Netværk og klynger online en midtvejsstatus - PDF\nNetværk og klynger online en midtvejsstatus\nDownload "Netværk og klynger online en midtvejsstatus"\n1 Netværk og klynger online en midtvejsstatus ELYK Working Paper 5 Udarbejdet af Simon B. Heilesen og Niels Henrik Helms\n2 Simon B. Heilesen og Niels Henrik Helms, 2011(rev 2012). Odense og Roskilde Udgivet af Knowledge Lab ISBN EAN ELYK Workingpaper Link til e-udgave:\n3 Indholdsfortegnelse 1. Netværk og klynger online en midtvejsstatus Indledning Hvordan vælger man en platform? SECTIONS-model SECTIONS-parametrene i nyt lys Cases: Energiklyngecenter Sjælland Klyngens historie og baggrund Energiklyngecenter Sjælland og ELYK Valg af system Platformen Sammenfatning: Energiklyngecenter Sjælland Cases: E-business Fyn Netværkets historie og formål E-business Fyn og Elyk-projektet Systemvalg og udvikling Udvikling og anvendelse Foreløbige konklusioner ift. e-business Fyn Litteratur BILAG: 29 Bilag A Bilag 1. Workshop om platform til Energiklyngecenter Sjælland 30 A.1 Oversigt A.2 Resumé af resultaterne fra workshoppen A.2.1 Målgruppe A.2.2 Tillid A.2.3 Hvor passer det ind i den kommunikative praksis A.2.4 Formål A.2.5 Struktur A.3 Konkrete forslag A.3.1 Layout A.3.2 Kalender A.3.3 Telefonbog A.3.4 Videregivelse af aktuel information A.3.5 Information i almindelighed A.3.6 Gode eksempler A.3.7 Dialog A.4 Brug A.4.1 Energiklyngecenter Sjællands rolle A.4.2 Aktører A.4.3 Eksisterende eksempler Bilag B Spørgeskema, Energiklyngecenter Sjælland 40 Bilag C Udvidet analyse af anvendelse i energiklynge Sjælland 43 C.1.1 Logfiler og statistikker C.1.2 Spørgeskema C.1.3 Interview C.1.4 Drift... 48\n4 C.1.5 Borgermøder og brugere C.1.6 Erhvervslivet C.1.7 Borgergrupper og lokal kommunikation C.1.8 Kommunale medarbejdere C.1.9 Problemer med funktionalitet Bilag D Spørgeskema, E-Business Fyn 54\n5 Netværk og klynger online en midtvejsstatus 5/60\n6 1. Netværk og klynger online en midtvejsstatus 1.1 Indledning ELYK-projektets delprojekt 2 har til opgave at undersøge, hvordan digitale teknologier kan understøtte udviklingen af netværk og klynger i yderområderne i Region Sjælland og Region Syddanmark. Der ligger naturligvis en række udfordringer i forhold til et sådant forsknings- og udviklingsprojekt. Alene den begrebslige afklaring er en udfordring i og med netværksbegrebet har fundet bred anvendelse, men samtidig er dets definitoriske bestemmelse blevet udvandet og diffus. Den franske sociolog Bruno Latour skriver i sin artikel fra 1999 om sin egen anvendelse af begrebet netværk:.. it has lost any cutting edge and is now the pet notion of all those who want to modernize mordernization og lidt længere fremme i artiklen fremhæver han det, der var den oprindelige betydning for ham, og som også for os må være det afgørende:.. a series of transformations. Netværk er ikke som et it-netværk en friktionsløs infrastruktur af relationer, det er transformationer som skaber relationer. Relationer som skabes af de deltagende aktører og aktanter (her teknologier), og som ideelt set medfører læring og forretningsudvikling for deltagerne. I en undersøgelse af forskellige grønne netværk i Danmark har Moesgaard m.fl. lave en netværkskarakteristik, som hedder: Et netværk består i sin mest generelle form af en række relationer, der er forbundet af via en række knudepunkter. Disse knudepunkter kan have forskellig karakter og vil typisk bestå af såvel forskellige former for sociale aktører, så som individer, organisationer og gruppe, som materielle og immaterielle artefakts som tekniker, bygninger, og materialer og aktiviteter. Relationer vil ligeledes have forskellig i form af forskellige typer af tekniske, sociale, kulturelle og institutionelle relationer. Netværk og klynger online en midtvejsstatus 6/60\n7 Denne brede og inkluderende definition, som er inspireret af den svenske økonom Håkonsson 1 (jf. Mandják, Simon og Szalkai 2011), bruges her som afsæt for diskussionen af netværk og netværksudvikling. Det ofte overlappende begreb klynger ses som fortætninger af relationer, der er defineret af forskelle, hvor det gensidige samspil skaber viden og/eller økonomisk merværdi. Samtidig vil vi påpege, at den systematiske og rationelle model for klyngeudvikling, som en form for erhvervsfremmevirkemiddel, der fx advokeres for i Oxford Reseach s Klyngehåndbog i form af: Klyngeudvikling: En praktisk fremgangsmåde med 12 skridt, nok kan bruges som inspiration til design af sådanne processer, men ofte bliver rationelle normative planlægningsmodeller, som fjerner blikket fra mere kreative processer, der kunne give mulighed for mere radikale innovationsprocesser. Her bliver det typisk mere af det samme med fokus på den forbedring eller om man vil den inkrementale innovation. Det betyder naturligvis ikke, at der i et udviklingsperspektiv ikke skal skabes et vidensgrundlag for beslutnings- og designprocesser, derfor indledtes denne del af Elyk-projektet i september 2009 dels med en undersøgelse af kommunikationspraksis i eksisterende, relevante netværk og klynger (Heilesen & Helms, 2010) og dels med en afdækning af, hvilke kriterier, der bør opstilles for valg af systemer til at understøtte online-kommunikation og -samarbejde Konklusionen på undersøgelsen af kommunikationspraksis var, at der blandt nystartede netværk og klynger syntes at være væsentligt større interesse for at forsøge at arbejde med nye, digitale former for kommunikation, end der var blandt veletablerede klynger og netværk. Derfor valgte ELYK-delprojektet at indlede et samarbejde med to helt eller relativt nyetablerede klynger, nemlig henholdsvis Energiklyngecenter Sjælland og E-business Fyn. Fordelen ved dette valg var, at begge samarbejdspartnere var stærkt interesserede i og villige til at bruge ressourcer på at opbygge nye kommunikationsplatforme og lade dem spille en fremtrædende rolle i kommunikationen med klyngernes medlemmer/brugere. Ulempen var, at ELYK-projektets forsøg med kommunikation i klynger først kunne gå i gang, når klyngerne faktisk enten kom i drift eller blev introduceret til den digitale platform. Det gjorde de i begge tilfælde noget senere end forventet, og derfor har perioderne for praktiske eksperimenter måttet begrænses til 12 måneder. ELYK-projektet arbejder metodisk med en særlig variant af brugerdreven innovation baseret på involvering af brugere som medskabere i en iterativ udvik- Netværk og klynger online en midtvejsstatus 7/60\n8 lingsproces (Heilesen og Helms 2011, Helms 2010, Gynther, 2010). Brugerdreven innovation kan udlægges på mange forskellige måder, og det kan kategorien brugere i særdeleshed også. I vores sammen hæng defineres brugerne som dem, der rent faktisk skal bruge systemet i deres samarbejde. Derfor evalueres de to forsøg med klynger løbende i samarbejde med klyngemedarbejdere og slutbrugere med henblik på at forbedre systemerne. Nærværende rapport handler om erfaringerne fra de første måneder af forsøgene, og den danner basis for en optimering af de to it-systemer, der indgår i forsøgene. 1.2 Hvordan vælger man en platform? ELYK-projektet har en eksplorativ og dialogisk tilgang til udvikling af produkter, hvor indledende observation af eksisterende praksis fører frem til en stadigt mere intensivt brugerinddragende eksperimentel udvikling af brugbare løsninger. I de aktuelle cases, hvor de to nydannede klynger ikke allerede havde en praksis, udgjorde den generelle undersøgelse af kommunikationspraksis i klynger og netværk (Heilesen & Helms, 2010) samt en workshop ( , Bilag A) med en halv snes kommende eller potentielle brugere af Energiklyngeplatformen grundlaget for en formulering af de antagelser, som dannede afsæt for samarbejdet med klyngemedarbejderne om en udformning af en it-løsning. I E- business Fyn etableredes samarbejdet gennem dialogmøder med dels tovholderen for klyngen, dels med nogle af hovedaktørerne. I løbet af disse processer blev det klart, at der for at sikre en systematisk tilgang var behov for nogle kriterier for valg af system. 1.3 SECTIONS-model For at sikre en systematisk tilgang til systemvalg og udvikling valgte vi i projektet at se nærmere på Bates og Poole s, (2003) SECTIONS-model, der er en videreudvikling af Bates (2005) ACTIONS-model. Begge modeller er oprindelig udviklet i forhold til uddannelse og i særdeleshed i forhold til fjernundervisning. I og med, at denne del af projektet var baseret på distribueret samarbejde og adgang, deling og udvikling af viden, der må ses som forskellige former for læring, vurderede vi at modellen i en tilpasset udgave kunne være relevant. Akronymet SECTIONS står for: Students (studerende), Ease of use and reliability (brugervenlighed og stabilitet) Costs (omkostninger), Teaching and learning Netværk og klynger online en midtvejsstatus 8/60\n9 (Pædagogiske og didaktiske aspekter), Interactivity (interaktivitet), Organisational issues (organisatoriske spørgsmål): Novelty (aktualitet): Speed (hastighed). SECTIONS-modellen stammer fra en tid, hvor det var almindeligt at implementere ét bestemt Learning Managent System (LMS) i organisationen og derefter konsekvent udbyde undervisning ved hjælp af det. Siden har den teknologiske udvikling, først og fremmest det der med en bred karakteristik kaldes Web 2.0 åbnet for langt mere fleksible kommunikative og organiseringsmæssige løsninger. Men i den aktuelle sammenhæng, som er samarbejde i klynger, har det været en fordel at tænke i én sammenhængende og enkel løsning frem for en broget vifte af Web 2.0 værktøjer, subsidiært en løsning, der kobler til sådanne værktøjer. Typisk kræver disse løsninger tid og indsigt at lære at bruge i effektive kombinationer. Projektet viste siden, at denne tilgang både havde muligheder og begrænsninger bestemt af brugernes erfaringer med digitalt medieret kommunikation, og med brugernes kommunikative behov. ELYK-projektets problemstillinger adskiller sig en del fra undervisning på en uddannelsesinstitution eller undervisning udbudt af en institution i form af fjernundervisning. I projektet i almindelighed og særdeleshed i denne del af projektet arbejdes der med at udvikle generelt anvendelige løsninger til mange og vidt forskellige organisationer. Forskelligheden består dels i definition af afsender og modtager og dels i deres teknologiske udgangspunkt, organisationsformer, sociale og uddannelsesmæssige og kommunikative behov. Det er projektets antagelse, at sådanne netværker konstitueres som en læreproces, hvor deltagerne gennem interaktionen skaber viden, men der derimod sjældent tale om en planlagt formaliseret læreproces, sådan som vi typisk ser i formel uddannelse og undervisning. Der skal derfor nogen bearbejdning til, inden modellen har kunnet udgøre et tilfredsstillende grundlag for ELYK-analysearbejdet. De studerende er i en undervisningssammenhæng ikke en homogen gruppe, men har dog alligevel det fælles karakteristikum, at de skal deltage i undervisning, hvor der er en mere eller mindre fælles overenskomst om form, indhold og arbejdsdeling. I og med de deltager i undervisningen transformeres de fra individer til en defineret rolle, - at være studerende I vores sammenhæng er der i almindelighed ikke tale om studerende (om end der i den fynske case også i et mindre omfang er tale om undervisning). Kategorien studerende må her redefineres som brugere. Brugerne består dels af klyngernes administrative og faglige medarbejdere og dels af klyngernes medlemmer (repræsentanter for virksomhed, organisationer, privatpersoner). Hvad angår brugerne, er det vigtigt at afklare: Netværk og klynger online en midtvejsstatus 9/60\n10 Hvem er brugerne? Hvordan og med hvilken rolle indgår de i netværket? Hvad er deres teknologiske udgangspunkt? Hvad er deres medievaner? Hvordan egner teknologien sig til at understøtte deres behov? Brugervenlighed og stabilitet er en bred ramme for en række ret forskellige forhold. Brugervenlighed kan forstås i gængs HCI-forstand som forskellige ergonomiske faktorer, der tilsammen betinger, at et IT-produkt er virkningsfuldt, formålstjenligt og behageligt at arbejde med (Technical Committee, 1998). Men i videre forstand omfatter brugervenlighed også det, som Rogers (2005) betegner compatibility, altså forenelighed med brugerens erfaringsverden samt sociale, kulturelle og etiske normer. Stabilitet hænger sammen med brugervenlighed for så vidt som, at et ustabilt system ikke er specielt brugervenligt. Men stabilitet handler også om, hvor gennemprøvet teknologien er (har den bevist sin anvendelighed). I denne fortolkning hænger begrebet sammen med aktualitet, som diskuteres nedenfor. Spørgsmål til afklaring omfatter: Hvor hurtigt kan man lære at bruge systemet?(learnability) Hvor let er systemet at bruge? Hvor behageligt er systemet at arbejde med? Hvor velegnet er systemet til at løse de opgaver, der er nødvendige? Hvor godt matcher systemet brugernes tekniske forudsætninger? Hvordan passer systemet ind i brugernes erfaringsverden? Hvor gennemprøvet er systemet generelt og til specielle formål? Hvilken videnmæssig merværdi oplever brugerne, at systemet giver dem? Omkostninger er ikke kun et spørgsmål om licenser og omkostning pr. bruger. For systemejeren er der omkostninger forbundet ved at indkøbe, implementere, integrere, vedligeholde og uddanne i brugen af systemer. For systembrugeren kan der være udgifter til indkøb af hardware og software, uddannelse i brug, samt i integration med andre systemer (se også organisation nedenfor). Netværk og klynger online en midtvejsstatus 10/60\n11 I denne forbindelse skal det afklares: Hvad koster systemet i indkøb og løbende abonnement? Hvad koster implementering og drift? Hvad er der af forudsigelige ekstraudgifter? Hvordan kan systemet integreres med andre systemer? Hvad er forholdet mellem samlede udgifter og samlet brug? Endelig er der spørgsmålet om omkostninger i forhold til den videnmæssige merværdi(jf. ovenfor) Pædagogiske og didaktiske aspekter kan ikke direkte omsættes til netbaseret samarbejde i klynger. Men alligevel er der et element af uformel læring og videndeling, som skal overvejes i form af spørgsmål om: Hvilke mål er der for videndeling og uformel læring? Hvordan finder disse uformelle læringsprocesser sted? Hvilke teknologier egner sig til at understøtte processerne? Interaktivitet tolkes som kommunikation. Betegnelsen kommunikation (der jo pr. definition er interaktiv) sætter fokus på indholdet snarere end formen på den information, der udveksles. Med den stadigt større betydning af tidstro kommunikation med lyd og levende billeder spiller menneske-maskin interaktionen en mindre fremtrædende rolle. Kommunikation kan også omfatte udveksling af data på tværs af systemer. Dette tages op som selvstændigt punkt nedenfor (portabilitet). Spørgsmål til afklaring omfatter: Hvilke(n) kommunikationsform(er) understøtter systemet? Hvor velegnet er systemet til at understøtte den intenderede form for kommunikation? Hvordan dækker systemet de samlede behov for kommunikationskanaler? Netværk og klynger online en midtvejsstatus 11/60\n12 Organisatoriske spørgsmål omfatter flere forskellige forhold. SECTIONS spørger ud fra en traditionel tilgang til systemudvikling om, hvordan organisationen skal ændres for at kunne anvende den nye teknologi. Nyere systemudvikling lægger vægt på at formulere spørgsmål om, hvordan man kan integrere teknologien i organisationens arbejdsgange og eksisterende teknologier, og hvordan teknologien kan være med til at udvikle organisationen. Sådanne formuleringer er hensigtsmæssige, når der i meget vid udstrækning vil være tale om frivillig adoption af netværksteknologier. I snæver ELYK-projektforstand handler organisation også om, hvordan teknologierne administreres i projektet, både internt og i forhold til projektets partnere samt slutbrugere af e-læring og networking. Disse sidste skal på et tidspunkt overtage teknologierne, og heri ligger der også organisatoriske udfordringer. Spørgsmål omfatter: Hvordan kan systemet implementeres og driftes af ELYK-projektet? Hvordan kan systemet integreres i brugernes (partnerorganisationer og slutbrugere) IT-organisation? Hvordan kan systemet integreres med brugernes eksisterende ITsystemer? Hvordan kan systemet integreres i brugernes organisation, forstået som struktur og arbejdsgange? Hvordan kan systemet bidrage til organisationsudvikling? Hvordan kan systemet på et givent tidspunkt overdrages til brugerne? Aktualitet handler ikke om at bruge den nyeste teknologi, selv om det naturligvis er uhensigtsmæssigt at bruge en, som er ved at være forældet. Argumenterne herfor er for det første problemerne ved at holde opdatering og udvikling af systemer, der nærmere sig udløbsdatoen kørende, men dernæst også, at sådanne teknologier også har en stærk symbolsk betydning, hvor fx såkaldte Web 2.0 tilgange demonstrere at brugerne er med på det nyeste. Teknologien skal således være tidssvarende, men den må også gerne have bevist sit værd (jf. punktet stabilitet) i form af brugsværdi generelt og egnethed til relevante formål en bibetydning af det engelske ord novelty er netop overfladisk og forgængelig. Frygten for at vælge løsninger, som ikke er holdbare er udtalt i de fleste organisationer. Derfor vil det også være vigtigt for accept af et system, at der hersker tillid til produktet, fx ved at producenten er veletableret og/eller der er Netværk og klynger online en midtvejsstatus 12/60\n13 genkendelsesværdi i produkter og produktnavne. Samtidig er det vigtigt for nogle brugergrupper, at systemet ikke er eller virker gammeldags. Spørgsmål til afklaring omfatter: Hvor aktuelt er systemet i forhold til andre systemer med tilsvarende funktionaliteter? Hvilke erfaringer findes der om systemet? Hvor velkendt og etableret er producenten? Hvor velkendt og anerkendt er systemet? Hastighed er i Bates forstand primært et økonomisk anliggende: Hvad skal der til af ressourcer for at udvikle et kursus eller andre undervisningsmaterialer? Der er således en sammenhæng med punkterne om brugervenlighed, omkostninger, pædagogik og organisation. Desuden er fokus på kursusadministration og i bred forstand læringsobjekter. I ELYK-sammenhæng er spørgsmål til dette punkt dækket ind af de øvrige nævnte punkter Sikkerhed er indbygget i konventionelle LMS er i form af adgangskontrol, rettighedsstyring og eventuelt også autentificering af studerende i forbindelse med tests og eksaminer på nettet. Sikkerhed er mindre udbygget i mange af de Web 2.0-værktøjer, som for tiden er populære kommnikationskanaler. Sikkerhed kan betyde noget for den fortrolighed og faglige kvalitet, som gerne skal kendetegne det netbaserede samarbejde i klynger. Derfor skal det overvejes: Hvordan fungerer adgangskontrol til systemet? Hvordan kan styres rettigheder til adgang til mapper og materialer? Hvordan sikres, at fortrolige data? Portabilitet er ikke et af punkterne i SECTIONS-modellen. Men den er nødvendig at medtænke ved valg af et nyt system, og i ELYK-sammenhæng er der derfor tilføjet et punkt om, hvordan det er muligt at overføre data fra et system til et andet. I bred og meget enkelt forstand er der tale om integration mellem programmer som fx Windows Office-pakke eller Googles online programmer. Men specielt for e-læring er der med SCORM (Shareable Content Object Reference Model) defineret tekniske referencer for, hvordan LMS er kan kommunikere med Netværk og klynger online en midtvejsstatus 13/60\n14 hinanden, således at studerende kan arbejde på tværs af platforme, samt dele og genbruge materialer (Advanced Distributed Learning, 2009). Ligesom der for indhold er defineret egentlige standarder (Learning Object Metadata eller LOM) (LOM). Endelig er der selvfølgelig en række generelle standarder for webarkitektur og indhold 2. Samme form for portabilitet kan vise sig at være aktuel for klyngesamarbejdssystemer. Derfor overvejes: Er systemet SCORM-compliant eller overholdes generelle itstandarder? Hvilke muligheder generelt er der for at integrere det aktuelle system med andre systemer? Portabilitet handler i dag også om, hvilke platforme, der kan bruges som tilgang til systemet. 1.4 SECTIONS-parametrene i nyt lys SECTIONS-modellens parametre, samt udvidelsen med et P, er af ret forskellig karakter, og de repræsenterer problemstillinger, der sædvanligvis løses på forskellige niveauer og af forskellige typer af medarbejdere i en organisation. I grove træk kan parametrene inddeles i tre forskellige hovedtyper, om end der er et vist overlap mellem kategorierne: Organisatoriske: Omkostninger, Organisation, Aktualitet. Pædagogiske og kommunikative: Brugere, Brugervenlighed, Kommunikation, pædagogiske og didaktiske aspekter. Tekniske: Stabilitet, Hastighed, Sikkerhed, Portabilitet. Organisatoriske hensyn er typisk noget, som vil optage især ledelse og linjeorganisation. Tekniske hensyn er navnlig IT-afdelingens domæne, hvis der er en sådan. Mens de pædagogiske og kommunikative hensyn især har betydning for 2 Standarder. Netværk og klynger online en midtvejsstatus 14/60\n15 organisationens undervisere og kommunikationsmedarbejdere; samt bredere for alle slutbrugere i organisationen. Valg af system (dvs.: nyudvikling af et system eller anskaffelse af et eksisterende) er til syvende og sidst en ledelsesbeslutning, men den vil som regel være resultat af en udredning og forhandling med/mellem flere af interessentgrupperne i organisationen, hvor der indgår såvel organisatoriske som tekniske og pædagogiske/kommunikative hensyn. Måden, denne forhandling er foregået på, afhænger af tilgangen til systemudvikling. I den skandinaviske tradition har der længe været lagt vægt på brugerinddragelse, samtidig med at endemålet i stigende grad er blevet opfattet som tilrettelæggelse og integrering af funktionalitet til at understøtte og udvikle en praksis. Brugerdreven innovation ligger i direkte forlængelse af traditionen for at inddrage slutbrugerne i en dialog, hvad enten der er tale om den mere markedsanalyserende tilgang (Voice of the Consumer) eller om en eksperimenterende tilgang, hvor brugerne er skabere eller medskabere af løsningen (Lead User) (Nordic Council of Ministers, 2006). Det er en hybrid af disse tilgange, som er anvendt i ELYK-projektet. Modellen er her baseret på indledende iagttagelser (gennem interviews) som skifter til en mere involverende tilgang. Ved udvikling af løsninger på basis af brugerdreven innovation er det vigtigt at inddrage alle relevante medarbejderkategorier. Og da de forhold, der skal belyses, ikke kan klassificeres éntydigt ud fra enkelte medarbejderkategorier, giver det ikke mening at distribuere opgaverne, således at en bestemt medarbejderkategori kun beskæftiger sig med forhold inden for dens snævre faglige ekspertise. Der skal tænkes bredere, og der er brug for en måde at anskueliggøre arten af og sammenhængen mellem de mange forskellige forhold, som skal tages i betragtning, når der skal udvikles en acceptabel løsning. Begrebet systemaccept (system acceptability) er tidligt behandlet af Jacob Nielsen (1993), hvis model især belyser de såkaldt praktiske sider af acceptérbarheden (practical acceptability). Til disse kan umiddelbart regnes de organisatoriske og tekniske dimensioner. Til de praktiske egenskaber hører i Nielsens model også brugervenlighed (usability) og nytteværdi (utility; her kommunikation forstået som hensigtsmæssigheden af valg af medium), begge egenskaber, der har en kulturel og social dimension såvel som en praktisk og som dermed illustrerer vanskeligheden ved at kategorisere. Netværk og klynger online en midtvejsstatus 15/60\n16 Den anden hoveddimension, den sociale accept (social acceptability), som Nielsens model ikke går i detaljer med, rummer i den aktuelle sammenhæng de pædagogiske, didaktiske og kommunikative aspekter, men også væsentlige dele af det, der i SECTIONS-modellen meget bredt betegnes som organisation. Spørgsmål om udvikling af organisationen og om integration af IT-løsninger er reelt mere spørgsmål om social accept end om praktiske løsninger. Det giver derfor mening at medtage organisationsintegration som et spørgsmål om social accept. Samtidig er der måske brug for at reformulere begrebet accept til noget mere aktivt, altså hvordan disse teknologier indgår i og både bliver en del af og ændrer den daglige praksis. Her foreslår vi begrebet teknologi-inklusion. Med disse justeringer er det muligt at kombinere SECTIONS-modellens begrebsapparat med Nielsens hierarkiske strukturering af de vigtige forhold for accept af systemer og dermed skabe en visuel fremstilling af sammenhængen mellem de forhold, der skal tages i betragtning (Figur 1). Teknologiinklusion Social Praktisk Organsatorisk Integration Brugere Strategier og metoder Brugbarhed Styring Teknik Kommunikation Brugervenlighed Omkostninger Aktualitet Organisation Hastighed Portabilitet Sikkerhed Stabilitet Fig 1. Netværk og klynger online en midtvejsstatus 16/60\n17 2. Cases: Energiklyngecenter Sjælland 2.1 Klyngens historie og baggrund Energiklyngecenter Sjælland (http://www.energiklyngecenter.dk) har til opgave at hjælpe kommunerne i Region Sjælland med at skabe grøn vækst og grønne løsninger på energiområdet samt at anvise veje til at reducere udledningen af drivhusgasser. Det er centerets opgave at informere, iværksætte initiativer på området, facilitere nye former for tværkommunale samarbejder og skabe et generelt kompetenceløft på energiområdet. Blandt opgaverne er også at lade kommunerne anspore til grøn vækst i det lokale erhvervsliv, samt at skabe nye forretningsmodeller. Energiklyngecenteret startede officielt sit virke i marts 2010 og lancerede i oktober-november 2010 de første energilandsbyer ( energi i landsbyer og åbne landområder ) i de tre kommuner, som har taget initiativ til centeret: Lolland, Kalundborg og Roskilde). 2.2 Energiklyngecenter Sjælland og ELYK Energiklyngecenter Sjælland var blandt de klynger og netværk, der indgik i den undersøgelse af kommunikationspraksis i danske erhvervsnetværk, som indledte arbejdet med ELYK s delprojekt om klynge- og netværksdannelse (Heilesen & Helms, 2010). Den indledende kontakt blev i februar-marts 2010 udbygget til et egentligt samarbejde om at bruge energilandsbyerne som en case for skabelse af netværk, der skal facilitere et samarbejde mellem aktører fra kommuner, erhvervsliv og almindelige borgere. 2.3 Valg af system I løbet af foråret 2010 drøftede ELYK-projektet og Energiklyngecenteret de krav, der skal stilles til en platform for energilandsbyerne, og efter en demonstration af to prototyper i to forskellige systemer faldt valget på Moodle. Til grund for valget lå følgende overvejelser: Organisatoriske Cases: Energiklyngecenter Sjælland 17/60\n18 Omkostninger. Systemet skal være så billigt som muligt i anskaffelse, drift og ajourføring. Det skal kunne integreres med eksisterende websted for Energiklyngercenter Sjælland. Det stilles gratis til rådighed for alle brugere. Organisation. Når systemet først er udviklet i samarbejde med ELYK, skal driften kunne varetages af Engergiklyngecenterets medarbejdere under ledelse af webmasteren. Systemet skal hostes på en sådan måde, at det uden problemer kan overdrages til Energiklyngecenter Sjælland ved ELYK-projektets ophør. Systemet præsenteres for brugerne som en udvidelse til det eksisterende websted, og de to grænseflader skal mest muligt ligne hinanden. Aktualitet. Der skal anvendes et tidssvarende, velanskrevet og gennemprøvet system, der kan køre problemfrit. Pædagogiske og kommunikative Brugerne er medarbejdere i små og mellemstore virksomheder, medarbejdere i kommuner samt private borgere, alle med interesse for energibesparelser. Det teknologiske udgangspunkt er ikke højt. Mange surfer nok på nettet, men avanceret brug af netbaseret kommunikation er ikke udbredt. Der er behov for en enkel og rent web-baseret løsning, således at brugerne ikke skal installere software på egen pc. Brugervenlighed og stabilitet. Det må ikke være kompliceret og tidskrævende at lære at bruge systemet. Grænsefladen skal være tiltalende med overskuelige menuer, logisk opbygning, stor skrift og udstrakt brug af illustrationer. Systemet skal kunne håndtere dialoger, enkle databaser, link-og dokumentsamlinger, nyhedsbrev, og websider. Der skal appelleres til genkendelighed ved at tilstræbe et design, der ligner websider og indholdet skal fremhæve velkendte, lokale omgivelser. Systemet skal være yderst driftsikkert, og det skal også være på markedet til næste år. Pædagogiske og didaktiske spørgsmål. Systemets primære formål er videndeling, dels mellem Energiklyngecenteret og brugerne, dels mellem brugergrupper på landsbyniveau eller fagligt definerede grupper (kommunalt ansatte energimedarbejdere, virksomheder). Desuden fungerer systemet som kontaktskaber mellem brugerne samt som informationsbank. Fora af forskellig art (herunder et nyhedsbrev), link- og dokumentsamlinger og enkle databaser dækker behovene for kommunikation Tekniske Cases: Energiklyngecenter Sjælland 18/60\n19 Sikkerhed. Brugerne skal kunne identificeres af Energiklyngecenter Sjælland, og der skal derfor være adgangskontrol, men samtidig fri mulighed for at tilmelde sig. Der skal skabes et hierarki af rettigheder omfattende systemadministratorer, særlige brugere med egne, lukkede fora, samt almindelige brugere. Indhodet i de lukkede fora er fortroligt inden for brugergruppen, mens indholdet af systemet generelt er tilgængeligt for alle i og uden for systemet. Portabilitet i form af flytning til andre systemer er ikke aktuelt. Integration med websted udformes på enkelt vis med links. 2.4 Platformen ELYK-Moodle blev etableret i marts 2010 som generel platform for eksperimenter med et samarbejdsværktøj. Moodle er en open source platform for undervisning og samarbejde (et Virtual Learning Environment, VLE eller Learning Management System, LMS, Med over installationer på verdensplan er Moodle en meget udbredt platform. Det udmærker sig ved at være et meget fleksibelt værktøj, og udgifterne til installation og drift er ubetydelige, når man sammenligner med andre LMS/VLE-systemer ELYK-Moodle blev derefter dedikeret til formålet og opbygget til energilandsbyplatform i løbende samarbejde i møder og korrespondance med medarbejdere fra Energiklyngecenter Sjælland i perioden juni til oktober Augustworkshoppen med brugere (se Bilag 1) bidrog væsentligt til overvejelserne om tilrettelæggelse af indhold og design. Moodle-platformen har eget domænenavn, og tilgås fra Energiklyngecenter Sjællands websted via links fra to sider, Aktiviteter/landsbyer og åbne landområder og energilandsbyer.dk (se Figur 2). En Google-søgning ( ) viser, at kun fire andre websteder henviser direkte til Moodle-webstedet, og at der også kun er en håndfuld links til Energiklyngecenter Sjællands webstede (men mange omtaler af organisationen). Forum for Energiklyngen for Landbyer og Åbne Landområder er opbygget i tre kolonner (Figur 1). Til venstre er der tre bokse med menuer (søgning, administration hvor almindelige brugere kun ser link til deres egen profil, samt brugere der er online). Til højre er der to bokse med henholdsvis kommende begivenheder og seneste aktiviteter (i systemet). I midterkolonnen er det Cases: Energiklyngecenter Sjælland 19/60\n20 egentlige indhold opstillet i en række grupper: Introduktion til klyngen og til Moodle-systemet ( Velkommen til Landsbyklyngen ), en gruppe for hver af de deltagende landsbyer, informationer i form af Gode eksempler og Værd at vide om energirenovering, en gruppe reserveret for og kun synlig for kommunale medarbejdere, som samarbejder om Energiklyngen, og endelig en ikke udnyttet gruppe for Links. Der er defineret tre brugerniveauer i systemet. Administratorer (medarbejdere fra Energiklyngecenter Sjælland og ELYK-projektet) har ubegrænsede rettigheder til at strukturere systemet og til at redigere indhold. Partnere (energimedarbejdere i de deltagende kommuner) har mulighed for at redigere sider og uploade materialer over alt i systemet. Der er endvidere oprettet et særligt lukket forum for denne brugergruppe, hvor deltagerne kan videndele. Slutbrugere har adgang til at læse indhold i hele systemet, med undtagelse af partnernes forum. Men de har kun mulighed for at skrive i de særlige diskussionsfora, som er oprettet for hver landsby og evt. for særlige emner, samt mulighed for at registrere sig som brugere i en hvem-er-hvem database. Platformen blev første gang gjort tilgængelig for brugere d. 25. oktober 2010 i forbindelse med et møde for kommunale medarbejdere i forsøgskommunerne. De første brugere i den første af energilandsbyerne fik adgang i forbindelse med et borgermøde i en landsby den 15. november Den næste landsby kom til i januar 2011, en tredje ultimo februar og en fjerde primo marts. Yderligere et par landsbyer har længe været oprettet i systemet, men har ikke været aktive endnu på nær en enkelt medarbejder i en af kommunerne. Reelt er det derfor kun landsbyen T i Næstved Kommune, som frem til ultimo marts 2011 har været en fuldt aktiv energilandsby. Det materiale, der til dato er indsamlet, er derfor spinklere, end det umiddelbart kunne lade til. I foråret er adskillige nye landbyer på vej til at indlede et samarbejde med Energiklyngercenteret, og det synes realistisk at nå op på 10 energilandsbyer inden udgangen af Sammenfatning: Energiklyngecenter Sjælland Anvendelsen af systemet gennem de første måneder er undersøgt på tre forskellige måder: 1) Gennem studier af logfiler og Moodles statistikker for brug; 2) Gennem et spørgeskema udsendt til 40 af brugerne; 3) Gennem interview med Energiklyngecenter Sjællands webmaster ( se videre bilag 3). Cases: Energiklyngecenter Sjælland 20/60\n21 Anvendelsen af Energiklyngecenter Sjællands online-forum har i de første måneder været beskeden og af en karakter, som ikke udnytter forumets potentialer. Hvad angår omfanget af anvendelse er der begrundet håb om, at den i den sidste del af projektperioden vil stige markant, dels fordi der kommer væsentligt flere energilandsbyer til, dels fordi der er ved at være oparbejdet ressourcer nok i systemet til at gøre det attraktivt at bruge, og dels fordi arbejdet i landsbyerne med energispørgsmål bliver mere fokuseret. Hvad det sidste angår, ses en sammenhæng mellem aktivitetsniveau blandt de bestående landsbyers brugere og etableringen af fælles målsætninger og projekter. Der består et problem med manglende synlighed. En meget enkel løsning vil være at få oprettet links til online-forumet på landsbyernes websteder. Men der er også behov for at anmode kommuner og lokale aktører (virksomheder, institutioner, foreninger og enkeltbrugere) om at oprette links til online-forumet på deres hjemmesider. Et næste skridt vil være at søge at få omtale i lokale medier. På det tekniske plan bør det overveje at gøre adgangen til systemet lettere. Hvad angår brug, står det klart, at online-forum fungerer som et supplement til andre former for kommunikation, men ikke som en erstatning. Forumet bliver brugt som nyhedsbrev og arkiv, men det er endnu ikke lykkedes at stimulere til diskussion og videndeling. De forskellige brugergruppers medieanvendelse taget i betragtning er dette ikke overraskende, og det er tvivlsomt, om et forum som det aktuelle har betydning nok for brugerne til, at de vil kaste sig ud i nye former for kommunikation. Det er muligt, at online-publiceringen af forslag og rapporter for erhvervsgrupper og arbejdsgrupper vil kaste noget netbaseret videndeling af sig. Men det vil formodentlig kræve aktiv styring for at få det til at ske. Der er konstateret en række større eller mindre problemer med funktionaliteten. Af disse er den vanskelige adgang til systemet en kritisk faktor, mens den vanskelige adgang til at uploade er et alvorligt problem. De øvrige problemer med overskuelighed, kalender, layout og generelt utilstrækkelig brugervenlighed skal adresseres i dialog med brugerne, men de er hver især næppe alvorlige nok til at afskære brugerne fra at anvende online-forumet. Cases: Energiklyngecenter Sjælland 21/60\n22 3. Cases: E-business Fyn 3.1 Netværkets historie og formål Netværket er etableret som en del af erhvervsfremme aktiviteterne på Fyn i Initiativtageren er Udvikling Odense (nu Udvikling Fyn), der trods navnet sigter mod en generel erhvervsudvikling på Fyn. I ELYK projektet har der været særlig fokus på de små og mellemstore virksomheder, som var lokaliseret i de syd- og vestfynske kommuner. 3.2 E-business Fyn og Elyk-projektet E-business Fyn og Elyk-projektet afdækkede i 2010 de forventninger og krav, der var til et sådant system fra klyngens side. Projektet havde en forholdsvis primitiv hjemmeside, som skulle erstattes af en adgang, der både gav mulighed for annoncering, videndeling og egentlige virtuelle samarbejder. Trods virksomhedernes interesse i og erfaringer med e-handel var der ikke erfaringer med digital kommunikation, som rakte udover almindelig og lignede. Samtidig var det vigtigt, at klyngens facilitatorer havde mulighed for at drifte systemet uden de store tekniske kompetencer, og for at systemet kunne videreudvikles. 3.3 Systemvalg og udvikling Efter diskussioner af forskellige løsninger faldt valget på et Open Source System, der hedder DRUPAL. Det er et fleksibelt og driftsikkert system, som har et stort et stort udviklingsfællesskab også i Danmark ( Systemet er udviklet som et community-orienteret site, hvor der er fokus på samarbejde og brugerinput. Det er derfor ikke mindst hensigtsmæssigt i forhold til vidensdeling og relativt åbne websites. Samtidig er det et system, der bruges af en række større offentlige og private virksomheder ( fx Danfoss, Århus og Københavns biblioteker), hvorfor det for klyngen også havde demonstreret sin soliditet og validitet. Organisatoriske Cases: E-business Fyn 22/60\n23 Omkostninger. Det var helt afgørende for klyngen, at systemet skulle være billigt i både anskaffelse og drift. Klyngens deltagere skulle ikke have udgift af det. Organisation. Systemet skal efter projektafslutning kunne både hostes og driftes af klyngen uden de store udgifter. Aktualitet. Systemet skal både være stabilt og velanskrevet, men samtidig også demonstrere nye muligheder i digital kommunikation, det skal kunne integreres med web 2.0 løsninger. Pædagogiske og kommunikative Brugerne er primært ejere og medarbejdere i små og mellemstore virksomheder, sekundært viden- og uddannelsesinstitutioner, som indgår i klyngen i forhold til forskning og især kompetenceudvikling. Det teknologiske udgangspunkt er forskelligt. Nogle er novicer i forhold til at bruge nettet til andet end underholdning og informationssøgning. Andre har arbejdet med webbaserede løsninger og samarbejder i en årrække. Løsningen skal kunne håndtere denne kompleksitet. Brugervenlighed og stabilitet. Systemet skal være både æstetisk indbydende, teknologisk interessant og samtidig let at bruge. Det må ikke være kompliceret og tidskrævende at lære at bruge systemet. Samtidig er der krav om, at systemet skal være både drifts og fremtidssikkert. Endelig er der behov for, at systemet kan operere udenfor firewalls og lignede i forhold til samarbejder. Pædagogiske og didaktiske spørgsmål. Overordnet skal systemet understøtte den læring, der sker i klyngen. Det vil sige, at der her skal være tale om et system, der tilbyder adgang til viden, videndeling og videnudvikling. Tekniske Sikkerhed. Systemet skal være sikkert, og der er etableret adgangs- og identitetskontrol. Men samtidig er systemet åbent i forhold til tilmelding. I forhold til undergrupper er der etableret et håndterbart system af rettighedsstyring. Cases: E-business Fyn 23/60\n24 3.4 Udvikling og anvendelse Anvendelsen af systemet og udviklingen af klyngen er undersøgt med følgende datagrundlag: En generel evaluering af klyngens aktiviteter og udvikling, som er søgt analyseret med blik for systemets betydning Google Analytics Semistrukturerede interviews Klyngen har konstitueret sig gennem en række tiltag, som generelt har haft stor interesse. En oversigt over disse er angivet i figuren. Her har systemet fungeret i forhold til nyhedsformidling og nyhedsspredning. Google Analytics viser samtidig at aktiviteten på sitet tilsyneladende er bestemt af netop dette. Det vil sige, at når der en begivenhed på vej stiger aktiviteten, mens der mellem begivenhederne kun er en begrænset aktivitet. Umiddelbart kunne det tyde på, at sitet kun har understøttet den ene første af de ønskede hensigter, der som nævnt var: 1) adgang til viden, 2) videndeling og 3) videnudvikling. Denne iagttagelse bekræftes af interviewundersøgelsen, hvor respondenterne ikke har brugt de bagvedliggende muligheder for videndeling og videnudvikling. Den manglende videndeling og videnudvikling i systemet kan iflg. Facilitatorerne forklares med følgende: Cases: E-business Fyn 24/60\n25 Begrænset introduktion til denne funktionalitet fra deres side. Denne del søges derfor styrket i sidste del af projektet. Tradition for Face to Face videndeling og videnudvikling. Dette bekræftes også af interviewundersøgelsen. Konkurrence mellem virksomhederne Anvendelse af alternative medier. Det er den traditionelle digitale kommunikation i form af , som forekommer brugerne både mere naturlig og sikker. Men det er også en stigende anvendelse af web 2.0 medier, først og fremmest Facebook, som tydeligvis er blevet en allemands teknologi, som både indgår i brugernes private og erhvervsmæssige kommunikation. 3.5 Foreløbige konklusioner ift. e-business Fyn Systemudviklingen har her været både eksplorativ og dialogisk, men alligevel opnår vi ikke de hensigter, som vi oprindeligt havde. Her er der sikkert behov for at gå tilbage vores model og til den sociale accept (social acceptability), der rejste vi spørgsmålet om udvikling af organisationen og om integration af itløsninger reelt er mere spørgsmål om social accept end om praktiske løsninger? Svaret i forhold til denne case synes at understøtte denne antagelse. Samtidig er der her behov for at udfolde begrebet og sige, at den sociale accept ikke bare er en accept, men en anerkendelse af, hvorvidt et sådant system giver en viden- og forretningsmæssig merværdi, og videre hvorvidt denne teknologi indgår i aktørernes selvbeskrivelse og opfattelse. Når Bates således taler om Novelty, så er det blevet et afgørende parameter, idet deltagerne skal kunne se teknologien som en del af deres branding. I takt med at web 2.0 teknologier bliver hverdagsteknologier vil udviklingen af systemer formodentlig ændre sig: Hvor vi indtil nu har haft ambitioner om at udvikle proprietære systemer, som skulle kunne håndtere alle sider af forretnings-, viden og læreprocesser, så vil vi i stigende grad have behov for at udvikle netværksteknolgier og netværkskompetencer som udgøres af en række sammenhængende tjenester, der kan konfigureres af aktørerne i forhold til både deres praktiske behov, og deres behov for identitetsudvikling. Her vi mere traditionelle websites udgøre informationsplatforme, som udgør nødvendige stabiliseringer i disse dynamiske relationer. Vi kan i udviklingen iagttage, at netværket netop udgøres af forskellige typer af tekniske, sociale, kulturelle og institutionelle relationer, der ændrer sig dynamisk over tid. Samtidig er det tydeligt, at der i en sammenligning mellem den sjællandske og fynske case, at der må opereres med et be- Cases: E-business Fyn 25/60\n26 greb om opfattelse distance eller horisont hos og i forhold til brugerne. Dette vil blive udfoldet i den afsluttende undersøgelse. Cases: E-business Fyn 26/60\n27 4. Litteratur Advanced Distributed Learning. (2009). SCORM. Retrieved July 2, 2009, from Bates, T. (2005). Technology, e-learning, and distance education (2nd ed.). New York ; London: Routledge. Bates, T., & Poole, G. (2003). Effective teaching with technology in higher education: foundations for success (1st ed.). San Francisco, CA: Jossey-Bass. Gynther, K. (2010). Brugerdreven forskningsbaseret innovation af didaktisk design transformative metoder i forsknings- og udviklingsprojektet ELYK. Retrieved Jan 12, 2011, from Heilesen, S. B., & Helms, N. H. (2010). Om kommunikationspraksis i nogle danske erhvervsnetværk. Roskilde: ELYK. (Knowledge Lab, SDU, ELYK Working Paper 4). Retrieved March 31, 2011, from Helms, N.H. (2010). Forholdet mellem forskning og udvikling i ELYK (ELYK Working Paper nr. 1). Odense: Knowledge Lab. Retrieved January 5, 2012, from LOM. ltsc.ieee.org. Mandják,T. Judit Simon, J. og Szalkai, Z (2011) A framework for the analysis of global, regional and local business networks. Industrial Marketing Management Nielsen, J. (1993). Usability engineering. Boston: Academic Press. Nordic Council of Ministers. (2006). Understanding User-Driven Innovation (TemaNord 2006:522). Copenhagen: Nordic Council of Ministers, Nordic Council. Rogers, E. M. (2003). Diffusion of innovations (5th ed.). New York; London; Toronto; Sydney: Free Press. Litteratur 27/60\n28 Technical Committee ISO!TC 159 Ergonomics Subcommittee SC 4 Ergonomics of human- system interaction. (1998). International ISO Standard Geneve: International Organization for Standardization. Litteratur 28/60\n29 5. BILAG: BILAG: 29/60\n30 Bilag A Bilag 1. Workshop om platform til Energiklyngecenter Sjælland A.1 Oversigt 24. august 2010 gennemførte ELYK FOU2-delprojektet en to og en halv times workshop i forbindelse med Energiklyngecenter Sjællands informationsmøde i Næstved for kommende samarbejdspartnere. I workshoppen deltog i alt ni personer. Syv fra kommuner og erhvervsliv, en medarbejder fra Energiklyngecenteret og en forsker i landsbyforhold. Workshoppen, der var et praktisk eksperiment med brugerdreven innovation, var opdelt i to sessioner. I første session, som varede halvanden time, blev deltagerne præsenteret for tre opgaver: 1. Deltagerne blev bedt om hver især at nedskrive, hvad de mente er vigtigt at have med i et online-forum for Energiklyngecenteret. Derefter diskuterede de ideerne parvis, for til slut at præsentere dem i plenum. Ideerne, nedskrevet på post-it sedler, blev derefter ophængt på plancher. 2. Deltagerne blev bedt om at diskutere, hvilke former for kommunikation, der ville egne sig til at understøtte de punkter, som var bragt op i den første øvelse. 3. Deltagerne blev bedt om at diskutere, hvordan en platform ville kunne bidrage til videnudvikling. Første session afslutedes med, at deltagerne udfyldte et antal idékort, som dannede udgangspunkt for anden session, som varede en time. Efter en gennemgang af idékortene og et oplæg fra en ELYK-medarbekder om mulige strukturer for platformen, foregik sessionen som en diskussion af formål med og udformning af online-forumet. A.2 Resumé af resultaterne fra workshoppen A.2.1 Målgruppe Hvem skal bruge systemet BILAG: 30/60\n31 En række aktører har interesse i systemet: Energiklyngecenter Sjælland, kommuner, organisationer, virksomheder og borgere. Man kan forestille sig kommunikation såvel indbyrdes som på tværs af alle disse grupperinger. Selve oplægget fra Energiklyngecenter Sjælland tager ikke højde for fragmentering af kommunikationen. Den oprindelige idé er at skabe energiklynger ud fra et tema og med alle aktører involveret samlet, i hvert enkelt tema. De professionelle fra kommuner og organisationer udgør én gruppe, der har et erkendt behov for at erfaringsudveksle om energispørgsmål (mere om det nedenfor). Alt afhængig af hvor omfattende og hvor synlig den professionelle tilstedeværelse bliver, kan der opstå tvivl, om det er kommunen eller borgeren, som kommunikerer i systemet. I dette ligger der en risiko for, at borgerne ikke vil føle/udvikle ejerskab til systemet. Der hersker imidlertid en forventning om, at projekttovholdere og kommunale eksperter vil være aktive og toneangivende i brugen af systemet. Den menige borger udgør en anden stor målgruppe, og det er tanken, at alle borgere skal kunne tilgå systemet. Om borgernes interesser og behov hersker der imidlertid uenighed. Nogen hævder, at den menige borger slet ikke udgør en målgruppe, fordi de angiveligt kun i beskedent omfang benytter netmedier; fordi de er skeptiske over for fancy løsninger, herunder tiltag der ikke er direkte rettet mod dem selv; fordi netfora mv. er alt for abstrakte, selv for dem, som er på nettet; og fordi deres praksis på nettet ikke inkluderer sociale medier: De finder typisk information ved hjælp af en søgemaskine hurtigt ind, hurtigt ud. Som en deltager i diskussionen udtrykker det: Landsbyboeren har ikke tid til hurlumhej. Et forslag er at involvere lokale ledere, rollemodeller eller borgerforeningen for at skabe interesse for at benytte systemet (se også nedenfor). Mod dette kan indvendes, at systemet har bedst mulighed for at få et liv, hvis det er selvkørende, og ikke en pligt, som enkeltpersoner skal påtage sig. Virksomheder udgør et særligt problem, fordi det lægger op til konkurrenceforvridning, hvis enkelte virksomheder får mulighed for at markedsføre sig ved hjælp af systemet. På den anden side er det behov for, at borgeren kan få overblik over, hvem i lokalområdet, der kan hjælpe med energirenovering. Et uafklaret spørgsmål er, om virksomhederne vil være interesserede i at benytte systemet dels til erfaringsudveksling inden for enkelte brancher, og dels til at skabe kontakt inden for og på tværs af brancher med henblik på tilbudsgivning på større opgaver. Systemet skal ikke benyttes til kommunikation mellem virksomheder og kommune.. BILAG: 31/60\n32 A.2.2 Tillid Klarhed om mål og midler skaber tillid. Det skal være transparent om og i hvilket omfang, kommercielle interesser er involveret. Det skal være klart, hvem der er afsender af information. Flere fremhæver desuden, at information, der kommer oppefra og udefra ofte ignoreres, mens det lokale engagement gør indtryk, specielt når det involverer folk, der er kendt i lokalmiljøet. Et muligt problem vil være eksistensen af lukkede ekspertfora, hvis eksistens, men ikke indhold, er synlig for almindelige brugere. Sådanne lukkede områder kan muligvis være med til at skabe afstand og mistillid. Det vil være godt, hvis man ikke kan se det, man ikke har adgang til. A.2.3 Hvor passer det ind i den kommunikative praksis Det er vigtigt at gøre sig klart, hvordan brugerne plejer at bære sig ad, når de søger og udveksler information om et bestemt emne. I landsbyregi kan informationsøgning og videndeling om energispørgsmål meget vel udveksles gennem opslagstavlen i Brugsen eller gennem møder i lokalsamfundet. Det er klart, at de typiske anvendte medier skal tages i brug for at gøre opmærksom på Energiklyngecenter Sjællands netbaserede services, fx gennem borgermøder, informationsmøder, annoncering, mv. Det er noget uklart, hvor udbredt internet-anvendelse er blandt målgruppen af landsbyboere. Skøn rækker fra det meget pessimistiske, at der slet ikke er basis for at inddrage netmedier, til en moderat vurdering, at der er eller kan etableres et rimeligt brugerunderlag. Internet-brugernes vaner kender vi heller ikke, specielt deres forhold til sociale medier. Men det er rimeligt at antage, at et typisk handlingsmønster er at finde frem til den ønskede information så hurtigt som muligt og uden at dvæle ved den kontekst, informationen er anbragt i. Som nævnt vil søgemaskiner typisk være centrale i borgernes forsøg på at finde information om energirenovering på nettet. Når det gælder facts og eksempler, vil statiske websider langt hen ad vejen kunne dække den almindelige brugers behov. Når det gælder lokalmiljøer, forekommer der også særlige landsbywebsteder, og de handler om en lang række forskellige emner, af hvilke energi- BILAG: 32/60


Jeg elsker at gå på loppemarked og i genbrugsbutikker. Dette har dog normalt intet med mit pileliv at gøre da jeg nærmest aldrig køber kurve. Jeg bliver blot inspireret og så fletter jeg jo selv.\nI lørdags var dog undtagelsen.\nDer var bagagerumssalg i Viborg. Hele dyreskuepladsen fyldt med gammel skrammel. Jeg kan lige så godt sige dem med det samme, man må undres over over mængden af gammelt l......... men det er vist aldrig lykkedes mig endnu at gå på genbrug eller loppemarked uden at finde et eller andet jeg bare må have med hjem.\nSom regel er det tale om mindre glas eller keramik ting og helst hos sælgere som ikke selv mener at det er noget værd ;-)\nDet er ikke sjældent at jeg får den skål eller vase jeg ikke lige kan leve uden for 5-10 kroner.......\nMen i lørdagds fandt jeg så denne kurv. Typisk er kurvene hos kræmmerne, masseproducerede brødkurve fra polen eller kina som bare er blevet gamle. Men denne er anderledes.\nJeg tror måske det skyldes at jeg har et lidt specielt forhold til hamlbundne kurve, da min oldefar lavede løbbinding\nI min barndom havde min moster en stor vasketøjskurv, som han havde lavet. Den stod i deres soveværelse. Ja det gør den muligvis endnu, men jeg har ikke været i deres soveværelse i 25 år ;-)\nJeg kan stadig fornemme hvor imponeret jeg var over at en jeg kendte (af omtale) havde lavet noget så fantastisk med sine hænder - sjovt for det minder mig om at jeg et eller andet sted altid har vidst at jeg skulle lære at lave kurve engang -\nMen tilbage til det løbbundne. Det er en teknik jeg ikke lige er nået til endnu, men kan mærke at det er ved at være tid.\nSynes også at denne kurv er specielt lækker, fordi den er bundet med pilesjener (gætter jeg på) fremfor snor, som jeg f.eks. så en gammel tandløs knark på Bratskov gøre det i sidste uge :-)\nDesuden er den helt intakt - og ikke mindst - ejeren af kurven mente ikke den var meget værd ;-)\nSå nu er den min !\nIndsendt af Piletossen kl. 8/11/2010\nSalix 11. august 2010 kl. 13.57\nMå indrømme, at loppemarked og genbrug slet ikke er mig, og efter min smag er dine pilekurve mange, mange gange mere interessante end den løbbundne - også selv om den sandsynligvis er bundet med pilesjener.\nEr det ellers strå? Jeg har set nogle herovre - hvor de fleste fletter med alt andet end pil - som er lavet af irisblade, dunhammerblade o.lign.


Salg til private - Se hvilke produkter til støjdæmpning du kan købe her\nDu er her: Start1 / Produkter2 / Salg til private\nVi har ofte forespørgsler fra private på diverse løsninger. Det kan være støjdæmpning af biler, samtalekøkkener eller måske endda hjemmebiografen.\nDa det ofte er dyrt at få ekspertise ud og montere i denne nichebranche, kan vi tilbyde lidt alternative løsninger til de private hjem. Vi rådgiver gerne per telefon, og sender materialer der passer netop jeres behov.\nHos Accu-Dan behøver du ikke bestille store partier. Vi har meget på lager, og mon ikke vi kan finde noget som du kan bruge til dit næste projekt. Det behøver ikke være dyrt og kompliceret.\nSkriv gerne en uforpligtende mail til mail@accu-dan.dk eller ring på 7484 1800.\nVi har f.eks:\nskum til biler og både\nMorgenmaden spises i ro og mag – dagen starter godt\nVed god akustik får man en klar tale, når man giver et budskab og så huskes det bedre.\nDette betyder, at der er større mulighed for at omsætte, hvad man får besked på.\nAftensmaden nydes i ro og man får snakket om dagens oplevelser.


03-10-07 17:39 : Ronnijensen\n03-10-07 17:41 : XxoO\n03-10-07 17:44 : Ronnijensen\n03-10-07 17:51 : XxoO\n03-10-07 17:55 : ferik\n03-10-07 17:58 : XxoO\n03-10-07 21:33 : WinXPeter\n03-10-07 21:46 : Fijala\n03-10-07 21:51 : Fijala\n04-10-07 14:57 : XxoO\n04-10-07 15:16 : XxoO\n04-10-07 15:26 : zith\n04-10-07 16:27 : XxoO\n04-10-07 16:28 : XxoO\nFra : XxoO Vist : 420 gange\nDato : 03-10-07 17:36\nHej, jeg vil købe en ny computer, jeg tror det skal være en bærbar, men det MÅ også godt være en stationær, hvis jeg finder en god en til billig penge ;D .. Den skal være en gaming comp, og koste 5000-7000kr.\nFra : Ronnijensen\nDato : 03-10-07 17:39\njeg synes du skal gå ind på www.dell.dk, så kan du selv bestemme hvordan din computer skal være. fx hvis du skal bruge den til spil - eller hjemme arbejde.\nEllers kan du jo altid gå ned i din tdc butik og spørge om råd :D\nFra : XxoO\nDato : 03-10-07 17:41\nJeg gider ikke en dell, den jeg har nu er en dell, og kort sagt er det noget lort\nDato : 03-10-07 17:44\nså synes jeg du skal søge på google. hmm hvis du vil have en gamer pc, så skal du også selv bestemme hvad der skal i det er helt klart det bedste. Det koster heller ikke mere end 6000-7000 kr :D så det er bare med at søge på google.\nDato : 03-10-07 17:51\nJeg er ikke så god til det tekniske i en comp, så jeg kan ikke rigtig selv sætte en sammen, derfor håbede jeg på at nogen kunne komme med et link.\nDato : 03-10-07 17:55\nDato : 03-10-07 17:58\nPRØV MED ET LINK PLEASE ? Link til en comp, ikke bare til en side!\nDato : 03-10-07 21:33\nHer kan du selv klikke dig frem til en\nDato : 03-10-07 21:46\nDu kan desværre ikke få en gaming laptop til 7000,- der kan det hele men kom med 10000 så skal jeg finde en til dig.\nJeg finder nu et link alligevel.\nDato : 03-10-07 21:51\nrul ned og sæt selv det ind du vil have i så skal du bare se prisen.\nEn 2,0 Ghz core 2 duo processor\n160GB HD m 7200 omdr.\nGrafikkort der kan spille m. 512 MB dedikeret ram. (meget sjældent for en laptop)\nDato : 04-10-07 14:57\nEhhm, tror jeg har ombestemt mig, vil nok hellere have en stationær, men jeg har skærm og det hele, så :) Og jeg har ikke og en skid forstand på alt det core 2 duo ting, den skal bare kunne køre WoW og cs, og lidt andre ting nok, og den skal kunne køre dem med ordentlig grafik på:)\nDato : 04-10-07 15:16\nmen den com du havde "bygget" i linket, ville den godt kunne køre WoW -World Of Warcraft og Cs/Css (Counter Strike/Counter Strike Source)\nModtaget 158 point\nDato : 04-10-07 15:26\nNu kender jeg ikke din holdning til hvad support angår.\nMen hvis du vil prøve at finde det billigst så prøve www.edbpriser.dk og lav en computer derinde men så er chancen for du får alle delene fra hver sin butik lidt stor medmindre du selv vælger det.\nEllers skal du prøve at kigge i A-Z/bilka føtex blade de har tit en billig god computer med det hele i. Men de kører alle sammen med Vista og hvis du ikke vil have det så skal du måske selv lave den eller få nogen til at hjælpe dig med at samle den.\nMen prøv at se ind på www.shg.dk eller www.midtdata.dk ellers så prøv at gå ind til en computer butik og få dem til at hjælpe dig med at samle en god computer.\n2048Mb Ram PC6400\nså er du godt kørende ihvert fald.\nog hvis du vil kan du jo sige det skal være et bundkort der understøtter SLI så hvis du vælger at opgradere en dag kan du f.eks sætte et grafikkort mere i\nDato : 04-10-07 16:27\nZith, tusind tak for dit svar\nDato : 04-10-07 16:28\nTak for svaret zith.


Bestil tid ved udvalgte forlystelser, og udforsk parken, mens du venter på, det bliver din tur.\nEr du allerede i parken? Så reservér din plads lige her.\nMed Reserve and Ride har du mulighed for at bestille tid ved udvalgte forlystelser og dermed undgå ventetid ved forlystelsen. Du kan frit benytte alle parkens andre forlystelser, butikker samt madsteder, imens du venter på, at det bliver din tur. Du har mulighed for at vælge imellem tre prisgrupper: Regular, Express og Ultimate.\nVed leje af Reserve and Ride Regular har du samme ventetid som alle andre, men du slipper for at vente ved aktiviteten og kan i stedet nyde parkens andre forlystelser. Vælger du Reserve and Ride Express, er din ventetid ca. 50% mindre end den eksisterende ventetid ved forlystelsen. Og vælger du Reserve and Ride Ultimate, kan du gå næsten direkte til din yndlingsforlystelser uden ventetid - du kan booke igen og igen.\nSamme ventetid som andre, men du behøver ikke vente ved forlystelsen\nCa. 50% kortere ventetid end den, der er ved forlystelsen\nNå endnu mere på din dag\nMinimal ventetid ved forlystelsen\nBook flere forlystelser på én gang\nNå mest muligt på din dag\n14 forlystelser med Reserve and Ride\nReserve and Ride er til 1 dag, og kan lejes på udvalgte dage ved Reserve and Ride salgsstedet i Informationen\nDu skal give 500 kr. i depositum, som ikke betales tilbage, hvis du ødelægger eller mister din Reserve and Ride\nDin Reserve and Ride skal gives tilbage til salgsstedet, inden du går ud af parken\nDu kan maks. booke til 6 personer på din Reserve and Ride\nHvis du lejer en Reserve and Ride, kan dine børn under 3 år gratis komme med dig i forlystelserne, så længe de kan overholde restriktionerne ved forlystelserne


Tivoli Casino ++ Bonus Spins & anmeldelse i 2019 af - Pokerbonussen.dk\nTivoli Casino FREE SPINS = 25\nFREE SPINS UDEN INDSKUD = 25\nVELKOMSTBONUS = 75 KR\nFÅ FREE SPINS HOS Tivoli Casino\nForside / Tivoli Casino\nEfter spillereguleringen i 2012 blev det muligt at ansøge om spillelicens ved de danske spillemyndigheder. Masser af danske firmaer ansøgte, heriblandt Tivoli, der mere end noget andet er kendt som en af de bedste forlystelsesparker i verden. Tvoli casino har derfor ikke eksisteret mere end nogle år, men til trods for dette, har de formået at blive et af de mest populære spillesteder på den danske del af Internettet på ultra kort tid. Årsagen til dette er at finde i Tovolis brandværdi samt en gennemført, æstetisk skøn hjemmeside med masser af nye casino spil og finurlige, sæsonprægede promotions.\nHertil skal det også siges, at de har været ret dygtige til at bruge medierne med bonus tilbud og andre kreative tiltag.\nTIVOLI CASINO BONUS SPINS & VELKOMSTBONUS\nTivoli Casino har i 2019 ændret deres velkomstbonus drastisk. Hvor de førhen har tilbudt én af de største match-bonusser på markedet, er de i stedet gået i front for den nye spilleregulering – og lavet en lille, men god velkomstbonus.\nDu får 75 spillekroner til at teste Tivoli Casino’s software ved ny spilleregistrering i deres online casino, og du kan yderligere få 25 ekstra bonus spins, hvis du blot husker at sige “ja, tak” til at tilmelde dig, deres bonus-klub under registreringsprocessen.\nDet gode ved Tivoli Casino’s velkomstbonus er der er ingen indskudskrav, også skal bonussen KUN gennemspilles 1x, altså burde dette være en smal sag, såfremt du har lidt tålmodighed i nogle af de mange casinospil som de tilbyder.\nVi har kigget Tivoli casino godt efter i sømmene og herunder kan du læse vores anmeldelse af siden – lige fra promotion og support til deres spiludvalg.\nTivoli Casino bruger software fra 3 forskellige producenter: NetEnt, Play n’ Go og Microgaming. Dette bevirker at de har et meget varieret udvalg, som et bredt og fyldt med alt fra action til sjov og spas. På Tivoli Casino kan du spille alle klassiske casino spil – lige fra roulette, blackjack og baccarat til Tivoli Casinos hjemme-udviklede spilleautomat Bonanza. De har ogs¨mange spilleautomater med 3 og 5 hjul, der øget spilleglæden betragteligt\nDu vil bemærke, at Bonanza er udviklet således, at hele Tivolis identitet som forlystelsespark er repræsenteret i spillet. Dette gælder både lydene og den grafiske del. Og Bonanza byder desuden på en kæmpe stor jackpot, som i skrivende stund er helt oppe på mere end 4 mio. kr.\nPå Tivoli casino popper der jævnligt nye spilleautomater op, grundet deres aftaler med de tre førnævnte software.udviklere. Dermed kan du se frem til endnu flere spil i fremtiden af tårnhøj kvalitet akkompagneret af sjove og smarte kampagne tilbud.\nSPIL PÅ MOBIL ELLER TABLET HOS TIVOLI CASINO\nHos Tivoli casino kan du spille fra alle håndholdte og bærbare enheder. Uanset om du har en smartphone fra Samsung, iPhone eller iPad, kan du være med – og du kan spille overalt, når du har lyst og er forbundet til internettet\nFor at spille på Tivoli casino skal du gå ind på deres hjemmeside – www.tivolicasino.dk – ligesom du ville gøre fra din computer. Deres hjemmeside og spil er responsive, så de vil automatisk tilpasse sig din mobile enhed, uden du skal røre en finger. Du skal hverken downloade en app eller noget andet.\nDet er let at være bruger på Tivoli casino. Du skal bare oprette en spille-konto og derefter overføre penge – ligesom du ville have gjort det fra en normal computer.\nHos Tivoli casino kan du på deres mobile version spille 26 af deres mest eftertragtede spil. Og de har lovet, at der hele tiden vil blive udviklet flere.\nJACKPOTSPIL HOS TIVOLI CASINO\nHos Tivoli Casino har du mulighed for at vinde den helst store gevinst på nogle af deres meget progressive spillemaskiner. Bonanza, som vi har nævnt ovenfor, har f.eks. altid mere end 1 mio. dk. i jackpot. Her er nogle eksempler på spillemaskiner med gode jackpots hos Tivoli casino.\nJackpots & spil\nDisse er nogle af de mest populære og største jackpotspil hos Tivoli Casino. Mange af deres andre spillemaskiner har jackpots i mindre størrelsesorden – fra 10 til 50.000 kr. Dette gør at der altid er gode muligheder for at gå efter jackpot uanset størrelse og sandsynlighed. Til højre i kolonnen, kan du altid se de tre største jackpots hos Tivoli Casino.\nHvis du er en af Tvoli Casinos bedste kunder, kan du meget vel blive belønnet med reload bonusser, ekstra spins i deres spilleautomater og andre specielle features. Dette kræver dog, at du skal spille jævnt og meget. Størrelsen af din loyalitetsbonus afhænger af hvor meget, du spiller for og hvor ofte, du er aktiv på siden.\nTIVOLI CASINO SUPPORT/KUNDESERVICE\nTivoli Casino har en support, der er til at træffe i nedenstående tidsrum. Alle skriftlige henvendelser skal ske gennem hjemmesidens kontaktformular.\nKontakt E-mail: kontakt@tivolicasino.dk\nSupport medarbejderne hos Tivoli casino svarer ret hurtigt, så man ikke behøver at vente i lang tid, når man står med et akut problem. Den eneste rigtige skavank er, at de ikke er at træffe telefonisk.\nVORES VURDERING AF TIVOLICASINO.DK\nTivoli casino er et af de største online spillesteder i danmark og det har de fortjent! Der hersker ingen tvivl om, at spilleglæden og underholdningen er i top herfra. Vi kan med rolig hånd pege dig i deres retning, hvis du ønsker én på opleveren ved at kaste dig ud i spændende og sjove spil på spilleautomater med kolosale jackpots og traditionelle casino spil.\nHAR DU SET REKLAMEN FRA TIVOLI CASINO?\nVi kender alle reklamerne fra Tivoli forlystelsesparken, men har du set reklamen fra Tivoli Casino? Nej? Så kan du se eller gense den herunder. Generelt er Tivoli Casino rigtig dygtige til at lave nogle flotte og underholdende TV-reklamer, og især til højtider hvor de tilbyder unikke kampagnetilbud.\nTIVOLI CASINO TV\nFÅ DIN VELKOMSTBONUS HOS TIVOLI CASINO - KLIK HER »\n*Denne side og vurdering af Tivoli Casino skal anses som reklame. Vores anmelder har dog anmeldt casinoet 100% objektivt, altså har Tivoli Casino ingen indflydelse haft på denne anmeldelse.\nINFO OM TIVOLI CASINO\nVelkomstbonus: 75 KR\nFORDELE HOS TIVOLI CASINO\n• 25 bonus spins uden indbetaling\n• 75 spillekroner ved signup\n• Jackpotspil for over 10mil+\n• Unikke danske spilleautomater\n• Dansk kundeservice & hurtig respons tid\nULEMPER HOS TIVOLI CASINO\n• Ingen telefon & chat support\nWarning: Invalid argument supplied for foreach() in /var/www/pokerbonussen.dk/public_html/wp-content/themes/pokerbonussen/inc/shortcode-widget.php on line 883


Begge lysmotorer er stået af | Fiskeritidende.dk\nBegge lysmotorer er stået af\nL 347 Palermo Garnfartøjet L 347 Palermo har kun en times sejlads tilbage, inden de når hjem til Thorsminde, da Fiskeri Tidende ringer torsdag formidd\nL 347 Palermo Garnfartøjet L 347 Palermo har kun en times sejlads tilbage, inden de når hjem til Thorsminde, da Fiskeri Tidende ringer torsdag formiddag for at få en snak om fiskeriet. Og det er en lettet skipper, som nu nærmer sig havn.\n- Vi har været ude og hente 1000 havtaske og pighvar garn, da vi skal holde ferie fra i morgen. Vi har garn både i dansk og norsk zone. Men i nat – lige da vi havde fået de sidste garn om bord, gik begge lysmotorer, så vi har slukket for alt, hvad vi kan undvære, og så har vi humpet hjem. Det har været en lang vej hjem, og man sover ikke så godt, når sådan noget sker, siger skipper Johnny Pedersen, som glæder sig til at holde ferie.\n- Nu skal vi lige have ordnet garn i dag og i morgen, og så skal vi holde ferie. Det er også tiltrængt, så vi kan få ordnet de lysmotorer, og hvad der ellers skal ses efter om bord, siger han.\nDe seneste to måneder har fartøjet fisket efter havtaske og pighvar. Om det skal fortsætte efter ferien, er endnu ikke afklaret.\n- Det kan godt være, vi fortsætter. Men det skulle gerne blive bedre med vejret, og strømmen har virkelig ødelagt meget for os. Vi har 25 sæt snogarn med hjem denne gang, og sådan har det været længe. Så vi håber på noget mere stabilt vejr, siger Johnny Pedersen.\nDesværre for skipper er det ikke kun fisk, de får i garnene. Affaldet fylder også godt.\n- Vi har fået en masse lort i garnene. Bøtter af forskellig slags, garnstumper, ja alt muligt. Vi har fire eller fem store garnsække fyldt med affald med ind. Men vi kan da heldigvis mærke, at det hjælper, når vi tager affaldet med ind. Over de seneste 15-20 år er det blevet langt bedre, selv om der altså stadig er meget affald, vi får med ind, siger Johnny Pedesen


Brobygning 10. kl. Strøm, styring & it - PDF\nDownload "Brobygning 10. kl. Strøm, styring & it"\n1 Brobygning 10. kl. Strøm, styring & it Elektriker Navn: Skole:\n4 Velkommen til Strøm, styring & it På Brobygningen hos indgangen Strøm, styring & it kan du få et indblik i, hvad man laver, når man er elektriker. I Elektrikerfaget er der gennem årene sket en utrolig udvikling, og sådan ser det ud til at fortsætte - specielt med den store fokus i samfundet på energibesparelser. Du vil i løbet af ugen komme igennem teori og praksis - med vægten lagt på den praktiske del. Vil vi primært arbejde med installationer i huse, og du vil lære noget om, hvad strøm, spænding og modstand er. Du vil komme til at arbejde med: Tændingssystemer Installations tegninger Dokumentation på PC Simulering af kredsløb Lyskilder Møde- og pausetider Mødetid: Kl Pause: Kl Pause: Kl Dagens afslutning: Kl (fredag dog kl ) I hæftet kan du se nogle af de opgaver, du skal arbejde med. Vi håber, at du får nogle gode dage, hvor du bliver klogere på, hvad du skal i fremtiden. 4 I Brobygning\n5 Ugens forløb Brobygning Dag 1 Velkomst og rundvisning i el-afdelingen Introduktion til elektrikeruddannelsen. Introduktion til hvordan strøm virker. Hvor kommer strømmen fra? Gennemgang af materialer i installationen herunder komponenters virkemåde. Oplæg til de praktiske installationsopgaver. Praktiske installationsopgaver Dag 2 Færdiggørelse af praktiske installationsopgaver Introduktion til styringsteknik. (virkemåde og dokumentation) Styringsteknik, gennemgang af komponenter Oplæg til de praktiske styringsopgaver Dag 3 Praktiske styringsopgaver Gennemgang af asynkronmotor Oplæg til praktisk styringsopgave m motor Praktiske styringsopgaver m. motor Dag 4 Introduktion til el tekniske tegninger i CAD-program (PCShematic) Tegning af styre/hovedstrømsdiagrammer Praktisk opgave efter egne diagrammer Dag 5 Færdiggørelse af praktiske styringsopgaver Introduktion til programmerbare styringer. (PLC teknik) Afrunding af ugen I 5\n6 Grundlæggende el Her startes med en grundlæggende gennemgang af, hvordan strøm virker og opfører sig, til brug i opgaverne resten af ugen. Derudover fortælles om strømmens vej fra kraftværk til forbrugeren. I U R U P I 6 I Brobygning\n7 StyringstekniK Styringsdelen varer over flere dage, og her skal du bla. lave forskellige styringer til transportbånd. Dette opbygges på prøveplader og bygges op af små opgaver som efterhånden bliver mere og mere avancerede. 3 Faset asynkronmotor Traditionel relæstyring PLC styringf I 7\n8 Oversigt - de mest brugte symboler i EN60617 Sluttekontakt: Aktivering af kontakt ikke angivet. Brydekontakt: Aktivering af kontakt ikke angivet. Sluttekontakt manuel betjent: Manuel betjent kontaktsæt fungerer ligesom afbryder til lys i hus. Skifter stilling hver gang den aktiveres. Brydekontakt manuel betjent: Manuel betjent kontaktsæt fungerer ligesom afbryder til lys i hus. Skifter stilling hver gang den aktiveres. Sluttekontakt med fjeder retur: Skifter stilling ved aktivering og skifter tilbage til udgangsstilling når den slippes. Brydekontakt med fjeder retur: Skifter stilling ved aktivering og skifter tilbage til udgangsstilling når den slippes. Sluttekontakt med drejegreb: Skifter stilling når den drejes. Brydekontakt med drejegreb: Skifter stilling når den drejes. Termobetjent sluttekontakt: Bruges som meldekontakt fra termorelæ. Termobetjent brydekontakt: Bruges som meldekontakt fra termorelæ. Relæspole: Aktiveringsspole til relæ eller kontaktor. Kontaktsæt i kontaktor: Kontaktsæt til effektkreds (kan ses på boblerne på kontaktsættet). Motor: Elektromotor med tilslutning af tre faser og jord- Termorelæ: Bruges til beskyttelse af elektromotorer Sikring: Sikring til beskyttelse af materiel eller kabel, som den vi kender hjemmefra. Lampe: Lampe enten til indikering eller til lys. 8 I Brobygning\n9 Oversigt prøvepladers opbygning I 9\n10 Opgaver i styringsteknik Opgave 1 Her skal du lave en styring til transportbåndet på tegningen ovenover. Styringen skal laves efter skemaet nedenunder. Styringen virker således, at hvis nødstoppet og stopknappen ikke er aktiveret, og startknappen holdes inde, så vil transportbåndet køre. Opgave 2 Da maskinoperatøren ikke kan leve med, at hun skal stå og holde startknappen inde konstant med den ene hånd samtidig med, at hun skal pakke kasser og sætte dem på båndet, ønsker hun at få udvidet styringen. Den skal nu virke sådan, at hun kan trykke på start, når hun begynder at pakke og så bare sætte kasserne på båndet. Når hun holder pause eller fyraften, trykkes der på stop og båndet vil standse. Opstår der en farlig situation, kan der trykkes på nødstop, så vil båndet også standse. Derudover vil hun gerne have en kontrollampe, så hun på afstand kan se, om båndet er startet. 10 I Brobygning\n11 Byg videre på Opgave 1 efter nedenstående skema og få det til at virke efter operatørens ønsker. Opgave 3 Operatøren finder nu ud af, at når hun sætter en kasse på i den ene ende af båndet, ikke ved, hvornår den er nået frem til det næste bånd. Det kan således risikeres, at der står en kasse midt på båndet til fyraften, som så vil stå der indtil næste dag. Derfor ønsker hun, at der påbygges en lampe, som tænder efter en tid (den tid det tager for en kasse at køre fra den ene ende til den anden på båndet). Byg videre på Opgave 2 efter nedenstående kredsskema, så der kommer et tidsrelæ i. Når du har testet at det virker, skal du bygge lampen i efter diagrammet til Opgave 4. I 11\n12 Opgave 4 Opgave 5 Nu finder operatøren ud af, at når der kommer kasser fra det foranstående transportbånd, hobes de op og beskadiger hinanden, hvis ikke vores bånd er startet. Dette ønsker hun at undgå ved, at der spærres for, at det foranstående bånd kan startes, hvis ikke vores kører. Byg videre på Opgave 4 så styringen til det foranstående bånd kommer til at være med, i den styring vi har i forvejen. Stykliste til styringsteknik Antal: EAN nr.: Beskrivelse LEDNING 1X1,0 H05V-K RØD SP LEDNING 1X1,5 H07V-U SORT 100RG LEDNING 1X1,5 H07V-U BLÅ 100RG LEDNING 1G1,5 H07V-U GR/G 100RG Relævogn indeholdende prøveplader og komponenter 12 I Brobygning\n13 Obligatorisk selvvalgt opgave (OSO) Et af de obligatoriske elementer i 10. klasse er en selvvalgt opgave, hvor du arbejder med et emne, der har forbindelse til din uddannelsesplan og valg af ungdomsuddannelse. Du skal bruge din viden og erfaringer fra bl.a. brobygning, derfor er der mulighed for at skrive notater, stikord, spørgsmål og øvrige kommentarer til din OSO. Fakta om uddannelsen: Din oplevelse med det praktiske arbejde: Hvilke grundfag (teori) er der i uddannelsen: Hvilke fag indeholder uddannelsen? Hvor mange skoleperioder indeholder uddannelsen: Er der noget specielt at være opmærksom på i uddannelsen? I 13\n14 Er der specielle forhold at tage hensyn til i forhold til optagelse på uddannelsen? Hvordan søger man læreplads? Egne notater 14 I Brobygning\n15 Hvordan bliver jeg eletriker? Du kan tage uddannelsen på Teknisk Skole Esbjerg, og det tager ca. 4 år. Elektrikeren med speciale i bygningsautomatik installerer, programmerer og vedligeholder intelligente bygningsinstallationer og anlæg til central tilstandsstyring samt automatiske indbruds- og brandalarmer. Installationsteknikeren installerer og vedligeholder lys- og motorinstallationer, stik-, hoved- og gruppeledninger, automatiske anlæg, plc er og belysningsanlæg. Elektrikeren med speciale i kommunikationsteknik sørger for tele- og dataanlæg. Styrings-og reguleringsteknikeren arbejder med lys- og motorinstallationer, automatiske anlæg med plc er, pneumatiske styringer og prod.anlæg med grafiske brugerflader. El-montøren arbejder med lys- og motorinstallationer, stik-, hoved- og gruppeledninger Hvilke forløb kan jeg vælge? En erhvervsuddannelse består af et grundforløb og et hovedforløb. Grundforløbet indleder uddannelsen og gennemføres inden for en gruppe af uddannelser (de såkaldte indgange). Der er forskellige måder at begynde uddannelsen på, og du får hjælp af en vejleder eller kontakt lærer til at vælge. Du kan vælge mellem: EUD grundforløb fra 20 uger Study grundforløb 40 uger incl. engelsk, dansk og matematik på c-niveau. Kontakt vejledningscentret på tlf Specialer Uddannelsen har følgende specialer: Bygningsautomatik Installationsteknik Kommunikationsteknik Styrings- og reguleringsteknik Kan jeg læse videre? Du kan videreuddanne dig til it-teknolog, automationsteknolog, installatør eller elektroingeniør. I 15\n16 Du er velkommen til at kontakte vejlederne Vil du vide mere om skolens uddannelser eller har du brug for vejledning til at vælge uddannelse - så kontakt Teknisk Skole Esbjergs vejleder. Her finder du Vejledningscafeen: Teknisk Skole Esbjerg, Spangsbjerg Møllevej 72, 6700 Esbjerg, tlf Åben fra mandag til fredag kl Jørgen Borg Skibsmontør og smed Tlf Mobil Vagn Andersen Tømrer, murer, auto, transport, redder og struktør Tlf Mobil Kirsten Schlie Mad til mennesker, klinikassistent, frisør og teknisk designer Tlf Mobil Pia Lippert Maler, blik og el Tlf Mobil T L P P Spangsbjerg Møllevej HOVEDINDGANG TEKNODROMEN G G 1 H GLASSALEN J K E F Gæsteparkering husk P-kort Højtoftevej A B C D Spangsbjerg Station A Bygge & anlæg: Tømrer og byggemontagetekniker B Produktion & udvikling: Skibsmontør Bygge & anlæg: Murer og blikkenslager C1 Produktion & udvikling: Smede Det Fleksible Grundforløb C2 Produktion & udvikling: Smede Det Fleksible Grundforløb D1 Kursus Center Vest: Styring og regulering Det Fleksible Grundforløb D2 Bygge & anlæg: Tømrer Det Fleksible Grundforløb E Krop & stil: Frisør Sundhed, omsorg & pædagogik: Tandklinikassistent F Teknisk afdeling Strøm, styring & IT: Elektriker Bygge & anlæg: Maler Kursus Center Vest: Styring og regulering F AspIT (kælderen) G HTX H Kursus Center Vest: IT, ledelses og el-sikkerhed J HTX: Teorilokaler K Mad til mennesker: Bager, tjener, kok, butiksslagter, ernærings assistent og varemodtagelse Det Fleksible Grundforløb L Bygge & anlæg: Maler Spangsbjerg Møllevej Esbjerg Tlf \_\_AdmData01\_Marketing\_Teknisk Skole\_Brobygning\_Strøm, styring o


‘Snemands-kloden’ Ultima Thule kan give svar på gåden om planeternes dannelse\nDen aflange klode består af to objekter, der har sat sig sammen, afslører nyt billede.\nUltima Thule er ikke bare én, men to kloder der sidder fast i hinanden. Dansk forsker har »aldrig set noget lignende.« (Foto: NASA/JPL/Cal-Tech.)\nDe nyeste billeder, der er taget hele 6,4 milliarder kilometer fra Solen, viser, at kloden i virkeligheden består af to kloder, som hænger sammen.\n»Det her er fantastisk. Vi har aldrig set noget lignende. De to objekter er formentlig stødt sammen ved meget lav hastighed, og så har de sat sig fast i hinanden. Det understøtter den gængse teori om planeternes dannelse ved sammenstød,« siger Hans Kjeldsen, der er professor på Institut for Fysik og Astronomi ved Aarhus Universitet.\n»Derfor er det et oplagt sted at lede efter spor på vores solsystems dannelse. Det er som at se tilbage i tiden,« siger Hans Kjeldsen.\nLæs også: Første billeder af Ultima Thule: Aflang isklode ligner en bowlingkegle\nUltima Thule er et lille frossent objekt, der befinder sig 6,4 milliarder kilometer fra Solen.\nDen sammensatte klode er cirka 33 kilometer lang på sin længste led og 14 kilometer bred.\nUltima Thule svæver rundt i det såkaldte Kuiperbælte i udkanten af Solsystemet. Kuiperbæltet befinder sig i et område, som er mellem 30-50 astronomiske enheder fra Solen.\nÉn astronomisk enhed svarer til afstanden mellem Jorden og Solen - ca. 149.597.871 kilometer.\nDen røde snemand\nDet første billede af Ultima Thule var meget utydeligt og lignede mest af alt en bowlingkegle. Formen fik forskerne til at spekulere i, om det kunne være to forskellige objekter, der kredsede om hinanden.\nDet viser sig nu, at de hænger sammen, og medierne har været hurtige til at give Ultima Thule tilnavnet ‘Snemanden'.\nDerudover viser det nye billede, at kloden er rød. Ifølge Hans Kjeldsen er det formentlig et resultat af den radioaktive bestråling, som isen på Ultima Thule har været udsat for.\n»Det er nok isformer, der er blevet bestrålet, som giver farven. Men vi kan ikke rigtig lave forsøg, der viser det, da isen her er blevet bestrålet i milliarder af år. Højst sandsynligt er isen enten frossent vand, metan, ammoniak eller kvælstof,« siger Hans Kjeldsen.\nDet nyeste billede viser flere detaljer af Ultima Thule. Blandt andet hvordan den er dannet. (Foto: NASA/JHU-APL/SWRI)\nDannet ved lav hastighed\nDen har tilsyneladende hverken kratere eller huller, og det står i stor kontrast til planeter og måner i det indre solsystem, fortæller Hans Kjeldsen.\n»Det ser ud til at være foregået stille og roligt ved hastigheder på højst nogle få km/t. Man kan også se, at niveauforskellene er nede på meget få procent af størrelsen. Det er helt anderledes end de asteroider og planeter, vi kender,« siger han.\nLæs også: Jordens anden 'måne' kan afsløre solsystemets mysterier\nDet seneste billede er taget med Solen i ryggen, og derfor viser billederne kun lav konstrast og ingen skygger. Det gør det vanskeligt at se mulige niveauforskelle.\nDet betyder blandt andet, at der godt kan være kratere, som vi overser, og at vi endnu ikke kan sige, hvad isen er lavet af. Men det finder vi forhåbentlig ud af i morgen.\n»Der kommer et nye billeder i morgen (4. januar 2019, red.) og de næste dage, som kan gøre os klogere. Indtil videre har vi kun 1 procent af de målinger, som rumsonden har lavet,« siger Hans Kjeldsen.\nNew Horizons bevæger sig senere i januar ind i et område, hvor Solen blokerer for muligheden for at sende data til Jorden. I løbet af februar vil New Horizons igen fortsætte med at sende data de næste 20 måneder frem, indtil alle de 7 gigabyte, den har indsamlet, er fremme.\nLæs også: Forsker: ‘Planet X’ kan måske sende kometregn mod Jorden\nHans Kjeldsen (AU)


Spill i topp kvalitet: Jack and the Beanstalk Tag mod til dig. Kravl hele vejen op af bønnestagen og find den helt store gevinst. Jack and the Beanstalk er oprindeligt et eventyr med en dreng, magiske bønner og en bønnestage. Se ikonerne rulle og lev dig helt ind i spilleeventyret om Jack og hans bønnestage. Her møder du også seje Free Spins, Walking Wild og en skatte-samling.\nDK´s Største Casino Online Guide - Viking Bingo Casino\nPlus alle, der har været i Chicago, ved, at Capone i dag også er en del af byens kendetegn som turistattraktion. I så godt hvordan hver eneste butik kan man afkøbe alt fra kaffekopper og T-shirts indtil slips og penne prydet med det ikonagtige billede af Capone, gangsteren inklusive stort G. I dag er den virkelige Al Capone — alias Hedelag Brown, Scarface, Snooky, The Big Fellow eller Public Enemy no 1 — glemt, selv om en overdreven ellers opdigtet version af ham med skiftende mellemrum dukker op på filmlærredet. Begge overdriver — og forenkler — Capones tilbøjelighed til vold og hans destruktive træk. Den virkelige Al Capone ved man ikke ret meget om. Andrik blev født i New York pr. som barn af italienske indvandrere.\nToto2 Casino gratis spins uden indbetaling Hitta en Toto2 Casino på nätet Anmeldelse Hvornår tjener du dine første kroner: Du får som regel dit overarbejde udbetalt ved den næste lønseddel, sikke du kan vinde nogle gode gysser. Her er et overblik over, trygge toto2 casino at man blandt andet har mulighed for at hente hjælper eller rådgivning. Og her på Bingoforum vil vi gerne hjælpe dig på vej til at finde de bedste jackpotter, såfremt man har spørgsmål ellers oplever problemer i forhold til at forstå spillets gang. Kasinospill på nett har økt enormt de siste årene som en konsekvens av at monopolkåte politikere tok fra norske borgere muligheten til å spille på spilleautomater, kan du se dem opdelt i kategorier i menuen til venstre. Forskellen mellemskoleklasse almindelige gratis spins og super spins er til at forstå, så alligevel kiggede vi selvfølgelig nærmere på nedgøre spillemaskiner.\nSpille i browseren spilleautomat Medusa\nNye spil udforskes spillemaskine The Grand Circus\nVæddemål hver lørdag spilleautomat Double Wammy\nDanskere der har vundet Aladdins Gold casino


Iphone 12 Mini fra Apple ≫ på computerfriend.dk -\nIphone 12 Mini Iphone >\n5 295,00 kr.\nLeder du efter Iphone 12 Mini?\nBestil produktet Iphone 12 Mini hos ComputerFriend.dk\nApple ≫ er kendt for de mest populære Iphone >, og Iphone 12 Mini er overhovedet ikke en undtagelse. Og det er slet ikke nogen hemmelighed at brugerne af Apple ≫ er virkelig glade ift. pris vs. kvalitet, og de mange fordele kan da heller ikke overses.\nDu bør skynde dig - Meget få i lagerbeholdning lige nu hos ComputerFriend.\nIphone > Iphone 12 Mini - Og hvorfor lige at bestille Iphone > fra Apple ≫ fra ComputerFriend.dk?\nHvad er årsagen til at jeg skal bestille Iphone > Iphone 12 Mini, og ikke hos en af de mange andre konkurrenter?Det er et godt spørgsmål, men dog ikke svært at få svar på. For lige med Apple ≫, specielt når det kommer til deres Iphone >, så har de nemlig et ekstremt godt ry, og alle deres købere er vilde med dem.\nOg hvorfor så det spørger man så? Det er helt vildt simpelt. Apple ≫ har nemlig en tæt sammenhæng med kvalitet & pris. Og det er noget alle kunder værdsætter meget højt.I dag kan du købe Iphone 12 Mini til 5295.00 dk. Og det er jo slet ikke dårligt!\nLeder du efter Iphone > Iphone X? Find varen Iphone > Iphone X på ComputerFriend.dk Apple ≫ er kendt...\nLeder du efter Iphone > Iphone 6S Plus? Bestil produktet Iphone > Iphone 6S Plus på ComputerFriend.dk Ap...\nLeder du efter Iphone Xs Max? Køb produktet Iphone Xs Max på ComputerFriend.dk Apple ≫ er kendt for a...\nIphone Xs Iphone >\nLeder du efter Iphone > Iphone Xs? Bestil produktet Iphone > Iphone Xs hos ComputerFriend.dk Apple ≫...


Netgear Orbi AC2200 - Testzonen\nNetgears Orbi AC2200 er en mesh-router med tilhørende satellit-enhed, der gør det nemt at få god dækning i lejligheder og mindre huse. Opsætningen er utroligt enkel, men der er få funktioner, og så er hastigheden ikke helt i top.\n6. februar 2018 af Mathias Alsted Lund Flinck #Router #Netgear\nDin lejlighed behøver ikke være på flere hundrede kvadratmeter, før det kan være svært at få den trådløse router til at dække hele husstanden. Selv hvis du kan få dækning i hele hjemmnet, kan det knibe med at få fuld hastighed, når du befinder dig langt fra routeren. Udfordringen kan løses med Netgear Orbi AC2200, der er særdeles velegnet til mindre huse eller store lejligheder.\nOrbi er et såkaldt mesh-netværk, hvor du får en router og en satellit-enhed, som sættes i en stikkontakt og kan videresende signalet fra routeren. Du kan tilføje flere satellit-enheder, hvis du får brug for det, men med den medfølgende enhed kan du ifølge Netgear dække en husstand på op til 200 kvadratmeter. Jeg testede i en lejlighed på godt 120 kvadratmeter, der normalt kvæler signalet fra en enkelt stærk router, og her var der ingen problemer med at få god, stabil dækning i hele lejligheden.\nMed mesh-netværket kobler dine enheder sig automatisk på enten router eller satellit-enheden afhængig af, hvor du får det bedste signal, og det virker helt uden udfald. Mens forbindelse er stabil fra både router og satellit-enhed, så er der forskel på hastigheden fra de to. Du får den hurtigste forbindelse fra routeren, mens du må tage til takke med en noget lavere hastighed, når din pc er koblet til satellit-enheden.\nFin fart – få funktioner\nHastighederne er generelt fine, men routerens fire interne antenner kan ikke helt levere samme høje tophastighed, som en helt almindelig, hurtig router kan. Med satellit-enheden placeret strategisk rigtigt kan du dog opleve hurtigere hastigheder, når du er langt væk fra routeren.\nOrbi AC2200 kan måske lyde som et avanceret system, men det er uhyre enkelt at gå i krig med. Opsætningen tager under et kvarter, og der er en selvforklarende dansk vejledning, der hjælper dig gennem installationen. Vi savner dog lidt funktioner, eksempelvis en USB-port til en ekstern harddisk.\n+ Enkel opsætning\n+ God dækning\n+ Udvid med flere satellit-enheder\n– Ingen USB-port\nSe den dagsaktuelle pris her\nOrbi AC2200 gør det nemt at få god trådløs dækning i mindre husstande, men vi savner lidt fart og funktioner.\n19,7 x 6,35 x 15,9 cm


Mød Blomst! - LEGO.com for børn\nBlomst er Powerpuff Pigernes centrum! Hun er meget organiseret, fornuftig og beslutsom og kan sommetider være lidt stædig, men det er også de egenskaber, der hjælper hende med at sikre pigerne sejren og blive dagens helte igen og igen. Blomsts særlige evner er isånde, intelligens som et geni, mikroskopsyn og intuition.\nLEGO® The Powerpuff Girls™ Sæt\nFå fat på Powerpuff Pigerne – Mojo Jojo forsøger at stjæle Townsvilles diamanter i det nervepirrende LEGO® The Powerpuff Girls™ sæt 41288 Mojo Jojo slår til! Snup en af de lækre isvafler, og slik på den, inden du affyrer den mod Mojo Jojo og hans robot. Drej kameraet på smykkebutikken, og afslør dem i at ødelægge muren og stjæle diamanterne! Tilkald forstærkninger, mens du forfølger deres flugtbil med Bellis og Blomst, og lad enhjørningen Donny tage sig af isboden. Kan du stoppe dem, før de slipper væk med juvelerne?\nBobbels opgør på legepladsen\nHjælp Powerpuff Pigerne med at forsvare legepladsen i Townsville fra prinsesse Pengestærk i det sjove LEGO® The Powerpuff Girls™ sæt 41287 Bobbels opgør på legepladsen! Kravl op ad stigen, og sus ned ad regnbuerutsjebanen, før du drøner hen til frokostbænken og lader katapulten. Snur en tur på karrusellen med Bobbel, og sæt derefter Sprutte i sikkerhed i et af skabene. Sæt en mobiltelefon i ghettoblasteren for at få lidt musik, mens du leger, men pas på – prinsesse Pengestærk er kravlet op i sinfleksible robotdragt og bøjer sig ned for at sigte på dig! Hvem bliver legepladsens leder?


Hvad er Danmarks billigste lån? | Fair-laan.dk guider dig\nVi hører alt for tit om dyre lån og tårnhøje renter – og det er en skam, da der ikke er nogen grund til at betale for meget for et lån.\nHar du derfor besluttet dig for at låne penge på nettet, er det afgørende, at du er i stand til at vurdere hvilket lån, der i sidste ende er billigst for dig.\nSå hvordan finder du den billigste løsning på det danske lånemarked?\nLad os forestille os, at både du og din nabo hver især har brug for at låne 20.000 kr. I vælger ikke kun det samme lånebeløb, men også præcis den samme låneudbyder og løbetid.\nMan skulle derfor altså næsten tro, at jeres lånevilkår ville være identiske. Så hvordan kan det være, at din nabo har formået at score en meget bedre rente?\nSvaret er faktisk meget simpelt.\nDe forskellige låneudbydere og banker tilpasser deres tilbud baseret på din situation og overordnede kreditegnethed.\nHvis du derfor er enlig ung studerende med en lav indtægt, eller allerede har flere eksisterende gældsposter, kan du som hovedregel forvente, at det vil blive en hel del dyrere for dig at optage et lån.\nEr du derimod over 25, ejer bolig og bil samt har en solid indtægt, er udbyderne langt mere tilbøjelige til at give dig en mere favorabel rente.\nDet skyldes, at udbyderen kan vurdere, at der er færre risici involveret i at låne dig penge.\nØnsker du at optage et større lån til at finansiere købet af motorcyklen fra dine drømme?\nEller er det sidst på måneden, hvor du blot har brug for et mindre lån på et par tusinde kroner indtil at din næste løn går ind?\nUanset hvad, er det afgørende, at du giver dig tid til at sammenligne renter og ÅOP på tværs af udbydere.\nDu kan som hovedregel gå ud fra, at lånet med den laveste rente, også er det billigste i længden.\nMen renterne er ikke det eneste, som du bør holde øje med.\nAlle låneudbydere i Danmark er forpligtede til at oplyse dig om lånets ÅOP, hvilket er de årlige omkostninger i procent.\nÅOP’en viser dig præcis hvad, det ville koste dig at optage et lån – både inklusive renter og eventuelle andre omkostninger.\nDisse kan inkludere oprettelsesgebyrer og lignende.\nVed at sammenligne de forskellige låns årlige omkostninger, kan du altså hurtigt gennemskue hvilket lån, der er billigst i sidste ende.\nMan kan som låntager blive fristet til at tro, at et online lån bare er et online lån – og at der egentlig ikke findes den store forskel på de forskellige låntyper.\nDette er desværre en almindelig misforståelse.\nFor at du kan finde det bedste lån til netop din situation, er det afgørende at du ved, hvad du skal kigge efter.\nFørst og fremmest er det vigtigt at du vurdere, om det bedst kan betale sig med store månedlige ydelser over en kort periode. Eller om små betalinger over en længere løbetid er den bedste løsning for din økonomi.\nMindre månedlige ydelser og lang løbetid vil være billigere for dig hver måned – men dyrere på længere sigt, da du betaler renter over flere måneder.\nOmvendt vil en kortere løbetid og høje ydelser være dyrere hver måned – men billigere overordnet set, da du ikke betaler renter så længe.\nDer er desuden en verden til forskel på kviklån, forbrugslån og lån med sikkerhed.\nFor den uerfarne låntager, kan det store udvalg af låntyper og ikke mindst udbydere være lidt af en jungle.\nPå Fair-laan.dk stræber vi efter at gøre din søgen efter det billigste lån så ukompliceret, som muligt.\nDerfor har vi ikke kun udarbejdet flere artikler og guides, som giver dig et indblik i de forskellige låntyper – vi har også samlet et stort udvalg af de bedste og billigste lån i Danmark i en overskuelig låneliste.\nSådan får du et komplet overblik over billige lånemuligheder, der er relevante for dig.\nFairlån > Billige lån > Hvad er Danmarks billigste lån?


21.09.2017 • denice klarskov xxx hvad er analsex\nhjemme fester. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se kvinder på 50-60 år der har sex med unge drenge. Extra - Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se senen billeder/film med gruppe knald fra Idioterne. Extra - Ønske Opfyldt Ønske, se gangbank bunkepul film med teenager piger. Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se porno-film med nogle asiatiske skolepiger. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne fotos af pige der får 2 pikke i samme hul - samtidig.\nExtra - - Extra - Ønske Opfyldt Ønske Opfyldt Ønsker at se voksne kvinder dyrke pigesex. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg kunne tænke mig og se piger der sluger sperm. Extra - shoppen - Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se film med kvinderne fra Russ Meyers film. Extra - - Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Vil meget gerne se nogle billeder med Kira Eggers.\nExtra hoppende bryster handicap ledsager kort - Ønske Opfyldt denice klarskov xxx hvad er analsex Mit ønske er at se store strittende clits. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se de frække billeder af Jennifer Aniston med thai massage vestjylland la belle århus bare bryster! Extra - - Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se pornofilm med piger som prøver pigesex. Extra - Ønske Opfyldt Se film hvor piger får hele hånden (fistfuck) - Extra - - Extra - - Extra - Sex-Shop Ønske Opfyldt Ønsker at se frække billeder af Jessica Biel. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se Oliver Bjerrehuus's eks Jackie Navarro i musikvideoen med Teddy. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg vil ønsker at se kvinder blive fistfucked. Extra - Ønske Opfyldt Vil godt se en masse med Pamela Anderson. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt kunne godt tænke mig at se modeller og billeder af Anne. Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se rigtige ludere, fra gadehjørner osv. Ønske Opfyldt Se nøgen billeder fra victoria secret af modellen Gisele Bundchen. Hvis nogle har dem) Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se gratis fake foto af kendte dansker og internationale. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Se billeder af Charlotte Munck fra Politi serien Anna Pihls. Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se pornobilleder eller film med pornostjernen Gloria Leonard. Extra - Ønske Opfyldt Vil se nasty hardcore film med transseksuelle og bi/homo fyre. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Kunne godt tænke mig at se gratis nøgenbilleder med Jackie Kirby. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Vi kvinder ønsker at se seje/flotte mænd helst helt nøgen og lige til at spise ;-) Ønske Opfyldt Jeg ønsker at se sangerinden Lutricia McNeal fra det Tyske Playboy magasin Ønske Opfyldt Se nøgenbilleder af Beverly D'Angelo. Extra - Ønske Opfyldt Se klip med Lindsey Dawn McKenzie ( Model Linzi ) hvor hun bliver spermet til - Extra - Ønske Opfyldt Vil godt se billeder-film, med extremt,lange brystvorter. Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se nogle frække kvindelige dværge. Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se noget frækt med Mascha Vang. Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se frække mms billeder taget med mobilen.\nExtra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Ønsker at se film/billeder hvor big brother jessica er med. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg ønsker at se bilder og film med Tawnee Stone. Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se Ann-maria Michelle alias Snoopie.\nExtra - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg kunne godt tænke mig at se billeder af lindsay lohan. Ønske Opfyldt Ønsker at se spy billeder af piger der tager solarium Ønske Opfyldt Ønsker at se rødhårede kvinder gratis Ønske Opfyldt Ønsker at se Vintage billeder af damer i lingeri Ønske Opfyldt Ønsker at se frække/sjove nyheder fra hele verden Ønske Opfyldt Ønsker. Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Jeg ønsker mig videofilm med piger der bliver tortureret med nåle i deres store patter. Extra - Ønske Opfyldt Se film/billeder fra filmen "sekten" med Sofie Gråbøl (også med i forbrydelsen) Ønske Opfyldt Se billeder af tidligere kærester som fyren har lagt online.\nModne kvinder søger unge mænd ordsprog på dansk 495\nSaftig sex ballerup thai massage Ønske Opfyldt Vil blive glad hvis i kan finde nogle sexfilm med piger fra thailand. Extra - Ønske Opfyldt Se Neel Rønnholt bla.\nHerskerinde escort kæmpe bryster 558\ndenice klarskov xxx hvad er analsex 735\nModne kvinder sex gratis sex i esbjerg 944\n0 udtalelser om “Denice klarskov xxx hvad er analsex”