets resultater opgøres på to måder, som viser fordelingen af de forskellige naturtyper i 2006, 2008, 2010 og efter opdateringsprojektets afslutning: Antal områder med de forskellige typer af natur ses på figur 2 og tabel 2 Areal (ha) med de forskellige typer af natur ses på figur 3 og tabel 3 Udviklingen i antal og areal af 3-områderne i kommunen fra 2006 og frem til projektets afslutning viser, at der for alle naturtyper er sket en markant stigning i antal og areal. Stigningen skyldes, at Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 11\n12 der for årene ikke var registreret reelle 3-arealer i Danmarks Miljøportal, hvilket dog ikke skal ses som et udtryk for, at der ikke fandtes 3-arealer i kommunen i denne periode de har blot ikke været registreret. Fra projektets start til projektets afslutning er der sket et mindre fald i arealet for enge og søer mens arealet for moser, overdrev og strandeng har været stabilt. FIGUR 2 Antal områder med de forskellige typer af natur. TABEL 2 Antal områder med de forskellige typer af natur. Eng Hede Mose Overdrev Strandeng Sø I alt Ved projektets start Ved projektets afslutning Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune\n13 FIGUR 3 Areal (ha) med de forskellige typer af natur. TABEL 3 Areal (ha) med de forskellige typer af natur. Eng Hede Mose Overdrev Strandeng Sø Ved projektets start Ved projektets afslutning I alt Som tidligere nævnt er uoverensstemmelser ikke taget ud af 3-registreringen. Baggrunden for at 3-arealet alligevel kan være gået tilbage er, at der kan være foretaget tekniske tilpasninger og fejlregistreringer, hvor arealer oprindeligt er blevet registreret som 3-beskyttet natur uden at opfylde kriterierne. Disse er opdateret, så de ikke længere fremgår af 3-laget i GIS. Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 13\n14 4.3 Uoverensstemmelser Ved luftfototolkningen er der konstateret en række områder, hvor et registreret naturområde ser ud til at være påvirket af en aktivitet, som kan medføre, at området ikke længere opfylder kriterierne for at være beskyttet natur. Der er ikke taget stilling til, om der er tale om et ulovligt forhold. Tabel 4 viser en oversigt over de registrerede uoverensstemmelser. TABEL 4 Uoverensstemmelser registreret i luftfototolkningen. Bemærk at ikke alle lokaliteter er besigtiget. Antal Areal (ha) Infrastruktur 14 56,6 Sum af uoverensstemmelser 14 56,6 Afkræftet ved feltbesigtigelse* 0 0,0 Totalt 14 56,6 *) Registreret som uoverensstemmelse ved luftfototolkning, men ved feltbesigtigelsen er der ikke konstateret en uoverensstemmelse. Her kan også være tale om, at kommunen har afkræftet uoverensstemmelsen. Ovenstående tabel viser, at der samlet set er registreret 14 uoverensstemmelser. Der er kun konstateret uoverensstemmelser i Københavns Kommune relateret til kategorien infrastruktur. Disse knytter sig til Ørestaden, hvor lokaliteter er slettet i forbindelse med anlægsloven, hvorved 3-beskyttelsen ikke finder anvendelse. Beskyttelsen er i stedet sikret gennem anlægsloven for Ørestaden. 4.4 Ny og overset natur Ved luftfototolkningen har Naturstyrelsen registreret 32 lokaliteter som potentiel ny natur samt 3 lokaliteter som potentiel overset natur, der burde have været med i den oprindelige registrering. Alle disse er besigtiget i felten for at få fastlagt områdernes egentlige status. Dog har søer jf. aftalen mellem KL og Miljøministeriet som udgangspunkt været undtaget fra besigtigelse i felten, hvorfor kun et fåtal er feltbesigtiget. Desuden er en række lokaliteter medtaget som ny natur på foranledning af Københavns Kommune, som havde besigtiget lokaliteterne i forvejen. Disse er ikke besigtiget af Naturstyrelsen. Nedenstående tabel 5 viser fordelingen af de naturtyper, der er konstateret i luftfototolkningen, og de naturtyper der er registreret i felten eller som følge af kommunens bemærkninger. Endelig fremgår de områder som efter feltbesigtigelse eller ved kommunens bemærkninger er fastlagt til ikke at opfylde kriterierne for at være beskyttet natur. 14 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune\n15 TABEL 5 Nye og oversete naturområder med angivelse af den naturtype, der er konstateret ved feltbesigtigelse. Bemærk at ikke alle lokaliteter er besigtiget. Ny natur Overset natur Antal Areal (ha) Antal Areal (ha) Eng 9 19,1 1 4,4 Hede 0 0,0 0 0,0 Mose 13 11,8 0 0,0 Overdrev 3 42,4 0 0,0 Strandeng 0 0,0 0 0,0 Sø 7 3,0 2 0,1 Sum af bekræftet natur 32 76,3 3 4,5 Ikke natur* 1 2,2 4 23,5 Totalt 33 78,5 7 28,0 * Afkræftet i felten, eller som følge af en kommunal vurdering. Tabellen viser, at 32 ud af 33 lokaliteter, som ved luftfototolkningen blev registreret som ny natur, efterfølgende blev bekræftet i felten eller ved en kommunal vurdering. Ved overset natur blev 3 ud af 7 lokaliteter bekræftet. 4.5 Besigtigede lokaliteter I alt har Naturstyrelsen feltbesigtiget 6 lokaliteter i Københavns Kommune. Der er besigtiget potentiel ny natur samt overset natur. I tabel 6 og 7 fremgår hhv. antal og areal af de lokaliteter, der er besigtiget i felten samt den naturtype, der er konstateret ved feltbesigtigelsen. Alle lokaliteter fremgår af DAI-laget om statslige 3-besigtigelser. TABEL 6 Antal besigtigede lokaliteter med angivelse af den konstaterede naturtype. Ny natur Overset natur Uoverensstemmelser Tekniske Fejlagtige tilpasninger kortlægninger Eng Hede Mose Overdrev Strandeng Sø Sum af natur Ikke natur* Totalt Totalt * Afkræftet i felten, eller som følge af en kommunal vurdering. Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 15\n16 TABEL 7 Areal (ha) besigtigede lokaliteter med angivelse af den konstaterede naturtype. Ny natur Overset natur Uoverensstemmelser Tekniske Fejlagtige tilpasninger kortlægninger Totalt Eng 0,0 4,4 0,0 0,0 0,0 4,4 Hede 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Mose 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Overdrev 0,0 40,9 0,0 0,0 0,0 40,9 Strandeng 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Sø 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 Sum af natur Ikke natur* 0,0 45,3 0,0 0,0 0,0 45,3 0,0 23,5 0,0 0,0 0,0 23,5 Totalt 0,0 68,9 0,0 0,0 0,0 68,9 * Afkræftet i felten, eller som følge af en kommunal vurdering. De lokaliteter, som ved luftfototolkningen er registreret som nye og oversete naturområder, men efterfølgende ikke kunne bekræftes ved feltbesigtigelse eller er blevet afkræftet ved en kommunal vurdering, vil ikke blive lagt ind i Danmarks Miljøportals tema om beskyttet natur. For de lokaliteter, hvor der ved feltbesigtigelsen ikke er konstateret natur, har der ikke været krav om at registrere detaljerede oplysninger i feltskemaet. Sædvanligvis er der kun noteret oplysninger om dato og inventør samt at lokaliteten ikke aktuelt opfylder kriterierne for at være beskyttet natur. Disse lokaliteter kan findes i Naturdatabasen og i besigtigelseslaget i DAI. 4.6 Forsvarets og Naturstyrelsens arealer På Forsvarets og på Naturstyrelsens ejendomme er kortlægningen af naturarealerne foretaget tidligere i selvstændige projekter. Derfor har disse arealer ikke været omfattet af Naturstyrelsens landsdækkende projekt. I de tidligere projekter er der ikke kortlagt med samme parametre som i det landsdækkende projekt. I denne rapport er der for disse områder således ikke oplysninger om eventuelle uoverensstemmelser eller om fordelingen af nye og oversete naturområder Forsvaret og Naturstyrelsen har ikke tidligere opdateret data i DAI, og det er aftalt, at opdateringen i DAI fortages i forbindelse med Naturstyrelses landsdækkende projekt. Derfor vil tallene for naturområdernes antal og areal Ved projektets afslutning i figur 2+3 samt tabel 2+3 være inklusiv ændringer i disse områder. I Københavns Kommune har Forsvaret ingen naturarealer, mens der er registreret 385 ha natur på Naturstyrelsens arealer, heraf 368 ha eng. 16 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune\n17 5. Konstaterede ændringer til kommunal opfølgning Naturstyrelsen har som led i opdateringen af 3-arealerne i Københavns Kommune konstateret, at der er 14 bekræftede uoverensstemmelser mellem den eksisterende registrering og nyeste luftfoto/besigtigelse. Når der er tale om en bekræftet uoverensstemmelse betyder det, at Naturstyrelsen har konstateret, at et areal, der hidtil har været registreret som 3-område, er ændret og overgået helt eller delvist til anden arealanvendelse end den registrerede. Der er ikke taget stilling til, om der findes en naturlig forklaring på uoverensstemmelsen, eller om der er tale om et ulovligt forhold. Uoverensstemmelserne i Københavns Kommune fremgår oversigtligt af afsnit 4.3 og udgør et samlet areal på 56,6 ha. Disse knytter sig til Ørestaden, hvor lokaliteter er slettet i forbindelse med anlægsloven, hvorved 3-beskyttelsen ikke finder anvendelse. Beskyttelsen er i stedet sikret gennem anlægsloven for Ørestaden. Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune 17\n18 Naturstyrelsens opdatering af 3-registreringer Københavns Kommune Naturstyrelsen Haraldsgade København Ø


Philips TV introducerer Europas første TV baseret på Android - PHILIPS TV by TP Vision\nPhilips TV introducerer Europas første TV baseret på Android\n2014 nyheden, ”Philips Ambilight TV – powered by Android™”, er hurtigere og smartere end nogensinde. I kombination med den nye generation af Ambilight byder Philips Androidbaserede TV på nye oplevelser, hvad gælder både hastighed og udbud.\nMed Android som operativsystem kombineres hastigheden fra din tablet og smartphone med Philips´ prisvindende billedkvalitet.\nIndholdsmæssigt er der også store forandringer, da Androids operativsystem formidler alle Googles Play tjenester og alt dette kommer udover Philips´ egen portal, som i dag indeholder bl.a. Netflix, SF Anytime, Headweb, Viaplay, Spotify m.m.\nFor de spilinteresserede forstærkes spiloplevelsen med ”Philips Ambilight TV - powered by Android”, takket være den hurtige Android-platform og Google Play Stores kæmpe udbud af spil. Det bliver endvidere nemmere at spille, da man kan tilslutte en trådløs game-controller direkte til TV´et.\nPhilips´ patenterede baggrundslys Ambilight tager også et skridt ind i spilverdenen, da lyset kan indstilles i ”gaming mode”, som giver hurtigere skift i lys og farverne så det følger spillets dynamik tæt.\n”Overgangen til en Androidbaseret platform er et stort skridt, som også kommer til at kunne mærkes i vores markedsføring i forbindelse med introduktionen i maj. Her går vi igen nye veje og efterlader det konventionelle bag os for nye og overvældende oplevelser som afspejler storheden i et Philips Ambilight TV”, udtaler Joakim Örnstig, nordisk markedsdirektør hos TP Vision, som fremstiller og distribuerer Philips TV.\nFra begyndelsen indebærer den nye generation ”Philips Ambilight – powered by Android” et stort løft. Philips´ prisvindende teknik med at forbedre detaljerne kan nu, takket være de kraftfulde quad core-processorer, anvendes for fuld kraft i overgangen til 4K UltraHD, så resultatet bliver en væsentlig forbedret billedkvalitet.\nOverordnet er Philips Ambilight TV 2014 mere brugervenlige end nogensinde før. Med dobbelte tunere i TV´et forenkles optagelser på harddisken, da det er muligt at se ét program, mens et andet optages. Fjernbetjeningen har ligeledes tastatur, indbygget mus til at pege og trykke direkte på TV´et samt mikrofon til Google Search. På Apple iOS-baserede produkter kommer deling af multimedie filer og funktionerne på fjernbetjeningen til at virke lige så godt som tidligere.\nDet nye smarte kamera, som er i flere af årets modeller, har flere funktioner. Adaptive picture quality, tilpasser billedkvaliteten i forhold til hvor personerne sidder i rummet. Gennem kameraet kan man også styre udvalgte funktioner på TV´et ved hjælp af bevægelser og kameraet virker naturligvis også til Skype.\nPhilips Ambilight TV - powered by Android introduceres i 8000-serien og kommer i størrelserne 48” og 55”, både i en Ultra HD (4K) version og i en Full HD Ultra Slim Version med 4-sidet Ambilight. Begge modeller forventes på det europæiske marked i maj.\nAndroid , Google Play , YouTube og Chrome er varemærker som tilhører Google Inc .\nxxPFS8109 xxPFS8209 xxPUS8809\nDisplay Full HD LCD with 1920x1080 pixels 4K Ultra HD LCD with 3,840x2,160 pixels\nScreen sizes 48 inch / 121 cm55 inch / 139cm 48 inch / 121 cm55 inch / 139cm 55 inch / 139cm\nFirmware Android OS 4.2.2 (Jelly Bean)\nAmbilight 4-sided 3-sided\nPicture Enhancement: Perfect Pixel HD, 800 Hz Perfect Motion Rate, Micro Dimming Pro, Local contrast, Perfect Natural Motion, Super Resolution Perfect Pixel Ultra HD, 1000 Hz Perfect Motion Rate Ultra, Micro Dimming Pro, Perfect Natural Motion, Ultra Resolution\n3D-TV Active 3D, 2 Player Full Screen Gaming, Premium2D to 3D conversion, Auto 3D detection\nAndroid TV Android OS: 4.2.2 (Jelly Bean)Pre-installed apps: Google Chrome™, browser, Search, Voice Search, Google™Play Movies, Google™ Play Music, YouTube Google PlayStore apps: TV libraries, TV player, many more that run on TV…Memory size to install apps: 2.7 GB\nSmart TV Interactive TV: HbbTV*Smart TV apps: Catch-up TV, Netflix*, Spotify, Online Video stores, Skype, Online appsSocial TV: Skype, Facebook, Twitter\nSmart user interaction* SimplyShare, Wi-fi Miracast, MultiRoom Client and Server\nConnectivity: 4 HDMI, 3 USB, 1 Scart, 1x YPbPr, Wi-Fi, Ethernet LAN RJ45, 2x CI+, EasyLink (HDMI-CEC), Digital Audio out 4 HDMI (1x with HDCP 2.2), 3 USB, 1 Scart, 1x YPbPr, Wi-Fi, Ethernet LAN RJ45, 2x CI+, EasyLink (HDMI-CEC), Digital Audio out\nSound 30Watts (RMS)\nProcessing power Quad Core Quad Core Hex Core\nBroadcast reception DVB-T/T2/C/S/S2Twin Tuner\nSet thickness 13mm mm: 48 inch13 mm: 55 inch 13 mm: 48 inch13 mm: 55 inch 38mm: 55 inch\nIncluded accessories: 2 x 3D active Glasses, Edge feet stand\nPhilips Android Smart TV Ambilight


Semalt om den bedste praksis i SEO-ankertekst\nAnkertekst er en populær komponent i off-side SEO. Det henviser til de skjulte hyperlinks og backlinks, der forekommer i en sætning eller sætning på webindholdet. Det fører normalt op til en anden online kilde, når en bruger klikker på den. Andre navne, der bruges til forankringstekst, inkluderer linktitel eller linketiket. Et hyperlink er et link, der er synligt, da ordene normalt er blå i farve og understreget.\nDe hyperlinkede ord er også bekvemt og nøjagtigt opsat som nøgleord, der bedst opsummerer og beskriver informationen på henvisningslinket. Deres vigtigste rolle er at oprette forbindelse og forholde sig til online informationskilder med ekstra information relateret til hovedemnet i den originale artikel. Det er derfor sikkert at konkludere, at forankringstekster hjælper med at tilføje supplerende information, der er relevant for diskussionsemnet.\nSøgemaskiner er blevet programmeret til at hente ankertekst for at bestemme relevansen af enhver webblog eller artikel ved justering af webrangeringer. Det betyder, at informationen i ankertekstens backlink skal være relevant og nyttig for informationen i hovedartiklen. SEO-eksperter sætter pris på den stigende brug af ankertekst til bestemmelse af relevansen af en artikel eller blog. Andrew Dyhan, Semalt Customer Success Manager, siger, at der er flere typer forankringstekster, og skabere af webindhold skal være opmærksomme på dem.\nNul / generisk forankringstekst - Dette er sætninger, der ikke nødvendigvis er relateret til linket. Det er tilfældige ord og er beregnet til at provokere bestemte handlinger fra brugerens side for at få mere information uden at tilføje nogen SEO-værdi til indholdet. Dette er ord som, læs dette, læs mere her, klik her.\nPræcis matchende ankertekst - Her tager ankerteksten formen på de nøjagtige nøgleord, indholdssiden målretter mod. SEO-eksperter kender deres værdi i at forstærke SEO-lokaliseringsfaktoren. Præcis matchankertekst er blevet den mest anvendte type linketiket for at få SEO-placeringer. Ikke desto mindre skal det bruges sparsomt for at undgå spamming og skal også matche dine højfrekvente nøgleord for at bevare brugerens naturlige strøm.\nURL - Også kendt som en nøgen URL, den mangler forankret tekst, og kun et henvisningslink er inkluderet i dets sted. Desværre kan sådanne links tilføje lidt SEO-værdi til dit websted, hvorfor behovet for at konvertere dem til andre typer linktitler.\nBranded Anchor Text - Ankeret her er et mærkenavn og også det primære nøgleord.\nHybrid forankringstekst - Denne type kombinerer SEO-værdien af både mærkevarer og ikke-mærkeord.\nDelvis matchende ankertekst - Den indebærer brug af nøgleord fra bestemte sider eller sætningslange versioner af de samme nøgleord.\nDen bedste praksis skal overholdes, når du tilføjer en anker tekst. Lad det vises naturligt, og brug forskellige typer ankertekster i din blogartikel. Spamming og brug af irrelevante ankere lander bestemt dit websted i problemer med søgemaskiner.


Færre mødre dør under fødsler | Verdens Bedste Nyheder\nFoto: All rights reserved by Julia Ravenscroft\nFærre mødre dør under fødsler\nPå 15 år er mødredødeligheden i Mozambique faldet med hele 40 procent.\nDen danske indsats efterlignes nu af andre donorlande, fordi Danida har haft succes med at involvere landets egen regering, lokalmyndigheder og befolkning, så sundhedssystemet kan fortsætte med at fungere effektivt, når donorerne en dag trækker sig ud. Efter borgerkrigen i 1992 lå Mozambiques sundhedssystem i ruiner. Mange sundhedsklinikker var ødelagt, og størstedelen af sundhedspersonalet – læger, sygeplejesker og jordemødre – var flygtet ud af landet. Resultatet var katastrofalt for folkesundheden. Blandt andet opstod der en voldsomt høj mødre- og børnedødelighed.\nNu, 20 år efter krigen, ser det meget lysere ud for den hårdtprøvede befolkning i det afrikanske land. Takket være blandt andet støtte fra Danmark er sundhedsklinikker og hospitaler blevet genrejst, og selv om Mozambique i 2011 stadig kun havde seks sundhedsklinikker og 67 sundhedspersoner pr. 100.000 indbyggere (hvilket er betydeligt under WHO’s anbefalede minimum), er der allerede opnået en markant bedring i befolkningens sundhedstilstand. Ikke mindst for kvinderne.\nKvinderne får hjælp\nI 2011 døde 40 procent færre kvinder under graviditet og barsel end i 1997. Børnedødeligheden er faldet tilsvarende kraftigt. I dag foregår f.eks. 55 procent af alle fødsler i Mozambiques Tete-provins på sundhedsklinikker med hjælp fra kvalificeret personale, og 91 procent af de gravide kvinder kommer til fødselskontrol mindst én gang.\nI Danmark dør én kvinde ud af 4500 under graviditet og fødsel. I Mozambique dør én ud af 43, altså over 100 gange flere. Så selv om Mozambique altså har gjort markante fremskridt, ligger der stadig et stort arbejde forude med yderligere at nedbringe mødredødeligheden og forbedre den generelle sundhed. For at sikre fortsat fremgang – og sikre at sundhedsvæsenet styrkes, når Danida og de andre donorer en dag forlader Mozambique – har Danmark valgt en helt særlig måde at yde sin udviklingsbistand på.\nDanmark – den usynlige donor\nDanmark er blevet kendt som ”den usynlige donor” i Mozambique, fordi Danida har været tidligt ude og meget konsekvente med at lade mozambiquerne selv ”sidde ved roret”, så udviklingsbistanden har fungeret som en hjælpende hånd til deres egen opbygning af deres eget sundhedssystem.\nHelt præcist har Danida ydet bistanden som en støtte til Mozambiques sundhedsministerium og ladet mozambiquerne selv forvalte midlerne. Det kaldes sektorbudgetstøtte. Men samtidig har Danida arbejdet for at få udviklet sundhedssystemet samt sikret lige adgang til information og styrket fortalervirksomhed for bedre sundhed og derned også sikret befolkningen rettigheder til bedre sundhed.\nDet har Danida blandt andet kunnet gøre ved at sikre, at pengene når ud til målgruppen, nemlig de mest sårbare i landområderne – særligt i den nordvestlige Tete-provins, som led hårdt under borgerkrigen. Den lokale befolkning får så også oplyst, hvor mange penge der er budgetteret til hvert sundhedscenter, så folk lokalt selv kan kontrollere, at pengene virkelig når frem og bliver brugt på den rigtige måde. Der bliver også lavet tilfredsundersøgelser og bliver brugt nye metoder til at komme i kontakt med befolkningen. For eksempel kan lokalbefolkningen få tilsendt sundhedsbeskeder i form af sms’er til molbiltelefoner, som er udbredte i Mozambique.\nEndelig involveres det lokale sundhedspersonale i processen. Det forbedrer også kontrollen med, hvordan midlerne bruges, men samtidig giver det personalet en følelse af medejerskab til de lokale institutioner og hjælper med til, at sundhedsvæsenet hurtigt kan omstille sig i forbindelse med de hastige ændringer, Mozambique gennemgår i disse år.\nBanebrydende dansk metode\nDen danske måde at arbejde på i Mozambique bedømmes af mange andre donorlande som banebrydende. At forandre systemerne indefra opfattes i dag som den rigtige løsning. Selv den største donor i Mozambique, amerikanske USAID, som tidligere kun har givet sin udviklingsbistand som enkeltstående projekter, de selv styrer, har nu valgt at benytte den danske model.\n”USAID er kommet til os og beder om at lave et partnerskab med Danida, fordi de har indset, at vi opnår bedre og bæredygtige resultater ved at gå gennem de nationale systemer og ikke udenom,” fortæller bistandsråd ved den danske ambassade i Mozambique Kirsten Havemann om den danske strategi i et af Afrikas fattigste lande.


3 tips til at komme i gang med genbrugsshopping - Peakcounter\n3 tips til at komme i gang med genbrugsshopping\nadmin 7. september 2021 15. september 2021 0\nDet er ikke nogen dum idé at komme i gang med at genbrugsshoppe noget mere, for der er flere fordele ved genbrug. Det bliver du meget klogere på her, men du får også tips til, hvordan du kommer godt i gang med at genbrugsshoppe.\nFind genbrugsbutikker i en stor by\nDer ligger masser af genbrugsbutikker rundt omkring hele Danmark. Dog er det en god idé at starte i en stor by, fordi det gør det langt lettere for dig at finde nogle forskellige genbrugsbutikker. Der er masser af muligheder, men hvis du f.eks. tager til Roskilde, så er der flere valgmuligheder, end hvis du tager til en mindre by.\nHvis du tager rundt i Roskilde for at genbrugsshoppe, så får du her andre tips til, hvad der ellers er værd at se i Roskilde.\nFyld dig selv op med tålmodighed\nNår du går ind i en genbrugsbutik, så er det ikke som at træde ind i en almindelig forretning. Der er ikke samme overblik, så det er helt essentielt, at du har godt med tålmodighed. Det tager nemlig som regel længere tid at finde noget, der falder i din smag i en genbrugsbutik, end hvis du går ind i en almindelig forretning. Du er nødt til at kigge alt igennem, indtil du finder nogle skjulte skatte.\nForbered dig på at komme tomhændet hjem\nDer er aldrig nogen garanti for, at du finder noget, når du går ind i en genbrugsbutik. Måske er du nødt til at gå ind i fem forskellige, før du finder noget. Derfor er du nødt til at forberede dig på at komme tomhændet hjem nogle gange. Det spændende ved at shoppe genbrug er også, at du aldrig ved, hvad der gemmer sig, og at der aldrig er nogle genbrugsbutikker, der er ens.


Intet kan skille os fra Kristi kærlighed, det være sig lidelser, vanskeligheder eller forfølgelse, sult eller fattigdom, fare eller død. Selvom Skriften lover os modgang, når den siger: „Vi er i livsfare hver eneste dag. Vi er som får, der er på vej til slagtning”, så kommer vi igennem det hele sejrende, fordi Kristus i sin kærlighed giver os styrke. Jeg er overbevist om, at intet i hele universet kan skille os fra Guds kærlighed—hverken engle eller åndsmagter, hverken det, som eksisterer nu, eller det, som vil komme i fremtiden, hverken himmelrummets eller havdybets kræfter. Nej, intet i livet—end ikke døden—kan rive os ud af den kærlighed, som Gud har vist os gennem Jesus Kristus, vores Herre!


Dato og tid er 25. apr 2019, 20:58\nSøgningen gav 1423 træffere\nSide 2 af 95\n22. apr 2019, 10:01\nEmne: Klimaafgift på flyrejser splitter danske EU-spidskandidater\nRe: Klimaafgift på flyrejser splitter danske EU-spidskandidater\nHvis fly fløj på biobrændstof, så ville det jo være lidt ligegyldigt hvor meget de flyver, det er der vi skal hen. Biobrændstof er dyrere, det vil fordyre rejserne og derledes måske begrænse deres omfang. Pengene bruges da direkte på miljøforbedringen (det dyre biobrændstof) istedet for at man bræn...\n20. apr 2019, 07:26\n18. apr 2019, 21:54\nEmne: Hvor går grænsen mellem ytringsfrihed og provokation?\nRe: Hvor går grænsen mellem ytringsfrihed og provokation?\nDer er en mand, der har startet en indsamling på Dansk flygtningehjælps hjemmeside, hvor man kan smide lidt i bøssen, hver gang man bliver irriteret over Rasmus Paludan. :klap: https://ekstrabladet.dk/nyheder/samfund/pengene-vaelter-ind-familiefar-til-kamp-mod-paludan/7601818 "- Man skal ikke ...\n18. apr 2019, 07:50\nKlimaafgift på flyrejser splitter danske EU-spidskandidater\nDet eneste politiske spørgsmål, der for mig til at afgøre hvem jeg vil stemme på til de kommende valg, er klimaspørgsmålet. Jeg er overordentligt bekymret og bestyrtet over hvor villige politikerne er til at lade stå til når det kommer til at finde klimaløsninger. Derfor er det med glæde jeg ser at ...\n18. apr 2019, 07:41\nTværtimod er det dem der står allermest isoleret vi skal slå ring omkring, og værne om retten til at udtrykke sig også for dem når flertallet udenom forsøger at træde den under fode. Og demonstrationer er altså en helt essentiel grundpille i måden at kunne udtrykke sig på og brede budskabet ud. Der...\n17. apr 2019, 18:55\nthomassneum skrev: »... Han [Rasmus Paludan] er ikke et trussel for sammenhængskraften i Danmark. Det er Hizb ut-Tahrir«, siger Martin Henriksen.\nHAHAHAHAHAHA! Hold da kæft, hvor er det dumt sagt!\nOg hvor er det dumt af DF at stille sig op og forsvare den tåbe til Paludan.\n17. apr 2019, 18:51\nIngen i Danmark er længere i tvivl om, hvem Paludan er eller hvad han synes om muslimer eller Koranen. Så indtil han kommer med nye budskaber, synes jeg godt, man kan lukke ham ned. Han er jo ikke den eneste, der skal høres hver dag, alle dage. :) Ja, den eneste "samfundsdiskussion" han f...\n17. apr 2019, 18:49\nOg så har det intet med ytringsfrihed at gøre. Et andet eksempel: Jeg kræver min ytringsfrihedssikrede ret til at stille mig op foran rocker-parcelhuse og pisse på bilerne og derudover råbe ukvemsord om deres mødre. Og så er det vel politiets pligt at stille op og beskytte mig imens? Næ, det tror j...\nEdit: Thulle har bedt om samråd hos Pape, fordi han mener ytringsfriheden krænkes. Men ville Thulle have det helt fint med, at nogle sked/pissede på biblen og efterfølgende brændte den af. :gruble: Det ville der ikke være noget problem med at folk gjorde - det må de gerne. Men gør de det i offentli...\n16. apr 2019, 15:11\nDer er ikke nogen grænse mellem ytringsfrihed og provokation. Man må gerne bruge sin ytringsfrihed til at provokere. Men den her nar - han lever på provokationen, og for at få den provokation, som han er nødt til at få opildnet for at få den opmærksomhed, han ønsker, er han nødt til at demonsterere ...\n3. apr 2019, 18:44\nEmne: Planter er ikke kød\nRe: Planter er ikke kød\nSophies-mor skrev: Hvad klima angår virker det i hvert fald dybt debilt at fravælge kød pga co2 udslip, for så at spise produkter der flyves ind fra andre lande.\nPå mig i hvert fald. Men det må man nok ikke sige.\nDet må du da i HVERT FALD GODT SIGE!\nDet passer ikke, men DU MÅ GERNE SIGE DET!!\n1. apr 2019, 16:48\nEmne: Vil du have sommertid, normaltid eller skift?\nRe: Vil du have sommertid, normaltid eller skift?\nI år var det første gang jeg overhovedet ikke lagde mærke til at vi skiftede. Jeg havde helt glemt det og det var først da mørket faldt på at jeg så hvor sent det var at jeg kom i tanke om det\n17. mar 2019, 22:20\nEmne: Er det influencers ansvar hvis følger får dårlig selvtillid?\nRe: Er det influencers ansvar hvis følger får dårlig selvtillid?\n"Er det influencers ansvar hvis følger får dårlig selvtillid?"\nDet er ikke personligt mod trådstarter men helt ærligt... hvor langt kan man gå for at fralægge sig personligt ansvar? Jeg tager mig til hovedet.\n17. mar 2019, 11:37\nEmne: Indkøb til staten og kommuner, totalt ansvarsløst brug af skattekroner.\nRe: Indkøb til staten og kommuner, totalt ansvarsløst brug af skattekroner.\nGoozilla skrev: http://rokokoposten.dk/2019/03/09/chok-ledere-i-det-offentlige-draget-til-ansvar-for-svigt/\nDet er ligefør det ville være sjovt, hvis ikke det var så pinligt.\nDet er en fantastisk artikel! Det burde ikke være satire - det er fantastisk pinligt at det ER satire\n16. mar 2019, 12:48\nEmne: Terrorangreb i New Zealand\nRe: Terrorangreb i New Zealand\nEr det ok at tale om at det er ironisk - men ikke forbavsende - at disse "hvide islamkritikere" i deres (forståelige) vrede over islamisk terrorisme selv er blevet den terror, som de satte ud for at bekæmpe?


Folketingsbilag 25. november 2020 - 25. november 2020\nSlides fra SMVdanmark til Skatteudvalget\nNotat L32 til FT Skatteudvalg 26 nov 2020\nSpm. om kommentar til henvendelsen af 25/11-20 fra SMVdanmark om materiale til foretræde den 26. november 2020, til skatteministeren\nSAU L 32 - svar på spm. 6.pdf\nHenvendelse af 25/11-20 fra PVC Informationsrådet om oplæg til foretræde den 26. november 2020\nSpm. om kommentar til henvendelsen af 25/11-20 fra PVC Informationsrådet om oplæg til foretræde den 26. november 2020, til skatteministeren\nSpm. om, hvorfor det foreslås at oprette et nyt it-tilsyn, fremfor at styrke eksisterende it-tilsyn som f.eks. Statens It-råd, til skatteministeren\nSpm. om, hvor mange projekter it-rådet skal føre tilsyn med, til skatteministeren\nSpm. om, hvorfor der blandt de foreslåede medlemmer af it-tilsynet ikke er personer med skattefaglig viden, til skatteministeren\nMFU spm. om at stille ændringsforslag om deling af loven, således at de dele af loven, der omhandler forhøjelse af rumvarmeafgiften og afgiftssatserne i cfc-afgiftsloven, udskille i et selvstændigt lovforslag, til skatteministeren\nSpm., om det vil blive dyrere for nogle helårshusstande og sommerhusejere, der opvarmer deres bolig med elvarme, hvis man reducerer kilowatt-grænsen for elvarmeafgiften fra 4.000 kWh. til 3.000 kWh, til skatteministeren\nSpm. om de specifikke miljømæssige effekter af genindførelsen af emballageafgiften på pvc-folier, til skatteministeren\nSpm. om, hvordan Skatteministeriet er kommet frem til, at ”En genindførelse og indeksering af emballageafgiften på pvc-folier forventes at bidrage til reduceret miljøbelastning i forbindelse med affaldshåndteringen”, til skatteministeren\nSpm. om, hvor meget brugen af husholdningsfilm til madpakker vil blive reduceret, til skatteministeren\nSpm. om, hvor meget brugen af stanniol til madpakker vil blive forøget som følge forslaget om genindførelse af emballageafgiften på pvc-folier, til skatteministeren\nSpm. om, hvorfor det er valgt at forhøje afgiftssatsens for væddemål og onlinekasino på en gang fremfor en gradvis forhøjelse, til skatteministeren\nHenvendelse af 25/11-20 fra Finans Danmark om aldersvalidering via betalingskort\nMed svar på SAU alm. del – spørgsmål 30 bekræfter ministeren, at de videreførte ejendomsvurderinger fra 2011/2012 fortsat kan danne grundlag for generationsskifter, indtil der foreligger nye vurderinger. Samtidig forstår spørger ministerens svar sådan, at Højesterets afgørelse i SKM 2016.279 ikke har udvidet skattemyndighedernes adgang til at tilsidesætte retten til at anvende den offentlige ejendomsværdi, men at afgørelsen blot fastslår indholdet af den praksis, der gælder indtil videre. Ministerens svar på SAU alm. del - spørgsmål 30 kan udlægges sådan, at Højesterets afgørelse også vedrører gaveområdet og ikke kun dødsboområdet. Vil ministeren bekræfte, at Højesterets afgørelse alene vedrører dødsboområdet, og at landsretten i sin forudgående afgørelse udtrykkeligt anfører, at der muligt gælder en anden praksis på gaveområdet?\nMinisteren bedes på baggrund af svar på SAU alm. del – spørgsmål 44 oplyse fordelingsvirkningerne ved forskellige satser kr./ton CO2 opdelt på indkomstdeciler, samt oplyse virkningen på Gini-koefficienten for de forskellige satser?\nMinisteren bedes tilsende udvalget sit talepapir fra samrådet den 25. november 2020 om ECOFIN-rådsmøde den 1. december 2020, jf. SAU alm. del – samrådsspørgsmål N.


Vinduespudsning i Vieskoven ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFind vinduespudsning i Vieskoven, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du bør beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage alt i mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi ved du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på vinduespudsning Vieskoven allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af vinduespudsere i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en vinduespudsning i Vieskoven til dig og dit vinduespudsning projekt!\nKan alle indhente tilbud på vinduespudsning Vieskoven?\nAlle kan indhente tilbud på vinduespudsning i Vieskoven. Det kræver blot, at du har en nogenlunde om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på vinduespudsning i Vieskoven, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig med højere fart komme i gang med at finde de rigtige vinduespudsning Vieskoven, som skal hjælpe dig med din opgave.\nVinduespudsning Damkær Vejle\nVinduespudsning Boldesager Esbjerg\nVinduespudsning Haraldsborg Roskilde\nVinduespudsning Røjle Langeland\nVinduespudsning Vollerup Kalundborg\nBrugerbedømmelse: 4.6/5 baseret på 77 anmeldelser 0\nGå tilbage: vinduespudsning\n← Tømrermester Nørre Vissing Skanderborg\nEntreprenør Hasmark Bomose →


E-bog: Sådan tager du fantastiske fotos til bryllup og fest | Fordelszonen\nForside » Fotografering » Bryllupsbilleder » E-bog: Sådan tager du fantastiske fotos til bryllup og fest\nI denne e-bog får du en række lærerige artikler, så du bliver i stand til at tage flotte fotos til bryllupper, konfirmationer og andre festlige begivenheder. Vi hjælper dig med alt fra forberedelse til billedbehandling.\nSom fotoentusiast er bryllupper og andre familiefester en perfekt mulighed for at få masser af sjove, spændende og flotte billeder med hjem, og du har også et publikum til dine billeder. De andre gæster vil sikkert meget gerne se dine resultater.\nI denne guide på 34 sider har vi samlet en række artikler om bryllups- og festfoto, så du er klædt på til at få det bedste ud af den store dag med dit kamera.\n>Som abonnent kan du også hente vores e-bog til bedre landskabsbilleder\nSådan får du perfekte gruppebilleder\nI e-bogen kommer vi både omkring forberedelse, udstyr og billedbehandling, og du får masser af tips til både officielle bryllupsbilleder, gruppefotos, billeder af taler og meget mere. De mange tips kan naturligvis bruges til bryllupper, fødselsdage, konfirmationer og andre festlige lejligheder.\nI e-bogen får du overblik over alt det, du skal huske, fra ugen før, brylluppet finder sted, til festen er ved at være forbi, så du får dækket hele begivenheden bedst muligt og har det sjovt undervejs.\nI bogen får du tips fra erfarne bryllupsfotografer – blandt andet til kameraindstillinger, og hvordan du får bryllupsparret til at tage sig bedst muligt ud, uanset omgivelserne. Vi giver dig fx sikre indstillinger, så du kun skal koncentrere dig om at fange det rigtige øjeblik.\n>Er du ikke abonnent? Tilmeld dig vores nyhedsbrev, og få en gratis e-bog\nHjælp til flotte bryllupsfotos i Lightroom\nDu får også tips til positurer, brudeparret kan stå i, og så kan du læse et interview med en af verdens mest berømte bryllupsfotografer, der tilmed har fået en særlig fototeknik opkaldt efter sig.\nI e-bogen får du også tips til udstyr. Du kan fx se, hvilke objektiver der fungerer godt til de festlige billeder.\nDu får et kursus i Lightroom, hvor vi gennemgår alle de vigtige indstillinger, der sikrer dig flot lys, masser af detaljer og perfekte farver i billeder af brudeparret eller gæsterne.\nE-bogen er i pdf-format, så du kan hente og læse den på computer, tablet og smartphone.


Philips Hue White E14 2-pak - Lyspærer - Komplett.dk\nPhilips Hue White E14 2-pak\nE14, transparent glas, hvidt lys, styret via bluetooth / bridge, 2x4,5W\nVarenummer: 1192967 / Producentens varenr: 929002479502 8719514302211\nMore pictures from Philips Hue White E14 2-pak\nDu kan bruge pæren i de fleste mindre lamper, og du kan også hænge flere filamenter op sammen og justere hver enkelt pæres belysning for at skabe den helt rette atmosfære, skræddersyet til dit hjem og dine behov. Som en del af White serien afgiver denne pære lys ved 2100 grader kelvin og giver dig mulighed for at dæmpe din belysning. Du kan nemt kontrollere og justere lyset via din Hue app og ethvert Hue tilbehør. Tilføjer du en Hue Bridge, får du adgang til endnu flere muligheder. Denne pakke indeholder to pærer.


Hjem » Browser Helper Object » Adkubru Adware\nGuide til fjernelse af Adkubru Adware\nArtikel Visninger::\t5663\nAdkubru Adware, også kendt som Adware:Win32 / Adkubru, trojanske. BHO.AJEN og Win32/BHO.OAD, er en uønsket program installeret som en browser flykaprer-objekt (BHO), besidder nogle typiske browser flykaprere og adware infektioner karakteristika. Som skadelig BHO'ET kan oprette forbindelse til internettet, mere præcist, til ad.adurr.com/ad.js.php, skærmen vil blive bombarderet med en masse irriterende pop-up-meddelelser, som du kan slippe af med kun ved at fjerne Adkubru Adware fra systemet.\nSom du allerede ved, Adkubru Adware genererer uønskede pop op-annoncer. Klik ikke på på annoncerne vises af infektionen, fordi dette er, hvordan deres skabere tjener penge pr. klik.\nDerudover kan det også ændre indstillingerne for dine browsere, herunder startsiden i webbrowseren og søgning.\nDet kan også omdirigere du at uønskede websteder, som er fremlagt efter brug af dens uspecificeret søgefeltet. Som et browserhjælpeobjekt, Adkubru Adware kan overvåge hvilke handlinger, du udfører online. For eksempel vil det optage hvad elementer du Klik på, når du få adgang til bestemte websteder, hvilken browser du bruger, osv. De indsamlede oplysninger kan anvendes til markedsføring eller andre formål.\nSådan fjernes Adkubru Adware?\nHvis du ikke ved, hvordan du kan fjerne infektionen, bør ikke forsøge at gøre dette ved dig selv. Dette er faktisk tilrådeligt, fordi fjernelse af malware eller spyware kræver viden og færdigheder. I dette tilfælde foreslår vores team, at du fjerner Adkubru Adware med SpyHunter. Dens frie scanner er tilgængelige nedenfor, bare Klik på knappen at hente den. Hvis du har spørgsmål vedrørende værktøj eller fjernelse, velkommen til at efterlade dine spørgsmål i kommentarboksen.\nDownload Adkubru Adware-fjerner*


Witt emhætte WIE90GCB (sort) - HvidevareBanditten\nForside / Emhætte / Witt emhætte WIE90GCB (sort)\nVarenummer (SKU): 5637000195559506 Kategori: Emhætte\nSort, stilfuld og effektiv. Den lodrette Witt emhætte WIE90GCB tilbyder både touchkontrol og berøringsfri betjening, 2 x LED-lys, 4 hastigheder og energiklasse A. Boost kapaciteten er 770 m3/t.\nEr du på udkig efter Witt emhætte WIE90GCB (sort)? Så er du landet det helt rigtige sted. Med Witt emhætte WIE90GCB (sort) bliver hverdagen bare lidt nemmere, og her får du for alvor en hvidevare, der fungerer – og som er udviklet med fokus på den mindste detalje.\nWitt emhætte WIE90GCB (sort) som er anerkendte for at udvikle kvalitetsdygtige holdbare og effektive hvidevarer, der kommer i flotte designs, og som derfor passer perfekt ind i hjemmet og samtidig lever op til dine behov.\nNår du bestiller Witt emhætte WIE90GCB (sort) får du selvfølgelig lynhurtiglevering, og du slipper for selv at møde op i en butik og bøvle med at få fragtet varen hjem til dig. Når du bestiller Witt emhætte WIE90GCB (sort) online, kan du nemlig vælge bestille med levering hjem til dig\nDet betyder, at du får Witt emhætte WIE90GCB (sort) uden problemer og før, du ved det.\nHos Hvidevarebanditten synes vi ikke, det behøver at være tidskrævende at bestille hvidevarer som fx Witt emhætte WIE90GCB (sort). Derfor forsøger vi at gøre vores bedste med at [finde, udvælge, kuratere] de bedste og mest populære hvidevarer til dig.\nVær den første til at anmelde “Witt emhætte WIE90GCB (sort)” Annuller svar