eventhjemmesider Archives - Billetto Blog\nØnsker du at skabe spændende events? Du befinder dig i den rigtige æra! Internettet har lavet alle mulige former for ændringer til eventplanlægning. Med et enkelt klik kan deltagerne lære meget om kommende festligheder. Det er sikkert, at tingene har rykket sig noget, siden nyhedsdrenge stod og råbte på de travle gader. Personligt savner vi […]


Gratis kurser for ledige formidlere | Danmarks Medie- og Journalisthøjskole - DMJX\nDet kan være svært for kommunikatører og journalister at få fodfæste i formidlingsbranchen - og coronakrisen har ikke gjort det nemmere.\nHvis man samtidig mangler efterspurgte kompetencer inden for strategisk kommunikation, sociale medier og projektstyring, er det op ad bakke.\nMen nu er der godt nyt til de ledige formidlere, som får tre målrettede muligheder for at blive opkvalificeret inden for disse områder - med udgangspunkt i egen faglighed og baggrund.\nDe tre kurser udbydes af Danmarks Medie- og Journalisthøjskole, som har udvalgt og tilpasset kurserne i tæt samarbejde med AJKS, A-kassen for Journalistik, Kommunikation og Sprog:\nDe skal udbygge og forstærke deltagernes eksisterende faglighed og således sikre bredere jobmuligheder. Blandt andet får kursisterne besøg af en karrierevejleder undervejs i forløbet.\nKurserne er gratis og udbydes i efteråret med en varighed på 6 uger. Alle er på diplom- eller akademiniveau. Da kurserne – i første omgang – kun udbydes i København, er det en mulighed, som byder sig for ledige i Storkøbenhavn.\nSoMe, projektledelse og strategisk kommunikation\nFormålet med alle kurserne er at give et fagligt boost, som åbner nye døre til arbejdsmarkedet.\nDet giver god mening at bygge ovenpå en god uddannelse og forstærke denne.\nSussi Ulrikka Seltoft Bergh, chef for DMJX Kurser og Videreuddannelse\n1) Kurset ’Indhold til sociale medier (for ledige)’ har fokus på content, målgrupper og kanalvalg og ruster til at arbejde som eksempelvis SoMe-ansvarlig.\n2) Kurset ’Projektledelse for formidlere (for ledige)’ har fokus på blandt andet forretningsmodeller og projektstyring og ruster til at indgå i eller lede medieprojekter.\n3) Kurset ’Strategisk Kommunikation i praksis (for ledige)’ ruster til at arbejde målrettet med planlægning og eksekvering af kommunikationsindsatser i fx en kommunikationsafdeling.\nMens DMJX står for at afholde kurserne, er det A-kasserne og jobcentrene, som skal rekruttere og screene kursisterne.\nAt det kan lade sig gøre at udbyde kurserne gratis, skyldes en bevilling på 3.680.000 kroner fra Uddannelses- og Forskningsstyrelsen til områder, der er berørte af coronakrisen.\nVi forventer, at forløbene kan hjælpe flere i beskæftigelse.\nLinda Garlov, direktør i AJKS\nDanmarks Medie- og Journalisthøjskole har tidligere haft stor succes med at hjælpe ledige tilbage til jobmarkedet med målrettede formidlingskurser. Derfor er Sussi Ulrikka Seltoft Bergh, chef for DMJX Kurser og Videreuddannelse, både begejstret og taknemmelig for at Styrelsen igen har åbnet op for den mulighed.\n- Det er alle tre forløb, som forstærker eksisterende fagligheder og dermed gør den jobsøgende til en mere alsidig kandidat. Det giver god mening at bygge ovenpå en god uddannelse og forstærke denne, i stedet for en total omskoling. En form for akademisk bæredygtighed, om man vil, som vil give ansøgeren adgang til et helt nyt felt af jobmuligheder, siger hun.\nOgså hos AJKS er kurserne godt nyt.\n- I AJKS er vi glade for, at vi sammen med DMJX kan tilbyde relevant efteruddannelse til ledige. For på trods af den faldende ledighed er der mange, som bliver sorteret fra, fordi de mangler kompetencer. Desværre har efteruddannelsesmulighederne været sparsomme, hvis du som ledig har en mellemlang eller lang uddannelse. Forløbene her er et skridt i den rigtige retning, og vi forventer, at de kan hjælpe flere i beskæftigelse, siger direktør Linda Garlov.\nHer kan du læse meget mere om de tre 6-ugersforløb, optagelseskrav og finde datoer og mere information:


Nyt og forbedret online program\nH.C. Andersen Festivals 2018 nærmer sig med hastige skridt, og vi glæder os helt vildt til at vise dig alt vores hårde arbejde, når festivalen løber af stablen i uge 34.\nMen indtil da kan du tage et kig på vores nye og forbedrede onlineprogram, som gør det nemt og hurtigt for dig at danne overblik over festivalens mere end 500 oplevelser og planlægge, hvilke eventyrlige aktiviteter du vil berige dig selv og din familie med. Vi har siden sidste år lavet et helt nyt tiltag og forbedret nogle af de gamle programfeatures, som har gjort 2018’s onlineprogram til det bedste nogensinde.\nFå et tematiseret overblik\nSom noget nyt i år kan du søge efter oplevelser baseret på bestemte temaer. Hvis du elsker musik, kan du for eksempel få et overblik over alle festivalens musikoplevelser, eller du kan søge efter berigende ordoplevelser under temaet ”Fortælling og foredrag”.\nHvis du kun har planer om at besøge H.C. Andersen Festivals i en enkelt dag, så har du muligheden for at se programmet for de enkelte dage på festivalen. På den måde kan du nemt planlægge din dag.\nLav dit helt eget program\nSidst men ikke mindst kan du lave dit helt eget festivalprogram, printe det ud og tage det med ud i Odenses gader og stræder i festivalugen. Så bliver det ikke meget nemmere! Du kan tilføje et event til dit private program ved at klikke på den lille stjerne i det hvide informationsfelt.\nDu kan finde alle vores mere end 500 programpunkter her.


DEBAT: Let rumpetten og løs de trafikale problemer\nBørge Wissing mener, at der bør gøres noget ved trafikproblemerne på blandt andet Nordre Fasanvej. - Foto: Torben Klint/Ritzau Scanpix\nSkrevet af minby hovedstaden 02/03/2020, 19:04\nAf Børge Wissing, Søndre Fasanvej 37\nFrederiksberg er ved at sande til i trafik, som nødvendigvis er nødt til at være her, da der bor mange mennesker i bydelen, som er nødt til at køre i bil. Og alle kan jo ikke betjene sig af busser og metro.\nDesværre kniber det for kommunen med at finde geniale løsninger for en gennemtænkt trafikafvikling. Ansvaret hviler vel mest på afdelingen ’Vej, Park og Miljø’, når det handler om at tage vare på disse tiltag, men man har ikke indtryk af, at det er en af deres spidskompetencer.\nMen det kræver måske også, at man er nødt til at lette sig fra den varme kontorstol og bevæge sig uden for rådhusets mure og iagttage trafikafviklingen, som vel nærmest må betegnes at være kaotisk i alle dagtimerne.\nVi har telefonisk henvendt os til afdelingen, umiddelbart efter vejarbejderne begyndte på Peter Bangs Vej, og bad dem om i samarbejde med politiets færdselsafdeling at komme med forslag til en acceptabel, alternativ trafikløsning, så længe dette arbejde pågår.\nIntet skete, udover at en gul streg blev markeret på det første smalle stykke af Nordre Fasanvej.\nDa det er rimelig nemt at løse trafikproblemet ved at etablere en grøn venstrepil i lyssignalet ved Howitsvej og Nordre Fasanvej, så trafikken kan afvikles ud ad Finsensvej, foreslog vi i 2019 ved arbejdets start, at dette blev udført.\nDette skete efter to til tre måneder, men desværre har Vej, Park og Miljø tilsyneladende ikke været uden for rådhusmurene for at iagttage trafiksituationen siden, eller også har de ikke forstået budskabet.\nPå smukkeste vis er pilen sat op på den forkerte side af lyssignalet og derved nærmest har gjort trafikafviklingen værre, ved at det kun er én til to biler, der kan svinge ned ad Finsensvej ved grønt lys.\nMå vi foreslå, at en medarbejder bevæger sig ud af rådhuset for at nærstudere problemet og meget hurtigt får sat en venstresvingpil op på den rigtige side, der viser ned ad Finsensvej, så det smalle stykke af Nordre Fasanvej kan fungere uden de nuværende trafikpropper, som giver lange bilkøer på både Søndre Fasanvej og Smallegade?\nAltså, let nu rumpetten og kom i gang. Hvor svært kan det være? Og fri os nu for et langt og intetsigende tilbagesvar, men brug tiden på at handle i stedet.\nOg afvent ikke, at situationen bliver mærkbart bedre, når I genåbner Peter Bangs Vej i begge retninger om et par måneder.\nPostkort fra … Tulipanvej\nDom: Vinbar overholdt ikke vedtægter om åbningstider


Borgerrådgiver i København: Stram op\nI mere end halvdelen af klagerne til borgerrådgiveren i 2021 var kommunens forvaltninger enige i, at klagen var berettiget.\n19. MAJ 2022 11.14\nKØBENHAVN: Københavns Kommune er i nogle tilfælde udfordret, når det kommer til at efterleve borgernes rettigheder efter forvaltningsloven, standarden for god borgerservice og principperne for god forvaltningsskik. Det konstaterer borgerrådgiver Johan Busse i sin beretning for 2021.\nBorgerrådgiveren modtog 840 henvendelser i 2021. Det er 9 pct. flere end året før. Og borgerrådgiverens indsats havde konkret effekt i 88 pct. af henvendelserne, lyder det.\nBorgerrådgiveren synliggør i beretningen, hvordan kommunen opleves af borgere, der har brug for hjælp, støtte og afklaring. Han beskriver et gennemgående tema som "Travlhedens faldgruber" - de administrative fristelser, der kan opstå, når kommunens enheder er presset på tid og ressourcer, og når sagsbehandlingen kommer til at varetage interne kommunale hensyn i stedet for hensyn til borgerne.\nNår håndtering af presset bliver hovedopgaven\nHan skriver: "Når et borgercenter, en afdeling, et kontor eller anden enhed igennem længere tid oplever et væsentligt misforhold mellem sine samlede ressourcer og arbejdsopgaver, øges risikoen for, at der begås fejl. Frister skrider, sager glemmes, vigtig lovgivning overses, der sjuskes med kommunikation mv. Indimellem opleves sagspresset så massivt, at håndtering af presset identificeres som hovedopgaven, hvorved fokus på borgeren risikerer at svinde ind. Et klassisk offer for travlheden ses, når behovet for at afslutte sagerne fører til, at sager sparkes til hjørne, eller at der skydes genveje. Det kan f.eks. ses, når man i en enhed ikke prioriterer den mere tidskrævende helhedsorienterede sagsbehandling."\n- Vi kan og skal blive endnu bedre til at bruge borgernes feedback til læring og forbedringer, så vi undgår, at samme fejl begås flere gange. Det kræver, at alle led i kommunen indsamler viden om, hvor og hvorfor fejl opstår og sætter ind med handling i de tilfælde, hvor en praksis skal ændres, konkrete fejl skal rettes, eller hvor vi måske skal justere en udmeldt sagsbehandlingstid, fordi den ikke har hold i virkeligheden, siger Johan Busse.\nBorgerrådgiveren konstaterer i beretningen, at kommunen generelt har styr på borgernes retssikkerhed, men også at flere konkrete sager stadig viser fejl og udeladelser, hvor der fortsat kan strammes op.\n- Det er godt, at vi generelt har styr på retssikkerheden, men vi må ikke læne os tilbage. Vi skylder den enkelte borger, der møder en sagsbehandling, som ikke er i orden, og hvor retssikkerheden måske endda er udfordret, at vi lytter, tænker os om, retter op og lærer af det. Målet er ikke nul fejl, men at vi gør, hvad vi kan for at rette op i de enkelte sager, hvor fejl sker, og at vi henter al den læring, der er at hente. Det er noget af det, vores borgerrådgiver udpeger for os og giver forslag til. I udvalget arbejder vi for, at flere af kommunens enheder og forvaltninger får kendskab til og gør brug af Borgerrådgiverens tilbud om dialog, undervisning og læring, siger Laura Rosenvinge (S), forperson for Borgerrådgiverudvalget.


Danske Bank-kunder har betalt 400 millioner for meget i gebyrer | stiften.dk\n24 jun. 2019 kl. 10:10\n87.000 kunder i Danske Bank har betalt for mange penge for at få investeret deres penge i banken.\nSamlet set er kunderne blevet opkrævet omkring 400 millioner kroner for meget i 2017 og 2018.\nDe vil nu blive kompenseret, og en typisk kunde vil få 1000-2000 kroner ind på kontoen. Det oplyser Danske Bank i en pressemeddelelse.\nDer er tale om kunder, som har investeret via produktet Flexinvest Fri.\nDet er et produkt, hvor man betaler for, at investeringsfolk i Danske Bank udvælger værdipapirer som aktier eller obligationer med målet om at få pengene til at vokse.\nIfølge Danske Bank blev gebyrerne for produktet sat for højt, i forhold til hvad kunderne kunne forvente at få i afkast af deres penge. Desuden betød det, at produktet for nogle kunder ikke var egnet til dem.\nPå det tidspunkt hvor banken solgte produktet, forventede den, at kundernes afkast efter gebyrer ville være mindre end renten på nul procent.\nFinanstilsynet er ved at undersøge sagen og venter at komme med en afgørelse i sensommeren. Allerede nu kalder direktør Jesper Berg sagen meget alvorlig.\n- På baggrund af de foreliggende oplysninger er der tale om en meget alvorlig sag.\n- Når borgerne henvender sig i et finansielt institut, skal de kunne have tillid til, at de kun bliver præsenteret for produkter, som er egnede til dem, siger han i en pressemeddelelse.\nDanske Bank blev klar over, at gebyrerne var sat for højt, da en ansat henvendte sig til bankens interne kontrolgruppe. Desuden har der været et mindre antal klager fra kunder over de høje gebyrer.\nSagen betyder, at bankdirektør Jesper Nielsen har fået en fyreseddel, fordi han var blandt de ansvarlige for at hæve gebyrerne.\nDanske Banks administrerende direktør, Chris Vogelzang, der har haft posten siden 1. juni, erkender, at banken ikke har leveret som forventet i sagen.\n- I den konkrete sag har vi som følge af forkerte ledelsesmæssige beslutninger ikke levet op til dette, og det undskylder vi.\n- Alle berørte kunder vil naturligvis blive godtgjort, ligesom vi tager alle de nødvendige tiltag for at undgå, at noget lignende kan ske igen i fremtiden, siger Chris Vogelzang i en pressemeddelelse.\nGebyrerne blev hævet i forbindelse med et nyt regelsæt kaldet Mifid II, som ændrede reglerne for finanssektoren i EU. Reglerne trådte i kraft i starten af 2018.\nDanske Bank vil tage kontakt til de berørte kunder, der vil få penge ind på kontiene hurtigst muligt og allersenest ved årets udgang.\nLink til pressemeddelelse på Danske Banks hjemmeside


I ”Tryg Aalborg – en mere tryg kommune” har vi fokus på, i fællesskab at skabe en god, tryg og meningsfuld velkomst for nye flygtninge i kommunen – det sker via samarbejde og en tryg og tillidsfuld dialog.\nSikre en god og tryg velkomst for nye flygtninge i kommunen\nAalborg Kommune modtager hver måned flygtninge og familiesammenførte til flygtninge. For at sikre en god start for de nye borgere i kommunen afholdes der introforløb, hvor man får viden om at bo i Danmark.\nVi skal, fra selve modtagelsen, sikre bedst mulig integration i alle livets faser fra småbørn til seniorer, uddannelse og arbejde såvel som fritid. For at løfte opgaven omkring modtagelse af flygtninge bedst muligt kræver det koordinering og samarbejde, da det vedrører mange af kommunens ”kerneopgaver” fra sociale ydelser, boliger, jobcenter, daginstitutioner, skoler, ældrepleje, sundhedsfremme og forebyggelse, samt hjælp til handicappede. Der samarbejdes ligeledes med vigtige parter om integrationen bl.a. boligorganisationerne, uddannelsesinstitutioner, erhvervslivet – og hele forenings- og fritidslivet.\nFor at sikre en god start for de nye borgere i kommunen afholdes der hver måned et obligatorisk introforløb, hvor månedens nyankomne flygtninge og familiesammenførte til flygtninge samles til orientering og undervisning. Indholdet koncentrerer sig om beskæftigelse, CV, bolig og budget samt kendskab til byen og kommunen. Der er tolke med til undervisningen, så vi sikrer, at deltagerne forstår budskaberne.\nNordjyllands Politi deltager hver måned på introforløbet, hvor de underviser om lov og normer i Danmark. Dette sker ved hjælp af illustrationer af forskellige situationer, som vises på slideshow. Politiets deltagelse har flere formål. Først og fremmest ønskes der tidligt en dialog omkring lov og normer i Danmark, for at forebygge misforståede situationer i by- og nattelivet samt i relationen til andre borgere. Dernæst har Nordjyllands Politi et ønske om, at de nye borgere i byen oplever at få en tryg og tillidsfuld relation til politiet\nEt vigtigt element på introforløbet er også introduktion til de mange frivillige tilbud som findes i Aalborg Kommune. Der er f.eks. fællesspisning, sprogtræning, rundvisning i byen, og der er mulighed for juridisk hjælp f.eks. i forbindelse med ansøgning om familiesammenføring.\nGurli Fuglsang Joensen, Aalborg Kommune


Køb Derma Creme online → Klik her for at se udvalget - Kvindesind\nHjemKøb Derma Creme online → Klik her for at se udvalget\nKøb Derma Creme online → Klik her for at se udvalget\nNiceHair.dk er i dag imellem de førende online webshops der sælger beauty-produkter. Virksomhedens udvalg spænder over i omegn af 14000 varer fra diverse producenter. Virksomhedens Trustpilot-vurdering på 9,4 af 10 manifesterer god kundetilfredshed. Tallet er baseret på 37612 ratings, hvoraf 31933 af dem giver topkarakter. På Facebook er 225196 personer fans af NiceHair.dk, og herpå har netbutikken modtaget 4607 vurderinger med en gennemsnitlig score på 4,1 af 5, hvilket ligeledes er ret så beundringsværdig.\nMade4men.dk er nu imellem de mest benyttede online webshops inden for beauty-produkter. Butikkens udvalg indbefatter ca. 3000 produkter fra forskellige brands. Forretningens Trustpilot-score på 9,4 af 10 bevidner god kundetilfredshed. Scoren er baseret på 6942 bedømmelser, hvoraf 5800 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 6276 personer tilhængere af Made4men.dk, og herpå har netbutikken modtaget 75 ratings med en gennemsnitlig score på 4,1 ud af 5, hvilket lige så vel er vældig imponerende.\nLookfoxy.dk er i dag iblandt de førende online butikker med beauty-produkter. Webbutikkens sortiment består af flere end 300 varer fra en række brands. Forhandlerens Trustpilot-rating på 6,9 af 10 bevidner enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 43 ratings, hvoraf 14 af dem giver topkarakter. På Facebook er 608 personer tilhængere af Lookfoxy.dk, og her har virksomheden modtaget 10 evalueringer med en middel rating på 3,9 ud af 5, hvilket også er ekstremt godt.\nMatas.dk er nu en af de bedste internet webshops med beauty-produkter. Deres udvalg spænder over omtrent 90000 varer fra flere producenter. Deres Trustpilot-vurdering på 8,2 af 10 indikerer en høj grad af kundetilfredshed. Tallet er baseret på 12075 evalueringer, hvoraf 8851 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 279941 brugere tilhængere af Matas.dk, og herpå har webbutikken modtaget 549 bedømmelser med en middel vurdering på 3,8 ud af 5, hvilket ligeledes er ret så imponerende.\nLuxplus.dk er i dag iblandt de mest benyttede online selskaber inden for beauty-produkter. Webshoppens sortiment indbefatter flere end 40000 varer fra diverse mærker. Netshoppens Trustpilot-vurdering på 9,6 ud af 10 er et udtryk for stærk tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 27258 evalueringer, hvoraf 23476 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 108766 personer tilhængere af Luxplus.dk, og her har webshoppen modtaget 5451 anmeldelser med en gennemsnitlig rating på 4,8 ud af 5, som ligeså er meget flot.\nDerma Creme efterspørges hyppigt\nEn stor portion butikker på nettet tildeler efterhånden diverse forskellige fragtmuligheder. En af de populære er i vore dage levering til en pakkeshop, fordi du dermed nemt kan hente din ordre når der er mulighed for det. Den er altså meget uproblematisk, og endda tilmed den mest betalelige leveringstype.\nDu kan alternativt prøve at bestille levering hjem til dig privat eller ud til dit arbejde. Fragtmetoden er af og til en anelse mindre prisbillig, men på den anden side ekstremt ukompliceret. Den mest letkøbte leveringsmåde af derma creme er unægtelig selv at hente ordren, men det stiller krav om at du fysisk befinder dig lige ved derma creme e-forretningens tilholdssted.\nAntal dages levering er naturligvis rigtig aktuel såfremt du behøver varen om få sekunder, så i det øjemed er det virkelig passende at man dobbelttjekker leveringstiden på den relevante vare.\nMasser af derma creme internet foretagender annoncerer 1 hverdags levering på mange af butikkens produkter, men som imidlertid afhænger af at ordren laves før et aftalt tidspunkt, med hensynstagen til at de med sikkerhed kan nå at få derma creme afsendt forud for at logistikmedarbejderne holder fyraften.\nEn hel del forhandlere på nettet lover fri fragt, men oftest kun såfremt du handler for et bestemt beløb. Alternativt bør du snuppe den prisbilligste leveringsmodel, der i de fleste tilfælde – uafhængig om man er ved Holstebro, Værløse eller Aars – er at få fragtfirmaet til at bringe varerne til et udleveringssted.\nDet er super overkommeligt for internetbrugere at finde de laveste priser på derma creme på forskellige e-forhandlere, og derfor har langt de fleste forhandlere på nettet set sig tvunget til at sænke udsalgspriserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, men også til herrer og damer – betragteligt, og endda nogle gange sikre portofri fragt.\nTil gengæld kan det alligevel være lukrativt at sammenholde en række internet butikker efter derma creme udsalg før du gennemfører dit køb, sådan at man er velinformeret til at få fat i den bedste pris.\nDu skal lige meget hvad ikke glemme, at såfremt en internet forhandler annoncerer derma creme til salg for en pris der kan virke helt ekstremt letkøbt, er det ofte være et tegn på en fup online virksomhed. Kortbetalinger er dog dækket ind under Indsigelsesordningen, som garanterer os imod uægte internet handler.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Som en alternativ mulighed bør du drage nytte af et afdragstilbud som fx ViaBill, når du efterspørger at afdrage prisen ude i fremtiden.\nForud for at folk køber derma creme på en online virksomhed bør de uden tvivl gennemgå deres vilkår, det er dog undertiden ikke særlig spændende.\nEn anden mulighed kan derfor være at finde ud af om internet butikken er e-mærket, siden det ofte er et signal om at e-forhandleren følger de officielle danske regler, og at webbutikken løbende evalueres af jurister der har nøje kendskab til de gældende regulativer. Det er en rigtig god mulighed for støtte, ifald du får problemstillinger i processen med dit køb.\nYderligere er det smart at man er obs på de elementære vilkår der har indvirkning på ordren, for eksempel den returret på derma creme hjemmesiden anvender. I den relation er det på samme måde relevant, at man permanent sikrer ens e-mail kvittering, således man til enhver tid kan bekræfte købet, om man skal købe gave til en pige eller dreng.\nTrustpilot leverer super sikre chancer for at gennemsøge en stor portion eksisterende kunders observationer og af den grund tilråder vi, at du eftersøger internet butikkens derma creme anmeldelser inden du shopper.\nFacebook medfører tillige en lang række udmærkede løsninger til at få en idé om internet shoppens kundetilfredshed. Derudover ser vi mange internet forretninger hvor man kan aflevere en evaluering af ordreforløbet, som også burde benyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nDenne side er finansieret af indtægter fra reklamer. Vi har samarbejder med en del outlets på nettet i Danmark idet vi publicerer forretningernes varer, og opnår betaling om den person vi sender videre gennemfører en transaktion.\nAnvisninger vedrørende derma creme og online firmaer vedligeholdes tit, men der tages ikke ansvar for forandringer der kan være foretaget efter sidste opdatering af vores data.


Pilou Asbæk og de sydfynske alper lokker med vellykket lydteater - Iscene\nPilou Asbæk og de sydfynske alper lokker med vellykket lydteater\nUnder Isen - BaggårdTeatret\nFra lydoptagelserne til Under Isen, BaggårdTeatret. Foto: Jakob Carlsen\n'Pilou Asbæk og de sydfynske alper lokker med vellykket lydteater'\nHelt i Covid-19s tidsånd med social afstand har Baggårdteatret i Svendborg lanceret sin anden velproducerede audio-walk Under Isen – to og en halv times teater i ørene, mens man på et selvvalgt tidspunkt vandrer gennem Sydfyns smukke natur i Svanninge Bakker – eller alternativt lytter med hjemmefra i lænestolen og nøjes med at forestille sig et af Danmarks smukkeste istidslandskaber.\nMed flotte skuespilpræstationer fra bl.a. Pilou Asbæk og Sonja Richter lever man sig ind i to historiske sydfynske kvinders liv og et par vigtige mænd i deres liv.\nI historier, som fletter sig ind og ud af hinanden, uden anden åbenlys sammenhæng end geografien, møder vi omkring år 1900 maleren Fritz Sybergs frue, Anna og hendes kamp for ikke at stå i skyggen af sin mand. Samt omkring år 1830 købmandens datter Riborg Voigt, som H.C. Andersen i en alder af 25 år ulykkeligt forelsker sig i.\nDet er en nem og god oplevelse at komme i virtuelt teater: Man snører vandrestøvlerne, tager til Faaborg Havn med smartphone og hovedtelefoner, downloader appen, betaler 79 kroner for teaterforestillingen via app-store, og begiver sig så på vej gennem et professionelt produceret lydunivers om de to kvinder, der begge havde deres opvækst i Faaborg og Svanninge Bakker – omend med 70 års afstand.\nOven i en lytværdig oplevelse får man syv kilometers motion gennem bjergtagende natur og frisk havluft (14 kilometer hvis man vil gå tilbage til udgangspunktet frem for at vente på en rutebil eller tage en taxa).\nHvor den første audio-walk fra Baggårdteatret under titlen Sundets Stilhed fra oktober 2019 især handlede om samfundskritiske Svendborg-forfattere som fx Tom Kristensen, Bertold Brecht, og nulevende Mikael Josephsen, så er den nye udgivelse rettet mod et langt bredere publikum med udgangspunkt i de folkekære kunstnere H.C. Andersen samt maleren Fritz Syberg – en af fynbomalere fra begyndelsen af 1900-tallet.\nMan fristes til at sige, at Baggårdteatret er kommet ud af baggården og er gået mainstream – på turistjagt. Og godt for det.\nSyberg og Voigt\nStykkets forfatter Jannie Schjødt Kold, der til daglig er Baggårdteatrets kommunikationschef, har held med at vinkle oplevelsen over mod de kvindelige hovedpersoner bag de to mænd, så det ikke bliver alt for forudsigeligt. Hun undgår akkurat at bekræfte fordommen om, at mange fynske initiativer ”begynder og ender med en brainstorming om H. C. Andersen”. Og hvis nogen på forhånd kunne finde på at være bekymrede for, om initiativet ville kamme for meget over i en guidet turisttur frem for en kunstnerisk præstation, når man ser, at partnerkredsen bag tæller to museer samt H.C. Andersen Centret, så er det ubegrundet.\nDen faglige teateriske integritet er intakt, og det smukke og stærkt anbefalelsesværdige Faaborg Museum har tilmed skabt en yderst relevant særudstilling om Anna Sybergs kunst, der løber frem til 8. november. Den kan man passende slutte af med efter endt vandring og spise i museets café. Vi er i bund og grund inviteret indenfor i Anna Sybergs liv omkring år 1900 som loyal støtte for sin succesfulde mand, mens kunstnerdrømme for hende selv langsomt spirer frem sammen med en begyndende kvindesagsbevidsthed – endnu inden kvinderne fik valgret.\nParallelt følger vi som sagt den ulykkelige kærlighedshistorie mellem 25-årige H.C. Andersen og 24-årige Riborg Voigt, købmandens datter, der udspiler sig på egnen i august 1830. Ind i mellem hører vi om landskabet og dets tilblivelse, og guides fint fra sted til sted. Ikke altid er linket mellem de to kvinder åbenlyst (Riborg, født 1806, og Anna, født 1870), bortset fra det indlysende faktum, at Sydfyn for en tid har været rammen om begge kvinders liv. Men naturens slående storhed gør, at man let tilgiver den valgte skabelon, og de manglende gensidige perspektiver mellem historierne.\nFølelserne for bakkerne hos hovedpersonerne var imidlertid store, og det kan man kun bekræfte, når man færdes i noget af Danmarks smukkeste natur og skuer ud over de gule huse med røde tage i Faaborg med det blå øhav som bagtæppe. ”Her er vidunderligt. Bygerne trækker og skyerne trækker. Morgen, middag, aften og årstider laver sceneforandringer i det uendelige. Kort sagt, jeg sidder stille på toppen af de fynske bakker og verden kommer til mig,” hører vi poetisk Fritz Syberg fortælle, mens vi selv oplever præcis det, som han udtrykker på vej under opstigningen i De fynske Alper.\nLoyalitet og ulykkelig kærlighed\nJannie Schjødt Kold tager sig store frihedsgrader i manuskriptet, og man er som lytter visse steder i tvivl om, hvad der reelt er historisk funderet og kreativ fantasi. Men man køber præmisserne og lader sig rive med. Generelt er historierne velfortalte, selvom sammenhængen mellem dem åbenlyst er forestillingens svaghed.\n”Min kærlighed kan jeg ikke give Dem. Den tilhører en anden, som fortjener den. Men jeg er med glæde Deres søster”, lyder afvisningen til H.C. Andersen fra Riborg Voigt, datteren fra købmandsgården i Faaborg med to brune øjne, som digteren så ganske forelskede sig i under tre dages ophold i byen i august 1830. Han svarer fra København: ”Jeg må læse, hvad De har bestemt i Deres ansigt. Mød mig uden for Det Kongelige Teater”. Men han må til sidst blot indkassere et affejende ”Lev vel!”.\n”Min verden synker i grus. Alle skorstene falder sammen, smuldrer. Hvor er min himmel, min udvej, svarer Andersen desperat. Og samme dag, da han skriver, gifter hun sig med en skovridder og føder ham over årene ti børn – men gemmer korrespondancen med tilbederen til sin død i en hemmelig skuffe i et chatol. Det vurderes, at ”Hyrdinden og Skorstensfejeren” er skrevet med tanke på Riborg. Man hører det ulykkelige kærlighedsdrama udfolde sig, mens man stiger opad mod endemålet, Lerbjerget, et af Fyns højeste punkter med et smukt kig både mod Odense mod nord og ud over Det sydfynske Øhav mod syd på en klar dag.\nFamilien Syberg med deres seks børn følger man først i Svanninge, og senere på Fyns Hoved med de badende nøgne børn, som kunstkendere vil huske som et af hans populære motiver, samt på eksotisk ophold i Italien, langt fra Svanninge. Motoren i Anna og Fritz’ historie er hendes loyalitet overfor ham og hans ambitioner – men også længslen efter eget gennembrud. Hun nåede aldrig før sin død i 1914 ud af hans skygge som kunstner. Skildringen af Anna Syberg søger således at portrættere konflikterne mellem følelser og kønsroller, ægteskab og kunst. En meget anden historie end den mere banale om Riborg og Andersen. Pilou Asbæk er en fremragende Fritz Syberg, og Sonja Richter spiller forbilledligt Anna. To absolutte præstationer i top, der er hele gåturen værd. Også lydkvalitet og lyddesign bør fremhæves som værende i top.\nForestillingen er velinstrueret af den nyudnævnte direktør for Odense Teater, Jacob Schjødt, der har held med at skabe illusionen om, at skuespillerne også puster, når man selv som tilskuer er i færd med at bestige bjerget. Hér skabes troværdige sammenhænge.\nFormatet med lydteater via en app fungerer, og man spørger sig selv, hvorfor der ikke produceres meget mere af det. Alle går rundt med noget i ørerne. Og for lidt af det er kunst på højt niveau. Sæt i gang!\nLæs mere om Under Isen her.\nDramatiseret audiowalk efter idé af Jakob Bjerregaard Engmann.\nForfatter: Jannie Schjødt Kold.\nInstruktør: Jacob Schjødt.\nLyddesign: Mathias Sørensen, Kontrafej.\nMusik: Mathias Sørensen og Morten Winther Nielsen.\nRiborg Voigt - Rosalinde Mynster.\nH.C. Andersen - Elliott Crosset Hove.\nAnna Syberg - Sonja Richter.\nFritz Syberg - Pilou Asbæk.\nSofie - Sofie Torp.


strikkeforsker: Grand Tetons og Yellowstone National Park\nIndsendt af strikkeforsker kl. 10:26 PM\nVelkommen til DK - begge to!\nFede billeder fra ferien...det lyder virkelig skønt.\nDet bliver spændende at pakke containeren ud, når den kommer.\nlørdag, august 18, 2007 9:30:00 AM\nVelkommen hjem :o) Bliver spændende at følge jeres videre færd i DK !! Skønne fotos og det lyder som den perfekte ferie - bortset fra nedpakningen.... Kh Susanne i Silkeborg\nlørdag, august 18, 2007 9:57:00 AM\nVelkommen hjem igen. Gode billeder du har taget, og se hvad jeg sagde, du kom igang igen med strikkeriet...:o) Vi ses på strikkecafeen til HF aften??\nlørdag, august 18, 2007 2:16:00 PM\nVelkommen hjem og dejligt at høre, at du endelig er blevet "hel"!!\nlørdag, august 18, 2007 3:48:00 PM\nTakker og så beder vi til container incl porcelæn når helskindet frem...\nDet var den perfekte ferie!\nJette - selvfølgelig kommer jeg til HF aften overvejer dog om kontanterne skal blive derhjemme og dankortet i frostboksen ;-)\nsøndag, august 19, 2007 2:01:00 PM\nwhee, jeg kan lige se dig jagte bisoner for at gramse dem...liste liste, børste børste...\nSurt show med bagagen, det var da altid noget at I ikke havde husnøglerne i kufferten :o)\nmere på privaten!\nsøndag, august 19, 2007 9:50:00 PM\nDet lyder som om sommeren har været fyldt med aktiviteter og heldigvis også en del hygge.\nVelkommen hjem, godt at I er kommet godt frem - og at jeres bagage ikke var helt tabt!\nmandag, august 20, 2007 11:04:00 AM


Personlig familie træ halskæde - Gaver indgraveret\nPersonlig familie træ halskæde\nRegelmæssig pris $ 35.94 USD $ 70.94 USD\nMetal farve Silver Plated\nForgyldt / 40cm Forgyldt / 45cm Forgyldt / 50cm Forgyldt / 55cm\nDette er en personlig slægtstræ med halskæde. En perfekt halskæde til en stor familie. Denne halskæde kan passe til mange navne og ville være en dejlig gave til mor eller bedstemor. Hvis du er på udkig efter en jubilæumsgave eller en gave til morsdag, er dette familietræ halskæde den bedste mulighed for dig.\nDu kan grave mange navne i denne halskæde. Dette er de mest unikke smykker du kan finde, en perfekt gave til dig og din elskede. En dejlig gave til jubilæum, Forlovelse, Fest, Fødselsdag, Valentinsdag, Kærlighed Udtryk, Mors Dag, Thanksgiving Day, Juledag.\nPersonlig stamtræ halskæde\nKædelængde: 40cm (16 inches), 45cm (18 inches), 50cm (20 inches), 55cm (22 inches)\nMateriale: Sterling Sølv 925, 18K Forgyldt Sølv 925\nVedhæng Tykkelse: 0.12cm\nForlad venligst en note, når du bestiller navne, du vil have til denne halskæde.\nnavne i den lille cirkel ---\nnavn 1: Kevin navn 2: Linda\nnavne i den store cirkel ---\nnavn 1: Mary navn 2: John navn 3: Mathew navn 4: David\n(Normalt den lille cirkel for forældrenes navn og den store cirkel navn for børn navn.)\nSmå cirkelbreve: op til 16 tegn (navnene vil blive adskilt af hjerte symbol)\nStore cirkelbogstaver: op til 32 tegn (navnene vil blive adskilt af hjerte symbol)\nPakken indeholder: 1pc Family Tree Halskæde


Hvid pizza med butternutsquash. En ægte lækker efterårspizza\nHvid pizza ala efterårspizza\nLige nu, er det næsten umuligt at gå ind i et supermarked, uden at blive mødt af de store flotte butternut squash til priser, der nærmest gør det umuligt at lade dem ligge. Det ER godt nok også en lækker råvare, hvis I spørger mig. I det hele taget, befinder vi os, netop nu, midt i højsæsonen for de lækreste råvarer. Også kaldet efteråret. Butternut squash, græskar, jordskokker og diverse kål – blot for at nævne et par stykker.\nPå en indkøbstur i sidste uge, var jeg netop ude for det førnævnte eksempel. De store flotte, og endda økologiske, butternut squash var placeret lige ved indgang og jeg kunne ikke undgå at kaste et af dem ned i min kurv.\nEndnu en klassisk situation opstod, da jeg kom hjem i mit køkken; hvad skulle jeg mon bruge det til? Jeg gik i tænkeboks i et par timer og kom frem til, at en god klassisk hvid pizza med et touch af efterår, måtte være svaret.\nOg det blev lidt af en succes, hvis jeg selv skal sige det. En hvid pizza skiller sig naturligvis ud fra den klassiske pizza fordi den bl.a ikke indeholder den obligatoriske tomatsauce. Men det bliver den altså ikke mindre lækker af. Ricottaen sikrer den cremede og fyldige smag og konsistens, mens butternut squashen tilfører et touch af efterår. Smagen får godt selskab af den friske rosmarin og den vil jeg på det aller varmeste anbefale IKKE at udelade.\n½ butternut squash (hokkaidogræsker kan også bruges)\n250 gram ricotta (svarende til et bæger)\n1 stk kugle frisk Mozzarella\nDejen giver ca. to pizzabunde og man kan med fordel fryse den ene ned og gemme den til næste gang der er pizza på menuen.\nOpløs gæren i vandet sammen med salt og olie og fordel det jævnt.\nTilsæt hvedemel og rør rundt.\nTilsæt durummel (gerne lidt af gangen, så det bliver jævnt fordelt og så dejen bliver nem at arbejde med) Ælt det hele grundigt.\nLad den hæve et lunt sted i ca. 1 1/12 time\nFyld og resten\nDel butternut squashen på midten og skær den ene halvdel i tynde skriver (lad endelig skrællen blive på). Fordel skriverne på en bageplade og krydrer dem med salt, peber og spsk olivenolie\nBag dem i ca 20 min eller til de er møre og begynder at få lidt farve.\nRul imens den færdighævede pizzadej ud, så den passer på størrelsen, med bagepladen.\nFordel ricottaen jævnt over den hele.\nFordel de stegte skriver butternut squash, pinjekerner og top med stykker af den friske mozzarella.\nKrydrer med salt, peber og den friske rosmarin\nBag den i ovnen i ca. 25-30 minutter\nGlem ikke smagen\nButternut squash og ricotta har det til fælles, at de begge er forholdsvis smagsneutrale og netop derfor, vil jeg varmt anbefale at huske rosmarin og salt og peber. Tilføj gerne begge dele inden pizzaen kommer i ovnen, så smagene kan trænge godt ind under tilberedelsen.\nPizza er jo en af de retter, der næsten altid efterlader det klassiske “hvad vi spise til-spørgsmål”. Og ja, her må jeg jo bare sige, at det kun er fantasien, der sætter grænser. Personligt foretrækker jeg en salat on the side til min pizza. Det kan bare være en helt neutral, klassisk og grøn en af slagsen (personligt synes jeg godt om denne), eller måske en med lidt mere fylde og substans ala denne med broccoli.\nHvis I har appetit til mere efterårsmad, så kan jeg varmt anbefale min pasta med champignon og aubergine eller den klassiske vegetariske lasagne med spinat.\nOg så er der vist bare tilbage at sige Bon appetit 🖤


Vinterdæk: gode råd for tryg og sikker kørsel - Sailun dæk: prøvekørsel og introduktion på banen i Val d'Isère\nStartside > Nyheder > Vinterdæk > Sailun dæk: prøvekørsel og introduktion på banen i Val d'Isère\nVinterdæk Udgivet den 15/01/14 af Julia\nPå markedet for kinesiske dæk findes utallige produkter, som til tider er svære at gennemskue. I dette stærkt konkurrenceprægede markedssegment forsøger en række mærker at gøre sig gældende med deres produkters kvalitet. Det er f.eks. tilfældet med Sailun, som tilbød os at prøve nogle af mærkets vinterdæk.\nAfkodning af Sailun vinterdæks ydelser under prøvekørsel på snedækket bane i Val d'Isère - Copyright © : rezulteo\nImportøren af Sailun produkter i Europa oplyser, at disse dæk ikke kan klassificeres i samme kategori som de fleste af konkurrenterne. For ganske vist er priserne logisk nok meget agressive i sammenligning med de store markedsaktørers, men Sailun satser også på fabrikationskvaliteten.\nMed en årsproduktion på 13 millioner dæk ligger Sailun som nr. 20 blandt verdens dækproducenter. Produktionen ledsages af et F&U-center med 300 teknikere, der samarbejder tæt med universitetet i Qingdao.\nDenne struktur sikrer muligheden for at tilbyde et fyldigt udvalg med en bred dækning af størrelser. Helt konkret består Sailuns udvalg af UHP-sommerdæk (Ultra High Performance), SUV-dæk og dæk til varevogne. Ikke at forglemme vinterdækserien, som vi beskæftiger os med i dag.\nCopyright © : Sailun\nIntroduktion til vinterdækserien\nSailun satte os stævne på vintersportsstedet Val d'Isère for at gennemføre en række tests, som skulle vise produkternes konkurrencedygtighed.\nMålet var ikke at bevise, at Sailun dæk kunne hamle op med specialister i vinterdæk til europæiske forhold, men snarere at det er muligt at finde dæk med tilfredsstillende vinterspecifikationer til en rimelig pris på markedet.\nSailuns vinterdækserie består af Iceblazer WST1, WST2 LT og WSL2. Det er sidstnævnte, vi fik lejlighed til at prøve på biler i forskellige kategorier, nemlig med forhjulstræk, baghjulstræk og firehjulstræk (Xdrive).\nSailun havde på forhånd bestemt, at vi kun skulle afprøve produkterne på Val d'Isère banens sne- og isafsnit i klassiske kørselssituationer med opbremsning, bremsning i sving, acceleration osv.\nUnder disse prøvekørsler kunne vi konstatere, at dækket som helhed virker sundt og betryggende. WSL2 leverer en absolut pæn trækkraft, og køretøjet bevarer retningen i sving, selv i bremsefaser.\nPå de forskellige prøvekørte biler kunne der mærkes en god balance for/bag. Det betyder beherskede understyrings-(vigende foraksel) og overstyringsfænomener (vigende bagaksel).\nDet ville have været ideelt at sammenligne dette Sailun dæk med en konkurrent eller selv et dæk i en højere kategori for præcist at kunne vurdere ydelsesniveauet. Vi ville også gerne have afprøvet dækket under andre forhold, bl.a. på tør og våd asfalt, for at få et overblik over dets samlede præstationer.\nDet kan konkluderes, at Sailun WSL2 har tilfredsstillende ydelser på tilsneet underlag og et globalt set godt sikkerhedsniveau. Sailuns teknikere lader til at have udført et godt stykke arbejde på de områder, vi kunne bedømme. Men vi er ikke i stand til at udtale os om dækkets ydelser under andre forhold, f.eks. kørsel på asfalt.


Designergylle med vestjysk fingeraftryk | dbrs.dk\nNature Energys biogasanlæg spiller en stor rolle i forsøget med designergylle. Pressefoto.\nNature Energys biogasanlæg i Videbæk, Vestjysk Landboforening og lokale landmænd centrale spiller i forsøg med specialdesignet gylle.\n03 maj 2019 kl. 17:39\nVIDEBÆK: Der er solidt vestjysk fingeraftryk på et forsøg med specialdesignet gylle, der nu løber af stabelen.\nNature Energys biogasanlæg i Videbæk står for de konkrete afprøvninger, mens Vestjysk Landboforening og lokale landmænd får rollen som centrale spillere.\nBag projektet, der går ud på at "skræddersy" gyllen til den enkelte bedrifts behov, sår Seges, der er landbrugets videns- og innovationshus.\nMed designergylle kan biogasanlægget kombinere næringsstofferne fosfor og kvælstof i de mængder, der er behov for på en konkret bedrift.\n- Der er et stort potentiale i dette, og der er kun vindere, hvis vi lykkes med at producere designergylle. Det er godt for miljøet, det er godt for landbruget, og det er godt for biogas-produktionen, siger bioøkonomichef i Seges, Lars Villadsgaard Toft.\nProjektet, der løber over de næste tre år, skal afdække mulighederne, og i slutningen af projektet forventes designergylle at blive tilgængeligt for leverandørerne til Videbæk Biogas.\nAllerede i dag beregner landmanden og landmandens planteavlskonsulent den enkelte marks næringsstofbehov og lægger en gødningsplan for den samlede bedrift. Det sker typisk via it-programmet Mark Online.\nMålet er, at der kan sendes en bestilling direkte fra Mark Online til biogasanlægget, som herefter skræddersyer den afgassede gylle til den enkelte bedrift.\n- På den måde sammensættes gyllen optimalt, og landmanden kan begrænse eller måske helt undgå at skulle supplere den naturlige gødning, som gyllen er, med handelsgødning, siger Lars Villadsgaard Toft.\n- Der er med andre ord fordele for landmanden og for miljøet. Det er derfor, vi i landbruget har taget initiativet til at demonstrere, hvordan vi kan få teknikken til at fungere i alle led i kæden, så vi kan gøre designergylle til virkelighed.\nNature Energy ser et stort potentiale i at kunne levere designergylle til landbruget.\n- Det vil være en fantastisk gevinst både for landmanden og vandmiljøet at kunne tilføre de forskellige marker en afgasset gylle med netop de mængder af fosfor og kvælstof - og ikke mere - som afgrøderne har brug for, og kan optage, siger administrerende direktør Ole Hvelplund.\nMinister indviede kæmpeanlæg: En festdag for den oversete gr...


ORDINATION AF INJICERBAR HEROIN TIL STOFMISBRUGERE - PDF\nDownload "ORDINATION AF INJICERBAR HEROIN TIL STOFMISBRUGERE"\n1 ORDINATION AF INJICERBAR HEROIN TIL STOFMISBRUGERE 2007\n2 Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere Sundhedsstyrelsen Islands Brygge København S URL: Emneord: Heroin; Stofmisbrugere Sprog: Dansk Kategori: Udredning Version: 1,0 Versionsdato: 22. oktober 2007 Format: pdf Elektronisk ISBN: Udgivet af Sundhedsstyrelsen, oktober 2007 Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt. 2007\n3 Forord Indenrigs- og Sundhedsministeriet har ved brev af 1. maj 2007 anmodet Sundhedsstyrelsen om en samlet sundhedsfaglig udredning af den aktuelle viden om lægelig ordination af heroin til stofmisbrugere. Formålet med denne udredning er at vurdere, hvorvidt der er holdepunkter for, om der er grunde til at supplere den eksisterende substitutionsbehandling med metadon og buprenorphin med et tilbud om substitutionsbehandling med injicerbar heroin til udvalgte grupper. Sundhedsstyrelsen har til brug for udarbejdelse af udredningen nedsat en ekspertgruppe bestående af sagkyndig, socialoverlæge Peter Ege, professor Morten Grønbæk og forskningsassistent Anders Blædel Gottlieb fra Statens Institut for Folkesundhed, centerleder Mads Uffe Pedersen fra Center for Rusmiddelforskning, formand for Dansk Selskab for Addiktiv Medicin, overlæge Thomas Fuglsang og overlæge Christian Hvidt fra Socialforvaltningen, Københavns Kommune. Til brug for udredningen har Syddansk Universitet, Statens Institut for Folkesundhed ved professor Morten Grønbæk og forskningsassistent Anders Blædel Gottlieb udarbejdet en systematisk litteraturgennemgang af den eksisterende forskning om lægelige ordination af heroin til særligt belastede stofmisbrugere. Enhed for Tilsyn Sundhedsstyrelsen, 22. oktober 2007 Anne Mette Dons Kontorchef, overlæge Helle Petersen Projektleder, læge Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt. 2007\n4 Indhold 1 Resume 1 2 Baggrund 3 3 Besvarelse af spørgsmål stillet af departementet 5 Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt. 2007\n5 1 Resumé Det er Sundhedsstyrelsens opfattelse, at den foreliggende evidens omkring lægelig ordination af injicerbar (inj.) heroin til stofmisbrugere der ikke profiterer af en regelret metadonbehandling viser, at der er grunde til at supplere den eksisterende substitutionsbehandling med buprenorphin og oral metadon med inj. heroin og /eller inj. metadon (i kombination med oral metadon) som 2. valgs behandling. Evidensen fra det hollandske og tyske forsøg underbygger dette. Evidensen fra det spanske og schweiziske heroinforsøg indikerer noget lignende, men er ikke af en kvalitet, der tillader en sådan konklusion. De foreløbige erfaringer fra det igangværende britiske RIOTT forsøg af inj. heroin/metadon vs. oral optimeret metadonbehandling tyder på, at optimeret oral metadon vedligeholdelsesbehandling skal tilbydes langt hovedparten af opioidafhængige stofmisbrugere og at behandling med inj. heroin og/eller inj. metadon skal forbeholdes de ganske få opioidafhængige, der trods en optimeret oral metadon vedligeholdelsesbehandling ikke profiterer af denne behandling. Sammenfattende konkluderer Sundhedsstyrelsen følgende: Den foreliggende evidens omkring lægelig ordination af heroin til stofmisbrugere, der ikke profiterer af 1. valgs behandling med regelret metadon viser, at der kan være grunde til at supplere den eksisterende substitutionsbehandling med oral metadon med inj. heroin og /eller inj. metadon (i kombination med oral metadon) som 2. valgs behandling At behandling med inj. heroin kombineret med oral metadon skal tilbydes som en højt specialiseret, intensiv behandling til de relativ få patienter, der trods langvarig substitutionsbehandling med metadon og/eller buprenorphin ikke profiterer af behandlingen (fortsat massiv intravenøs brug af ordinerede eller illegale stoffer og som har eller er truet af alvorlige helbredsmæssige komplikationer som følge heraf) Målgruppen for behandling med inj. heroin er de svært belastede stofmisbrugere, der trods behandling med oral metadon fortsat har et næsten dagligt intravenøst misbrug af opioider, som er fysisk og psykisk meget belastede og som har høj forekomst af illegale aktiviteter. Gruppen der således ikke har profiteret af behandling med oral metadon, skønnes at være på ca. 600 personer svarende til ca. 10 % af personerne i metadonbehandling. Hvor mange heraf, der reelt ønsker og/eller magter at indgå i behandling med inj. heroin, vides ikke. Sundhedsstyrelsen skønner, at målgruppen reelt vil være på personer. En yderligere kvalificering af skønnet på målgruppens størrelse vil kræve en gennemgang af en nogenlunde repræsentativ gruppe, der ikke profiterer af oral buprenorphin eller metadon Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n6 De allerhårdest belastede stofmisbrugere i behandling, der udgør 2-3 % af personerne i metadonbehandling, de såkaldte hard to treat, er så dårligt fungerende på grund af svære medicinske, psykiatriske og sociale problemstillinger, at man ikke kan forvente, at de kan overholde de grundlæggende krav, der er forbundet med behandling med lægeordineret heroin De allerhårdest belastede stofmisbrugere udenfor behandlingssystemet, de såkaldte hard to reach, er umiddelbart ikke en målgruppe for behandling med inj. heroin Heroinbehandling vil kun have ganske lille betydning på den samlede stofmisbrugssituation Behandling med inj. heroin vil umiddelbart ikke reducere antallet af narkorelaterede dødsfald i Danmark. Dog må det anføres, at hvis man med et tilbud om heroinbehandling kan tiltrække og fastholde personer, som enten ikke har profiteret af den hidtidige behandling eller som ikke aktuelt er i behandling, kan det reducere dødeligheden i denne målgruppe Behandling med intravenøst administreret heroin er dyrere, mere kompleks og risikofyldt, hvorfor det altid vil være en 2. valgs behandling Behandling med inj. heroin er en ressourcekrævende sundhedsfaglig specialistopgave, som skal foregå protokolleret. Dette faktum skal medinddrages ved implementeringen i dansk sammenhæng, hvor substitutionsbehandlingen af opioidafhængige i dag er forankret i socialt regi Det er problematisk ikke at sikre kvaliteten af 1. valgs behandling før man fokuserer på 2. valgs behandlingen. Erfaringerne fra udlandet peger mod, at der bør prioriteres både på en sikring af kvaliteten af den orale buprenorphin- og metadonvedligeholdelsesbehandling til hovedparten af de opioidafhængige, og på iværksættelse af tilbud om behandling med inj. heroin til en relativ lille gruppe af opioidafhængige, der ikke profiterer af optimeret behandling med buprenorphin og oral metadon. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n7 2 Baggrund Antallet af stofmisbrugere i Danmark er estimeret til ca personer, heraf ca opioidmisbrugere (heroinmisbrugere). Ca af disse karakteriseres som hårdt belastede stofmisbrugere. Det er denne hårdt belastede gruppe af misbrugere, som har været målgruppen for overvejelserne om behandling med lægeordineret heroin. De hårdest belastede stofmisbrugere er ikke er en fast afgrænset gruppe. Der er meget bevægelse ind og ud af gruppen hvortil kommer, at begrebet hårdest belastede stofmisbrugere er relativt, både i forhold til den aktuelle situation og i forhold til livsforløbet. Sundhedsstyrelsen har tidligere redegjort for området: Sundhedsstyrelsen lavede i 1998 en udtalelse om de schweiziske heroinforsøg. På baggrund af det schweiziske forsøg vurderede styrelsen, at det ikke var muligt at fastslå, at heroinbehandling skulle være anden substitutionsbehandling overlegen. I 2001 nedsatte regeringen en ekspertgruppe, der udtalte sig om Indsatsen for de hårdest belastede stofmisbrugere. Flertallet i ekspertgruppen vurderede, at der stadig var store, uudnyttede muligheder for at forbedre de eksisterende behandlingstilbud, herunder den sociale og psykosociale indsats i såvel den stoffri behandling som i metadonbehandlingen. I 2002 foretog Sundhedsstyrelsen en vurdering af de hollandske forsøg med lægelig ordination af heroin til stofmisbrugere i Styrelsen vurderede på baggrund heraf, at heroinbehandling havde en positiv effekt i forhold til den valgte målgruppe. Den samlede konklusion blev imidlertid, at man skulle prioritere en optimering af det nuværende behandlingssystem frem for at iværksætte undersøgelser med tildeling af heroin, som led i stofmisbrugsbehandlingen. I 2006 indgik regeringen en aftale med satspulje-partierne om udmøntning af satspuljen for 2006 på narkotikaområdet. På baggrund heraf blev der i juli 2006 indført injicerbar metadon som behandlingsmulighed til opiodafhængige stofmisbrugere. Behandlingen kan efter lægeligt skøn benyttes til patienter, der trods langvarig substitutions-behandling og psykosocial støtte fortsat har et massiv intravenøs brug af ordinerede og illegale opioider og som samtidig er truet af alvorlige helbredsmæssige komplikationer, som følge heraf. Formålet med behandlingen er i første omgang at forebygge en forværring af patientens helbredstilstand, og på sigt at opnå en forbedring af livskvalitet såvel helbredsmæssigt som socialt. Til behandlingen er koblet en løbende indberetning til Sundhedsstyrelsen med henblik på evaluering af behandlingsformen. Indtil nu har styrelsen kun modtaget ganske få indberetninger. Styrelsen har netop forespurgt landets kommu- Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n8 ner om, hvorvidt behandlingen er taget i brug eller ej. Sundhedsstyrelsen har indtil nu fået 3 indberetninger på 3 iværksatte behandlinger via monitorering. Videre har 1 kommune svaret på vores forespørgsel, hvor man ikke havde nogen stofmisbrugere i inj. metadonbehandling. Forskning tyder på, at stofafhængighed i mange tilfælde kan udvikle sig til kronisk sygdom, der har fællestræk med andre kroniske sygdomme, såsom type-2 diabetes og hypertension. Behandling tilbudt heroinmisbrugere skal være baseret på den bedst tilgængelige videnskabelig evidens omkring behandlingens effekt, og skal ikke være influeret af hverken fordomme eller ideologi. Til brug for udredningen er der fokuseret på de lande, der har indført heroinordination. Tyskland og Spanien har indført det som forsøgsordning mens England, Holland og Schweiz har indført det som permanent ordning. Syddansk Universitet, Statens Institut for Folkesundhed har ved professor Morten Grønbæk udarbejdet en systematisk litteraturgennemgang af den eksisterende forskning om lægelige ordination af heroin til særligt belastede stofmisbrugere. I nærværende udredning vil Sundhedsstyrelsen vurdere, om der er tilstrækkelig viden om lægelig ordination af heroin til særligt belastede stofmisbrugere til at kvalificere beslutning om iværksættelse af behandling med inj. heroin som supplement til den i øjeblikket foretrukne substitutionsbehandling med buprenorphin og oral metadon i Danmark. Efter det hollandske heroinforsøg er gennemført et større tysk forsøg og et mindre spansk forsøg, hvorfor regeringen har fundet det hensigtsmæssigt at gennemføre en fornyet samlet vurdering. Sundhedsstyrelsen afventer fortsat de endelige resultater af det igangværende forsøg i England, som først vil være tilgængelige i Fokus i udredningen vil være på behandlingens gennemførlighed og effekt af heroinordination. Effektiviteten af heroinordination vil blive vurderet på et individuelt niveau, mens effektivitet på et samfundsmæssigt niveau, f.eks. omkostningseffektivitetsanalyser og cost-benefit analyser, kun kort refereres. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n9 3 Besvarelse af spørgsmål stillet af departementet Indgår de hårdest belastede stofmisbrugere med svært fysisk og psykisk nedsat funktion i forsøget/ordningen? Der skønnes at være en gruppe på ca personer, der kan karakteriseres som hårdt belastede stofmisbrugere. Gruppen af hårdt belastede stofmisbrugere består både af opioidafhængige stofmisbrugere, der ikke er i behandling (de såkaldte hard to reach ) og opioidafhængige stofmisbrugere, der ikke er velfungerende i behandling (de såkaldte hard to treat ). Der er ca personer i substitutionsbehandling med oral metadon eller buprenorphin i Danmark. De allerhårdest belastede stofmisbrugere i behandling, der udgør 2-3 % af personerne i metadonbehandling, er så dårligt fungerende på grund af svære medicinske, psykiatriske fx psykotiske og sociale problemstillinger, at man ikke kan forvente, at de kan overholde de grundlæggende krav der er forbundet med behandling med lægeordineret heroin. Det kan oplyses, at de således allerhårdest belastede misbrugere med svær fysisk nedsat funktion og psykiske sygdomme heller ikke indgår ikke de britiske, schweiziske, hollandske, tyske og spanske heroinforsøg. Svært belastede stofmisbrugere, der udgør 10 % af personerne i metadonbehandling, med mangeårigt misbrug samt psykiske og somatiske lidelser indgår i de udenlandske undersøgelser. Dog skal man være opmærksom på, at psykisk meget dårlige (psykotiske) stofmisbrugere med en kaotisk adfærd ikke kan leve op til de krav, der er forbundet med fremmøde flere gange dagligt i en behandlingsinstitution og overvåget indtagelse. Hvis disse stofmisbrugere defineres som de hårdest belastede, indgår de hårdest belastede stofmisbrugere ikke i de udenlandske undersøgelser. Indikationen for heroinbehandling er ikke primært graden af belastning, men manglende udbytte af en normal substitutionsbehandling. I mange internationale studier findes, at ca. 25 % af personer i traditionel (standard) oral metadonbehandling ikke profiterer af behandlingen vurderet ud fra bl.a. uændret misbrug af heroin, uændret andet misbrug (benzodiazepiner, kokain, alkohol) og risikoadfærd. Det har ikke vist sig muligt forud for indskrivning i oral metadonbehandling at afgøre, hvem der vil profitere eller ikke profitere af behandlingen, kun forløbet kan afgøre det. Nedenstående figur er et skøn over antallet af opioidmisbrugere i Danmark samt andelen heraf i iværksat substitutionsbehandling med buprenorphin eller metadon samt et skøn over, hvor mange der eventuelt vil kunne profiterer af behandling med inj. heroin. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n10 Skøn over samlet antal opioidmisbrugere - ca. Skøn over antal af opioidmisbrugere - ca og andelene heraf, der hhv. profitererer og der ikke profiteterer af iværksat oral substitutionsbehandling og andelen heraf - ca. 400 personer - ikke profiterer af iværksat substitutionsbehandling som vil være målgruppe for injicerbar heroin ca ca. 200 ca. 400 ca ca ca. 900 Ikke i substitutionsbehandling: a) endnu ikke følt behov for behandling, b) tidligere været i behandling, men ønsker/magter aktuelt ikke behandling eller c) stoffri behandling efter udtrapning af substitutionsbehandling Profiterer af allerede iværksat oral substitutionsbehandling Profiterer ikke af allerede iværksat oral substititionsbehandling Ikke målgruppe for inj. heroin pga. massiv blandningsmisbrug af ikke-opioider eller ønsker ikke behandling med inj.heroin Kan ikke medvirke til behandling med injicerbar heroin pga. omfattende psykiske, fysiske eller sociale problemstillinger Målgruppe for behandling med injicerbar heroin Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n11 I hvilken udstrækning kan det antages, at positive resultater kan henføres til intensiveret psykosocial indsats snarere end selve heroinen? I den forbindelse bedes det oplyst, hvorledes indholdet i og kvaliteten af den psykosociale indsats defineres? Og hvorvidt der findes en entydig forståelse af henholdsvis standard og intensiveret psykosocial behandling? Ved en psykosocial behandlingsindsats forstås generelt den socialfaglige del af stofmisbrugsbehandlingen, som typisk omfatter støttende, rådgivende eller psykoterapeutiske samtaler, både relateret til misbrugsproblematikken og til de sociale problemstillinger. I et helhedsorienteret behandlingsmiljø vil den psykosociale behandling være koblet sammen med den medikamentelle og øvrige lægelige behandling. Målene for den samlede stofmisbrugsbehandling er en reduktion af illegal misbrug og risikoadfærd, forbedring i psykisk og fysisk helbredsfunktioner, forbedring af den sociale funktion (fx bolig, arbejde), reduktion i kriminalitet og en reduktion af samfundsbelastninger (fx spredning af misbrugsrelaterede infektioner, ulykker, gadeuorden, kriminalitet mm.). På baggrund af litteraturgennemgangen må det i højere grad antages, at de positive resultater kan henføres til en intensiveret psykosocial indsats i et struktureret behandlingsmiljø, end det kan antages, at den dokumenterede effekt af heroinstøttet behandling er et udtryk for heroinens farmakologiske virkninger. Det er således ikke alene den farmakologisk virkning af heroin i sig selv, men i høj grad også den højt strukturerede, intensive og specialiserede behandling, hvori medicineringen med heroinen foregår. Heroinen gør det muligt at yde en særdeles udvidet behandlingsindsats, hvor patienten møder mindst 2 gange i døgnet 7/7 dage året rundt og har kontakt med professionelle, sundhedsfaglige personer, som umiddelbart kan vurdere og handle på diverse problemstillinger i relation til misbrug, fysisk og psykisk helbred, sociale problemer mm., som den hårdt belastede stofmisbrugere måtte præsentere. Sundhedsstyrelsen vurderer, at den omfattende sundhedsfaglige behandling og socialfaglige støtte i så intensiv form ikke vil kunne leveres til målgruppen uden samtidigt tilbud om inj. heroin. Indholdet i og kvaliteten af den psykosociale indsats er ikke ens i de i litteraturgennemgangen beskrevne forsøg. Der optræder således ikke i de beskrevne forsøg en entydig forståelse af standard hhv. intensiveret psykosocial behandling. Konsekvenserne af dette for fortolkningen af forsøgenes resultater er ikke store, da resultaterne peger i samme retning. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n12 Foreligger der en nærmere beskrivelse af indholdet i hhv. den sundhedsfaglige og socialfaglige indsats og hvordan dette er integreret i den tværfaglige behandlingsindsats? Det kliniske billede ved stofmisbrug er ofte komplekst og behandlingen er tværfaglig, omfattende både en sundhedsfaglig og socialfaglig del. I den sundhedsfaglige del indgår en lægelige vurdering/udredning af misbrugsproblematikken samt en udredning af evt. ledsagende somatiske og psykiatriske sygdomme i forbindelse med den egentlige medikamentelle behandling af misbruget. I tilslutning hertil vil der ofte foregå en almen forebyggende og rådgivende sundhedsfaglig indsats, fx i forbindelse med hepatitis og hiv. I den socialfaglige del indgår diverse støttende og rådgivende samtaler, fx bolig, forsørgelsesgrundlag samt diverse omsorgstilbud. Den lægelige/sundhedsfaglige behandling er ofte en integreret del af det samlede behandlings- og omsorgstilbud til stofmisbrugere. Gruppen af opioidafhængige stofmisbrugere er karakteriseret ved særdeles høj forekomst af psykiatrisk sygdom, dårligt fysisk helbred, social belastning med sparsom uddannelse og tilknytning til arbejdsmarkedet, høj kriminalitet, sparsom netværk mm. Det er veldokumenteret, at behandlingsresultaterne afhænger af ydelser supplerende til metadon. De bedste behandlingsresultater opnås, når man kan yde flere forskellige professionelle behandlingsydelser (sundhedsfaglige, socialfaglige og psykoterapeutiske) målrettet efter de problemer, som stofmisbrugeren præsenterer sig med. Med andre ord, hvorvidt man vil være i stand til at yde en helhedsorienteret og individuel differentieret behandlingsindsats. Stofmisbrugsbehandling er ligeledes forskellig både indholdsmæssigt og organisatorisk afhængigt af de overordnede mål for behandlingen. Der kan således være tale om behandlingsmål i form af opnåelse af stoffrihed eller kortere eller længerevarende, evt. livslang substitutionsbehandling. Formålet med substitutionsbehandling er i første omgang ikke at afvænne stofmisbrugeren, men derimod at stabilisere stofmisbrugeren farmakologisk, socialt og psykisk I de tidligere heroinforsøg (England og Schweiz) foreligger der ikke en nærmere beskrivelse af indholdet i den sundhedsfaglig (sundhedsfaglig forstås her som medicinsk/lægelig hjælp) og den socialfaglige indsats, herunder den psykosociale indsats og dennes integration i den tværfaglige behandlingsindsats. I de senere heroinforsøg (Holland, Spanien og Tyskland) er den psykosociale indsats en del af en organiseret behandlingskontekst, hvor der tilbydes både sundheds- og socialfaglig bistand. Sundhedsfaglige ydelser blev givet på individuel basis sammen med den psykosociale støtte og er ikke nærmere beskrevet i de pågældende forsøg. I det hollandske forsøg er indholdet i den socialfaglig indsats ikke beskrevet nærmere, i det spanske forsøg er den socialfaglige indsats kort beskrevet og i det tyske forsøg er den socialfaglig indsats grundigt beskrevet. Det kan således konkluderes, at forsøgene ikke er fuldstændig overensstemmende for så vidt angående psykosocial indsats, men der er ikke tvivl om, at den psykosociale indsats spiller en stor rolle i samtlige forsøg. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n13 Foreligger der nogen sammenligning med en kontrolgruppe, der udelukkende har modtaget metadonbehandling? I bekræftende fald: Har denne kontrolgruppe bortset fra heroinen modtaget helt den samme behandling i form af økonomiske ressourcer, personale, psykosocial indsats, fysiske rammer mv.? I det hollandske og det tyske forsøg foreligger der sammenligning med en kontrolgruppe der har modtaget metadon og samme psykosociale indsats som heroingruppen. Er der i opgørelsen af resultaterne taget højde for kendte fejlkilder (regression mod gennemsnit o. lign.) og for den bias, der erfaringsmæssigt knytter sig til ethvert forsøg/nyt initiativ, som er genstand for offentlig opmærksomhed, får tildelt øgede ressourcer og bedre fysiske rammer, er bemandet med særligt engageret personale m.v.? Der er i det hollandske og tyske forsøg taget højde for kendte fejlkilder. Dog tages der i formidlingen af forsøgsresultaterne ikke højde for det generelle forhold, at behandlingseffekten højst sandsynligt vil være mindre i en efterfølgende daglig praksis, end i et videnskabeligt forsøg. Gennemsnitlig hvor mange ud af 1000 stofmisbrugere har klaret sig bedre/uændret eller dårligere med heroinordination sammenlignet med stofmisbrugere, der har fået sædvanlige substitutionsstoffer (metadon og buprenorphin)? I det hollandske forsøg har gennemsnitligt 240 ud af 1000 misbrugere klaret sig bedre med heroinstøttet behandling. Tallet er fremkommet ved at trække andelen der havde gavn af metadonbehandlingen (29 %) fra andelen der havde gavn af heroinbehandlingen (53 %). I det tyske forsøg har gennemsnitligt 120 ud af 1000 misbrugere klaret sig bedre med heroinstøttet behandling, end med metadonbehandling. Tallet er fremkommet ved at trække andelen der havde gavn af metadonbehandlingen (45 %) fra andelen der havde gavn af heroinbehandlingen (57 %). Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n14 Kan det ved en sammenligning af resultaterne udledes, hvorvidt heroinordination alene eller heroinordination i kombination med metadonbehandling giver de bedste resultater? Nej, det er ikke undersøgt. Metadon har en relativ lang virkningstid og behøver kun doseres en gang i døgnet. Heroin har en relativ kort virkningstid, og hvis man udelukkende skal behandle med inj. heroin, vil det kræve medicinering hermed 3-4 gange i døgnet. Behandling med inj. heroin er kompleks og risikofyldt. Ligeledes vil der være risiko for spredning til det illegale marked. Derfor vurderes selvadministration af inj. heroin udenfor behandlingsinstitutionen, i en såkaldt tag-hjem ordning, ikke forsvarligt. For at sikre den nødvendige opioiddækning med substitutionsmedicin gennem hele døgnet, så administreres behandlingen med inj. heroin ved fremmøde i behandlingsinstitution mindst 2 gange daglig, som dækker ca timer, og suppleres med oral metadon til selvadministration til dækning af de resterende timer i døgnet. Det synes urealistisk at forestille sig en behandlingsform med udelukkende anvendelse af inj. heroin, både af hensyn til ressourcekravene i forbindelse med et døgnåbent, højt specialiseret sundhedsfagligt behandlingstilbud, men også af hensyn til at patienterne, som i givet fald skulle møde frem til behandling 3-4 gange i døgnet. Både i de schweiziske, hollandske og tyske heroinforsøg blev heroin kombineret med metadon. Ingen af de beskrevne heroinforsøg har anvendt heroin i tag-hjem ordning. Ved behov for tag-hjem medicinering, fx i forbindelse med ferie eller lignende, har en omlægning til døgndækning med oral metadon været påkrævet. Imidlertid kan det af resultaterne af de beskrevne forsøg udledes, at heroinordination i kombination med metadonbehandling (en natlig dosis) for en del af de patienter der indgik i undersøgelserne er traditionel substitutionsbehandling overlegen. I hvilken udstrækning er der foretaget en uafhængig, kritisk vurdering af resultaterne fra eksternt/internationalt hold? Det hollandske, britiske og schweiziske heroinforsøg har været underkastet en uafhængig, kritisk vurdering fra internationalt/eksternt hold. I forbindelse med Sundhedsstyrelsens aktuelle udredning om lægeordineret heroin er foretaget en litteraturgennemgang, hvori også det spanske og det tyske heroinforsøg er blevet underkastet en sådan ekstern vurdering. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n15 Er der forhold, som vanskeliggør eller umuliggør en overførelse af resultaterne til danske forhold, f.eks. forskelle mellem landene mht. stofmisbrugernes sociale funktion, stofindtagelsesmåder og -doser samt behandlingsdækningsgrad? Det er Sundhedsstyrelsens vurdering, at man ikke kan være helt sikker på, at heroinbehandling i Danmark ville give de samme resultater som i Schweiz, Holland og Tyskland. På den anden side er der store ligheder mellem de tre nævnte lande og Danmark, når det gælder socioøkonomiske forhold, behandlingstilbud og stofscenen. Der er tale om lande med relativt veludbyggede behandlingsinstitutioner, og hvor substitutionsbehandling, primært med metadon, er den dominerende behandlingsmodalitet. Behandlingsdækningsgraden er formentlig noget større i Holland end i Danmark, men eventuelle forskelle i behandlingsdækningsgrad er ret underordnede, fordi man i alle lande har mulighed for at komme i substitutionsbehandling, hvis man opfylder kriterier svarende til de danske. For samtlige 4 lande er der tale om, at heroinmisbrugerne har en høj gennemsnitsalder, er marginaliserede og social udstødte. Stofindtagelsesmåden varierer markant i Holland sammenlignet med de øvrige lande, i det majoriteten indtager heroin ved rygning eller snifning. Men de hollandske undersøgelser viste samtidigt, at heroinrygerne havde samme udbytte af heroinbehandlingen som den mindre gruppe der indtog heroin intra venøst. Derimod ser det ud, som om at de metadondoser der anvendes i behandlingen er større i Danmark end i Holland, og måske også noget større end i Tyskland og Schweiz, hvilket ikke kan udelukkes at have haft en betydning for de ringere behandlingsresultater, specielt i Holland, i den metadonbehandlede kontrolgruppe. Det er veldokumenteret, at den individuelt justerede og tilstrækkelige, evt. høje, metadondosis er positivt forbundet med et positivt behandlingsresultat. Konkluderende må det dog anføres, at der er så store ligheder mellem de nævnte lande, disse landes behandlingsindsats og de heroinmisbrugende populationer, at det må forventes, at de ret ensartede erfaringer man har gjort sig med heroinbehandling i disse lande kan overføres til Danmark. Som argument imod heroinordination har det tidligere været anført bl.a. af det ekspertgruppeflertal, som i 2002 afviste denne behandlingsmulighed at der er store, uudnyt- tede muligheder for at forbedre de eksisterende behandlingstilbud. Er de eksisterende behandlingstilbud efter styrelsens opfattelse i dag kvantitativt og kvalitativt udbygget i en sådan grad, at det nævnte argument ikke længere har nogen vægt? Selvom behandlingstilbudene til stofmisbrugerne i nogen grad er udbygget kvantitativt og kvalitativt siden 2002, er der stadig meget store uudnyttede muligheder for at forbedre det eksisterende behandlingstilbud. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n16 For at sikre stofmisbrugere den bedst mulige behandling og kontinuitet i behandlingsforløbene, på lige for med andre kroniske tilstande/sygdomme med behov for længerevarende, eventuelt kontinuerlig indsats, er der behov for en udbygning af det tværsektorielle samarbejde med en nærmere beskrivelse af opgavefordeling mellem de forskellige sektorer. Stofmisbrugsbehandlingen i Danmark er præget af en generel mangel på standardiserede og evidensbaserede faglige procedurer indenfor både den sundhedsfaglige og socialfaglige del af behandlingen og en manglende kvalitetssikring. Der er heller ikke konsensus om mål for behandlingen. Tidligere har målet for behandling været helbredelse i form af stoffrihed. Men for en stor dels vedkommende er stofmisbrug en længevarende, evt. kronisk, tilstand præget af hyppige recidiv. Stofmisbrugsbehandling skal ses som en længerevarende, til tider kontinuerlig behandlingsform, hvor effekten af behandling er betinget af graden af fastholdelse i behandling. Derfor skal behandlingseffekten vurderes under behandlingen i forhold til reduktion af sidemisbrug, forbedret fysisk og psykisk helbred, forbedret social funktion, reduktion i kriminalitet og reduktion af samfundsbelastninger. Hidtil har der været store forskelle i kvalitet og indhold i stofmisbrugs behandlingen. Sundhedsstyrelsens kommende Vejledning om den lægelige behandling af stofmisbrugere i substitutionsbehandling, som forventes publiceret ultimo 2007, skal være med til at sikre en ensartet kvalitet i de væsentligste lægelige kerneydelser. Vejledningen vil på sigt kunne udgøre basis for en nødvendig kvalitetssikring af den sundhedsfaglige del af substitutionsbehandlingen og være sigtelinie for den organisatoriske tilrettelæggelse af behandlingen i kommunerne. Der er ligeledes behov for en overordnet monitorering af behandlingen med etablering af kliniske databaser som vil kunne give et tiltrængt og nødvendigt grundlag for indberetning af udvalgte indikatorer og dermed en kvalitetssikring af indsatsen En udbygning af behandlingssystemet udelukker ikke, at der etableres nye tiltag og forsøg rettet mod patientgrupper, som ikke har profiteret af den behandling de hidtil har modtaget. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n17 Som argument imod heroinordination har det tidligere været anført bl.a. af det ekspertgruppeflertal, som i 2002 afviste denne behandlingsmulighed at det ud fra et medicinsk synspunkt vil være irrationelt at anvende heroin i behandlingen frem for andre tilgængelige lægemidler. Siden er der åbnet op for muligheden af at ordinere injicerbar metadon. Er der forskelle imellem den gruppe af stofmisbrugere, som allerede i dag ville kunne få tilbudt ordination af injicer- bar metadon, og den gruppe, som i givet fald ville skulle ha- ve tilbudt heroinordination? Hvilke komparative fordele og ulemper ville der sundhedsfagligt set være ved heroinordination set i forhold til ordination af injicerbar metadon? Overordnet er målgruppen for inj. metadon og inj. heroin den samme. Det er ikke muligt at forudsige, hvem der vil profitere af behandling med henholdsvis inj. metadon eller inj. heroin. Erfaringerne fra de udenlandske forsøg viser, at de fleste patienter foretrækker behandling med inj. heroin. En del patienter i behandling med inj. metadon giver udtryk for, at de vil foretrække heroinbehandling, og behandling med inj. heroin kan formentlig tiltrække og fastholde en del personer, som ikke opfatter inj. metadon, som et attraktivt alternativ til den orale metadonbehandling. Ud fra et medicinsk synspunkt er det mere hensigtsmæssigt at anvende præparater, der kan indtages oralt og som har lang virkningstid, end at anvende et præparat som skal indtages intravenøst eller som skal ryges/sniffes, og som desuden har kort virkningstid. Begrundelserne for anvendelse af såvel inj. heroin, som inj. metadon, som substitutionspræparat er derfor heller ikke kun sundhedsfaglige, men også skadesreducerende i forhold til den sociale og kriminelle belastning. Behandling med inj. heroin er dyrere, ikke primært fordi selve præparatet er dyrere, men fordi de nødvendige kontrolforanstaltninger er mere personalekrævende. Heroins korte virkningstid nødvendiggør flere patientbesøg dagligt og kræver en længere åbningstid for den institution, der administrerer behandlingen. Substitutionsbehandling med heroin vil derfor altid være 2. valgs behandling, som kun kan komme i anvendelse i de tilfælde, hvor behandling med oral metadon eller inj. metadon har vist sig at være udsigtsløs. Behandling med inj. metadon er på grund af metadons længere virkningstid nemmere at administrere end inj. heroin, og skal kun gives en gang i døgnet, hvorimod inj. heroin skal gives mindst to gange. Behandling med inj. metadon er billigere, dels fordi præparatet er et billigere præparat og dels fordi det er mindre ressourcekrævende at udlevere medicinen. Hertil kommer, at det er ukompliceret at skifte mellem inj. metadon og oralt administreret metadon. Inj. metadon kan medføre vævsirritation og beskadigelse af de anvendte vener. Muligvis derfor opfattes behandling med inj. metadon ikke så attraktivt af de intravenøse heroinmisbrugere. Heroin er meget lidt vævsirriterende, og mere velegnet til intravenøs administration end metadon. Risikoen for utilsigtede hændelser (overdoser mm.) er større ved heroin- end ved metadonbehandling. Det skal dog understreges, at der ikke i hverken Schweiz, Holland eller Tyskland har været dødelige hændelser i forbindelse Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n18 med den overvågede indgift af heroin, men i alle forsøgene er forekommet tilfælde af overdoser. Begge behandlingsformer kan kun udføres af et specielt uddannet sundhedsfagligt personale i et særlig intensivt behandlingsregi, som vil være i stand til at varetage behandling af akutte livstruende tilstande i forbindelse opstået i forbindelse med medicineringen. Som argument imod heroinordination har det tidligere været anført bl.a. af det ekspertgruppeflertal, som i 2002 afviste denne behandlingsmulighed at man på sigt må forudse store vanskeligheder med at fastholde afgrænsningen af den gruppe, der skal tilbydes heroinbehandling. I hvilken udstrækning vil det efter Sundhedsstyrelsens opfattelse være muligt at afgrænse den omhandlede gruppe og dernæst fastholde afgrænsningen? Flertallet i ekspertgruppen fandt i 2002, at man på sigt måtte forudse store vanskeligheder med at fastholde den afgrænsning af gruppen og dermed det antal stofmisbrugere, der skal tilbydes heroinordination. Heroinbehandling skal forbeholdes personer, der ikke profiterer af 1. valgs behandling i form af buprenorphin eller oral metadonbehandling. Behandling med inj. heroin skal således afgrænses til personer, som, trods langvarig substitutionsbehandling med buprenorphin eller metadon og psykosocial støtte, fortsat har et intravenøst brug af ordinerede eller illegale opioider, og som har, eller er truet af, alvorlige helbredsmæssige og sociale komplikationer på grund af dette. På baggrund af de seneste erfaringer fra Schweiz og vores egen erfaringer med inj. metadon vurderer Sundhedsstyrelsen, at det er muligt at fastlægge en arbitrær afgrænsning af den gruppe. Ordination af inj. heroin til stofmisbrugere skal afgrænses til en speciel gruppe af læger. Sundhedsstyrelsen kan ikke på forhånd vurdere, om det vil være problematisk at fastholde denne afgrænsning, men en monitorering af behandlingen svarende til monitoreringen af behandling med inj. metadon, vil kunne svare på dette og samtidig give mulighed for at justere indsatsen. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n19 Som argument imod heroinordination har det tidligere været anført bl.a. af det ekspertgruppeflertal, som i 2002 afviste denne behandlingsmulighed at indførelse af heroinordination vil medvirke til at skabe signalforvirring i indsatsen for at forebygge narkotikamisbrug ikke mindst i forhold til de unge. Vil indførelsen af denne behandlingsmulighed ter Sundhedsstyrelsens opfattelse indebærer en risiko for sådan signalforvirring? Det forekommer ikke sandsynligt. På baggrund af erfaringerne i Schweiz har man registreret og beregnet prævalens og incidensraten for heroinmisbrug. Incidensraten toppede i 1990, og er siden faldet ganske markant. efen Vil heroinordination efter Sundhedsstyrelsens opfattelse kunne forventes at nedsætte antallet af narkotikarelaterede dødsfald i Danmark og i givet fald hvor meget? Vil der kunne være en risiko for dødsfald som følge af indtagelse af lægeordineret heroin? Det er Sundhedsstyrelsens opfattelse, at man ikke umiddelbart vil kunne forvente, at antallet af narkotikarelaterede dødsfald i Danmark vil blive mindre. Både de hollandske og de tyske forsøg viste samme dødelighed blandt de heroinbehandlede og i kontrolgruppen. Det kan dog anføres, at hvis man med et tilbud om heroinbehandling kan tiltrække og fastholde personer, som enten ikke har profiteret af den hidtidige behandling, eller som ikke aktuelt er i behandling, kan det reducere dødeligheden i denne målgruppe. Indflydelsen på den samlede dødelighed vil dog være helt marginal. På baggrund af de samme forsøg, og de schweiziske erfaringer, er der ikke grund til at forvente dødsfald i tilslutning til indtagelsen af heroin, men hyppigheden af utilsigtede hændelser er, som tidligere anført, større. Hvad kan den aktuelle årlige bruttoudgift til heroinbehandling af en stofmisbruger anslås at være? Hollænderne angiver udgiften per patient/år til og tyskerne har beregnet udgiften til Det er under forsøgsomstændigheder, men afhængig af hvordan behandlingen tilrettelægges skal man regne med en årlig udgift på kr. per patient/år. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt\n20 Står den anslåede, samlede årlige bruttoudgift efter Sundhedsstyrelsens opfattelse mål med de forventelige behandlingsresultater isoleret set og set i forhold til en mulig anden anvendelse af midler i en tilsvarende størrelsesorden på stofmisbrugsområdet, f.eks. til udvidelse af behandlingsdækningsgraden, forbedring af behandlingen med sædvanlige substitutionsstoffer (metadon og buprenorphin) og styrkelse af den psykosociale behandling, som skal ledsage substitutionsbehandlingen? Det er Sundhedsstyrelsens opfattelse, at det er vanskeligt at overføre de ovenstående resultater i en dansk sammenhæng. Sundhedsstyrelsen kan ikke fastslå, hvorvidt merudgifterne til iværksættelse af behandlingen med inj. heroin står mål med de forventede behandlingsresultater. Det må således være en politisk beslutning, hvorvidt man i Danmark vil indføre behandling med inj. heroin som supplement til den eksisterende substitutionsbehandling med buprenorphin og metadon. I en cost utility (udgifter/nytteværdi) analyse af de hollandske heroinforsøg er konklusionen, at metadon + heroin fra et samfundsmæssigt synspunkt er mindre omkostningskrævende end traditionel metadonbehandling. Behandling med heroin var ledsaget af en noget større livskvalitet (vurderet ved Quality Adjusted Life Years per patient per år), sammenlignet med metadonbehandling. De højere behandlingsudgifter blev mere end kompenseret ved reducerede udgifter til retsforfølgelse og reducerede udgifter til skader for så vidt angående kriminalitet. Nettoudbyttet for behandling var /år/patient. I det tyske forsøg er effekten mindre, men i 2. delrapport om forsøget anføres, at begge typer af behandling (dvs. metadon + heroin og metadon alene) kan svare sig økonomisk (cost-effektive) pga. en forøgelse af livskvaliteten (vurderet ved Quality Adjusted Life Years per patient per år). Udgiften til heroinbehandling var /år/patient og for metadonbehandlingen. I heroingruppen fandtes økonomiske besparelser på kriminalitetsrelaterede udgifter på 6.000, mens der i metadongruppen var øgede udgifter på Heroinbehandlingen var således noget dyrere end metadonbehandling, men til gengæld mere effektiv større helbredseffekter, større reduktion i illegalt misbrug. Er der behov for at iværksætte en dansk klinisk kontrolleret undersøgelse af behandling med injicerbar heroin eller kunne man på baggrund af de internationale erfaringer iværksætte behandling med injicerbar heroin svarende til retningslinierne for behandling med injicerbar metadon? Sundhedsstyrelsen finder ikke, at der behov for at iværksætte et kontrolleret forsøg med behandling med inj. heroin, idet der dels allerede er udført betydelige undersøgelser i europæisk regi, og dels fordi inj. heroin er et velkendt stof. Ved iværksættelse af behandling med inj. heroin som 2. valgs behandling i Danmark, skal dette foregå protokolleret med mulighed for overordnet monitorering og justering af indsatsen. Ordination af injicerbar heroin til stofmisbrugere okt


Olaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit - kun kr. 399.00\nKøb en Olaplex Bond Maintenance Shampoo NO.4 og Conditioner NO.5 sammen, og spar ekstra mange penge. Hvis du elsker den populære kur Olaplex Hair Perfector NO.3, vil du også elske disse to innovative og patenterede produkter. De er spækket med fugtgivende … læs mere her\nOlaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit Varefakta\nNavn: Olaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit\nMange leder efter den billigste Olaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: gå til shop\nKøb Olaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit for kun kr. 399.00 allerede i dag, så sendes den direkte hjem til dig.\nOlaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit findes stadig i Top-10 eller tæt på i varegruppen Health & Beauty > Personal Care > Hair Care > Shampoo & Conditioner. Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Olaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit online hos webshoppen NiceHair.dk, der har forstået at dække hele Danmark med de helt rigtige varer. Vi har håndplukket varerne og blandt dem er der helt sikkert noget for dig, som jo fx kan være den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nOlaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit kun kr. 399.00\nKøber du varer online, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. når produkterne er købt online, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, og det gør en prissammenligning let, uden af være afhængig af, at det skal være tæt på din bopæl. Og i dag kan du uden videre sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. Når du handler online er du også fri for, at døje med at få bugseret alle varerne hjem til dig selv. Shoppen sender din produkter til din adresse, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, og få den løsning, der passer bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder køen er der slet ikke, når du handler online, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “Olaplex Bond Maintenance Shampoo & Conditioner Kit” Annuller svar


Tirsdag D. 15. AUGUST 2017 KL. 15:10\nFoto: Søren Bidstrup og MARTIN DIVISEK.\nDet har været lidt komisk at følge de forskellige argumenter for, hvorfor Copenhagen Pride ikke igen kunne begynde på Nørrebro og ende på Rådhuspladsen.\nFørst var der Pridens officielle svar om, at den blev rykket til Frederiksberg Runddel, fordi der derfra er kortere til Rådhuspladsen. Dette kan helt åbenlyst ikke være grunden, da Sankt Hans Torv og Blågårds Plads ligger væsentligt tættere på.\nSiden har argumentationen skiftet karakter, og angrebene på dem, der mener, at Priden skal tilbage på Nørrebro, bliver stadig mere og mere skinger. »Man må kun blande sig i den debat, hvis man generelt kæmper for homoseksuelles rettigheder« hedder det ofte - og endnu oftere, at man slet ikke må blande sig i den debat overhovedet.\nMen det har jeg nu tænkt mig at gøre alligevel. Jeg har som den første venstreorienterede politiker nogensinde fået tildelt prisen »Årets laks«, og jeg har generelt støttet op om homoseksuelles rettigheder både herhjemme og andre steder. Senest var jeg til Priden i Istanbul, som desværre blev forbudt og deltagerne arresteret. Men jeg er også født og opvokset på Nørrebro og har en far fra Tyrkiet, og jeg ved derfor udmærket, hvor svært det kan være at leve åbent som homoseksuel i visse dele af byen, herunder Nørrebro.\nFlere af mine venner med anden etnisk baggrund, som har valgt at »springe ud«, har mistet alt kontakt med familien, og jeg har besøgt beskyttede krisecentre, hvor nogle må bo sammen med deres kærester af frygt for at blive slået ihjel. Og jeg har ligesom mange andre set, hvordan Islamisk Trossamfund og VIOMIS (Viden om islam) gentagne gange har inviteret hadprædikanter, der går ind for drab på homoseksuelle, til at holde oplæg i Korsgadehallen på Nørrebro med deltagelse af mere end tusind unge mennesker.\nPræcis derfor burde Priden starte på Nørrebro igen. For at vise at vi ikke accepterer, at der er organisationer i det her land, der promoverer drab på vores medmennesker.\nHad til homoseksuelle er ikke noget, man bliver født med, men noget man påduttet, og her er moskemiljøet i og omkring Nørrebro desværre en del af problemet, hvilket der er adskillige eksempler på. Hvem husker ikke udtalelsen fra talsmanden for Qatar-moskeen på Nørrebro om, at homoseksulle er »syge« eller den potpourri af kugleskøre homohadende imamer, der med jævne mellemrum er æresgæster hos Islamisk trossamfund.\nDerfor ville det være fantastisk, hvis Priden igen kom til Nørrebro, for man rykker ingen holdninger ved at gemme tingene væk.


Forfra og igen - "Øh men hvorfor pakker vi ?" - Movellas\n6. "Øh men hvorfor pakker vi ?"\n"Hej Sasia, hjælper du mig ikke med at pakke". Ava kom nærmest dansende ind gennem døren, hun var så spændt at hun var nød til at komme af med noget af det ved at bevæge sig.\nSasia stak hovedet ud fra køkkenet. "Øh jo, men hvorfor pakker vi ? Hvordan gik samtalen ?"\n"Nå ja hun ved det ikke, ingen ved det, det er sååå\nfedt det her".\nHendes underbevisthed havde kommet med sådanne udbrud siden hun fik at vide at hun skulle bo sammen med Zachary.\n"Nå ja, jeg har jo slet ikke snakket med dig, jeg fik ikke jobbet". Ava trak på skuldrene, men smilede som en tosse.\nSasia så på hende som om hun muligvis var tosset. "Okay trist, men hvorfor flytter du så ? Og hvad er du så pokkers glad for ?"\n"Jeg blev tilbudt et andet job, meget bedre løn, men det kræver jeg bor der, eget værelse med bad og der er svimmingpool i haven". Ava begyndte at samle nogle ting sammen.\nSasia smilte og sagde glad. "Ej det lyder da super fedt søde, var det til samtalen de tilbød dig det ? Og hvad skal du lave ?"\n"Skal vi sige det ? Vi kunne holde det som vores lille\nhemmeligthed. Må vi overhoved sige det ?"\nAva mente nu ikke det var forbudt at sige noget om jobbet til hendes veninde, folk ville jo trods alt se hende med ham, tanken fik det til at gyse i hende.\n"Jeg skal være assistent for Zac og bo hos ham i hans hus". Ava kunne ikke lade være med at hvine tøset og Sasia hoppede på stedet og klappede i hænderne.\nMåske lidt barnligt, men ind imellem måtte man vel gerne være lidt barnlig ?\nSasia tog en kasse og begyndte at putte ting i den. "Åh shit hvor fedt, har du så mødt ham eller hvordan ?"\n"Nope ikke endnu, han er i Australien, det var David og Eric der ansatte mig". Ava hentede sine ting på badeværelset.\nSasia sendte hende et grin. "Det lyder seriøst som en af dine historier Ava, det er jo nærmest ikke til at tro".\n"Oh ja, det er ren fan fiction, vi mødes, vi forelsker os,\nVi lever lykkeligt til vores dages ende".\nSlap lige af, tænkte hun, nu måtte hendes underbevisthed lige slappe af, det var et job ikke en kærligheds novelle og der var jo også lige det punkt i kontrakten.\n"Jahh og så nej, har skrevet under på at alt sexuel kontakt er total no go". Svarede Ava og trak på skuldrene.\nSasia løftede det ene øjenbryn. "Det var da trist, gad vide om det er dig eller ham de ikke stoler på i den henseende ?"\nAva trak på skuldrene, hun vidste faktisk ikke hvordan han var med kvinder, han blev sjældent set på dates og var åbenbart meget privat på området.\nHan havde endda giftet sig uden at offentligtheden overhoved vidste han havde en kæreste, men det havde ikke holdt og officielt havde der ingen været siden, det troede hun dog ikke helt på.\nDet tog dem ikke langt tid at få samlet alle hendes ting og få dem sat ned i hendes lille bil.\n"Tak Sasia, for hjælpen med at pakke og fordi jeg har måtte bo her". Ava smilede og gav veninden et knus.\nSasia gengældte knuset og åbnede så bildøren for hende. "Nu må du ikke glemme mig når du skal til at omgåes stjerne og celebrities".\n"Aldrig søde, jeg skal lige tjekke om det er i orden, så skal du komme og besøge mig og nyde poolen". Svarede Ava.\nSasia grinede. "Du ringer bare, så er jeg der som en mis. Hey det her minder mig om pretty woman, bare uden at du får hed sex og så at du selvfølgelig ikke er luder".\n"Nåh ja, så helt det samme, bare lige fratrukket alle hovedpunkterne, men ellers helt det samme". Sagde Ava og satte sig ind i bilen.\nSasia lukkede døren bag hende og vinkede, og Ava kørte afsted mod hendes nye hjem og nye liv, meget spændt og lidt nervøs over hvordan det ville blive.


Ekstrabladets læsere tager afstand fra Dansk Folkeparti – DF-Nyt\nEkstrabladets læsere tager afstand fra Dansk Folkeparti\nI forbindelse med Jesper Langballes dom over muslimske fædre ” Muslimske fædre slår deres døtre ihjel (æresdrab), og ser gennem fingre med onklernes voldtægter af dem” har Ekstra Bladet spurgt sine læsere om hvad de syntes om Dansk Folkeparti.\nDe spørgsmål man kan besvare lyder:\nEr Dansk Folkeparti blevet stuerent, eller er Langballes udtalelser i virkeligheden et udtryk for partiets holdning?\nHvad mener du – stem til højre og kom med en kommentar nedenfor!\nJa, det er bare Langballe der er langt ude.\nJa, men partiet har plads til individuelle holdninger.\nNej, Langballe viser DFs sande ansigt.\nNej, men Langballe er iøvrigt bare en løs kanon.\nStemmer du selv på Dansk Folkeparti?\nJa, til visse valg\nLæs mere og se svarene HER\nLast Updated on: september 15th, 2016 at 6:57 pm, by


Contra Ventum: 2012\nFødevareminister Mette Gjerskov har udtalt sig på Facebook:\nDe der biskopper – skulle de ikke finde en talsmand fra dette århundrede? Præster får lov at vie homoseksuelle, men de kan også sige nej tak. Denne åbenbart helt uhyrlige mulighed får biskopper til at blive tøsefornærmede: nu skal alle vielser ud af kirken, siger de. Har de mon overvejet konsekvenserne? Der røg lige hver fjerde kunde i butikken. Vi helt almindelige, der kommer til dåb, konfirmation, bryllup og begravelse, sparer således en tur i kirken – men er det i kirkens interesse? Man skulle måske overveje sit medlemskab af den forening…\nJeg indrømmer blankt, at jeg har været ude at cykle på motorvejen i dag. Men det må ikke foranledige nogen til den misforståelse at tro, at der skulle tale om en lovovertrædelse. Sagen er simpelthen, at den nye motorvej mellem Sønderborg og Kliplev har været åben for offentligheden i denne weekend. Og man har kunnet gå, løbe eller cykle kortere eller længere ture.\nNogle er imod gammeldags pædagogik med ”kæft, trit og retning”. De ser ned på den traditionelle pædagogik, der søger påbud og regler gennemført ved sanktioner. Og de vil slet ikke straffe, sige skældsord eller give ”røvture”.\nJeg kan derimod godt finde på at kalde konfirmanderne for hængeører, snothvalpe og sløve bananer. Og jeg straffer gerne hårdt - for at holde kursen:\nCCM U+08 Sr.\nDet var 17 grader varmt og solskin i eftermiddags, så det kan måske lyde mærkeligt, at isen er ved at smelte, når det så tydelig er forår. Men sagen er, at når det drejer sig om den kunstige is, så er vinteren lang. Og det er kunstig is, som mine børn og jeg har løbet meget på denne vinter.\nStatistiske argumenter (appel til popularitet) er altid problematiske.\nDerfor spørger Niels Hausgaard også: “Er de fleste de bedste eller bare de fleste?” Og derfor har man udtrykket: “Spis lort, 1.000.000 fluer kan ikke tage fejl!”\nSkriverier i JyskeVestkysten i de seneste par dage, kunne give anledning til den antagelse.\nMen man skal nu ikke tro på alt, hvad der står i avisen:\nWoody Allen skulle have sagt: "To You I'm an atheist; to God, I'm the Loyal Opposition." Han er ikke det eneste medlem af Guds loyale opposition:\n"Der står mig bekendt intet i Bibelen om, at sognepræsten skal være en mand, men det står, at mand og kvinde skal føjes sammen.\nDer har på nettet længe floreret en historie om en gravid mand: "The pregnant Mr. Lee".\nHistorien er ikke sand, men stammer fra en slags online installationskunst, der vil tage emnet op til debat. (Se The First Human Male Pregnancy).\n“Manu Sareen diskriminerer kirken i forhold til islam”\nRalf Pittelkow. Den Korte Avis, 18. marts 2012\n"Kirkens syn på ægteskabet er et teologisk spørgsmål. Staten skal ikke afgøre teologiske spørgsmål. Staten kan gifte homoseksuelle, men om de kan tildeles ægteskab i kirken, må afgøres af kirken.\nIkke nok med, at staten leger teolog – med kirkeminister Manu Sareen i spidsen. Man gør det oven i købet på en ualmindelig plump og arrogant måde."