Tæt på - Tæt på - Movellas\n2. Tæt på\nHan efterlod et dybt ekko af tomhed, da han forsvandt ud af døren. Min verden faldt sammen. Alting dryssede ned omkring mig og brølede mig omkuld. Tårerne regnede ned af mine kinder, og et skrig samlede sig i mundhulen. Jeg væltede om i sengen og blev liggende.\nJeg havde planlagt en dag på sofaen. Jeg ville holde mig inden døre og se gyserfilm hele dagen. Jeg havde set frem til denne dag med sorg og angst. Jeg hadede valentins dag.\nMin bedste ven, der havde været min faste støtte det sidste halve år, siden han gjorde det forbi, ville have haft mig med ud for at tænke på noget andet, men jeg kunne ikke overskue at gå udenfor og blive konfronteret med alt det, jeg ikke har længere.\nHan var ikke god for mig, det ved jeg. Men jeg elskede ham alligevel. Jeg ville gøre alt for at få ham tilbage, og hvis han pludselig stod foran mig, ville jeg kaste mig over ham med det samme uden at tænke. Han var min svaghed, den jeg ikke kunne give fra mig. Til trods for den ødelagde mig.\nJeg gik hvileløst rundt i min stue denne torsdag. Et ynkeligt forsøg på at aflede mine tanker fra sidste års 14. februar.\nVi sad overfor hinanden ved et lille fint rundt bord i hans køkken. Bordet var dækket med en hvid dug og to høje lys i en meget fin lysestage. Det hele var så romantisk. Lige indtil maden kom på bordet. Det var noget så kedeligt som pasta og kødsovs. Men det var det eneste, han kunne lave.\nJeg smilede ved tanken. Det havde været en god aften.\nVi sad og snakkede over den meget dårlige ret, men en god rødvin. Han havde tænkt på det hele. Endda musikken. Han havde købt en CD med A Fine Frenzy, som var min yndlingssanger.\nNu hadede jeg musik. Al musik fik mig til at græde.\n”U-uh. Er der nogen hjemme?” Lød det fra en velkendt stemme ude fra gangen, der afbrød min tankestrøm.\n”Jeg er herinde” råbte jeg tilbage, og min bedste ven, Anders, trådte ind i stuen.\nHans blik bevægede sig over mig, og den bekymrede rynke i hans pande, han altid havde, når vi var sammen, fremstod tydeligt. Han kørte en hånd igennem sit mørke hår, der var ved at blive lidt for langt. Jeg gav ham et halv-optimistisk smil for at glatte rynken lidt ud. Det hjalp dog ikke noget.\n”Årh, lad dog vær’ med at se så alvorlig ud og kom og giv mig et kram” sagde jeg og rakte armene frem for at tage imod et varmt kram, som jeg desperat trængte til.\nHan løsnede lidt op og holdt om mig.\n”Du skal se at komme i tøjet. Vi skal ud.” Han trak sig fra mig og kiggede på mig med noget i øjnene, jeg ikke kunne sætte en finger på.\n”Hvad? Nej, jeg skal bare flade ud på sofaen til samtlige af mine gyserfilm i dag.”\n”Nej, du skal med mig. Kom så i gang. Det kan ikke diskuteres.” Nu så han alvorlig ud, men afløste hurtigt masken med hans søde smil. Jeg kiggede stædigt på ham et øjeblik, men gav hurtigt op. Det nyttede ikke noget. Når det kom til, hvem af os, der var mest stædig og fastholdende, så var det ham. Sådan havde det i hvert fald været siden han slog op.\nVed tanken om ham trak mit ansigt sig sammen, og jeg vendte mig hurtigt om, så Anders ikke ville lægge mærke til det. Opgivende kastedet jeg hovedet bagover og sukkede højlydt, mens jeg med slæbende fødder bevægede mig ind på mit værelse. Jeg greb bare det øverste tøj, jeg kunne finde. Et par sweatpants og en oversized sweatshirt til at tage udenpå den t-shirt, jeg allerede havde på. Alt mit tøj lå i en bunke, og det lugtede faktisk som om det ikke havde været vasket i meget lang tid. Men det havde det nok heller ikke. Jeg skar en grimasse ved lugten og sprayede en masse deodorant udover mig selv og værelset. Jeg satte mit hår op i en hurtig hestehale og gik ud i stuen igen.\nI døren stod Anders klar til at tage af sted. Jeg anede ikke, hvor vi skulle hen. Men jeg var egentlig også ligeglad, for uanset hvor jeg var, så mindede det om ham.\nDa jeg trådte udenfor gøs jeg ved den kolde brise, der ramte min hud. Men et blik ud mod vejen, og jeg glemte fuldstændig kulden.\n”Hvad er det her?” hviskede jeg næsten uhørligt. Jeg kiggede undrende op på Anders, som bare stod og smilede stort til mig.\nDer stod en gylden hestevogn med to af de flotteste sorte heste, jeg nogensinde havde set. En kusk klædt i sort og en del tøj, for det var jo temmelig koldt sådan en torsdag aften i februar, sad foran. Det var som en drøm. Var jeg havnet midt i en version af Askepot?\n”Jeg synes, det var på tide, du fik nogle andre minder omkring denne dag. Og forhåbentlig vil de tidligere minder fremstå knap så truende.” Anders lagde blidt en hånd på min lænd og førte mig fremad. Jeg følte mig virkelig dum i det tøj, jeg havde taget på. Hvorfor kunne jeg ikke bare have taget noget finere tøj på? Men Anders var ligeglad. Han smilede bare til mig, og sendte mig et blik, der fortalte mig, det ikke gjorde noget.\nTuren var fantastisk. Jeg anede ikke, at et snelandskab kunne se så smukt ud. Men det måtte jo være perspektivet. Anders sad og holdt om mig, og jeg kunne mærke han ånde mod min kind. En varme bredte sig indeni mig, jeg ikke havde følt siden ham. Måske kunne jeg alligevel komme over ham? Men så sprang minderne frem i mit hoved, og en ubehagelig følelse blandede sig med varmen. Kvalme.\nHan trådte ind ad døren uden at sige noget. Han plejede ellers altid at sige, ”hey babygirl”. Men denne aften gjorde han det ikke.\nStilheden omringede os og satte tape for vores munde. Ingen af os sagde noget i 3 min. Vi sad bare og kiggede forbi hinanden.\nEndelig brød han stilheden. ”Jeg synes, vi skal gøre det forbi. Jeg kan ikke mere. Jeg har fundet en anden.”\nHans ord flænsede hul i mellemrummet mellem os, som sugede alt luften ud af rummet.\nAnders kunne mærke, jeg var utilpas og bad kusken om at stoppe. Han betalte, og sagde vi bare ville fortsætte derfra. Der var alligevel ikke så langt til byen, hvor jeg regnede med, vi skulle hen.\nHan spurgte mig aldrig, hvad der var galt, eller om jeg ville snakke om det. Han vidste, jeg ikke kunne. Så vi gik bare. Pludselig mærkede jeg en prikken i mine fingerspidser, og jeg blev opmærksom på, at hans fingre søgte mine, og snart var de flettet sammen. Ikke som et af de der almindelige kærestepar. Nej, bare flettede fingre. Jeg vidste, jeg ikke var alene, og det var rart.\nInde i byen lå sneen presset ned i asfalten og var brun og klam. Lidt ligesom jeg så mig selv. Jeg følte mig brugt, ulækker og presset sammen som en brugt appelsinskræl.\nVi gik hånd i hånd, tæt på hinanden. Han førte mig lidt rundt, og jeg troede egentlig bare det var for at få mig til at slappe mere af. Men jeg tror faktisk, han forsøgte at vise mig, det ikke var farligt at gå rundt i byen. Der var ikke nogen, der stirrede på mig eller hviskede om mig. De kunne selvfølgelig ikke se på mig, jeg var ved at falde sammen.\nTil sidst efter en halv times tid, gik vi ind på en dyr restaurant, hvor han havde bestilt bord. Det var sødt, men jeg tænkte egentlig ikke så meget over det.\nVi blev mødt af en overentusiastisk tjener, der smilede lidt for meget. Han tog imod os og førte os til bordet, der var smykket med røde roseblade på en hvid dug, og der stod en enkelt rød langstilket rose midt på bordet. Der var dækket til to. To høje stearinlys stod på min højre side af bordet og skabte et romantisk lys i det hjørne af rummet, hvor bordet stod. Det var meget romantisk, og tårerne pressede sig på, da jeg så det.\n”Hvad synes du?” hviskede han i mit øre, da han tog fat om mig bagfra og tog min jakke.\n”Det er virkelig smukt”, fik jeg fremstammet halvkvalt. Hans øjne strålede, da han trak min stol ud og gjorde tegn til, jeg skulle sætte mig. En sand gentleman.\nJeg forstod ikke rigtig, om han havde planlagt aftenen for at imponere eller opmuntre mig.\nHan gav mig et kys på hovedet, inden han satte sig overfor mig.\n”Hvorfor gør du det her?” Jeg spurgte lidt usikkert, for jeg var bange for svaret.\n”Det ved du godt, søde”, sagde han og kiggede ned i tallerkenen. Han var ikke til at finde ud af.\n”Jeg tror ikke på dig. Der er noget andet.” Jeg kneb øjnene sammen og studerede ham.\nHan rørte uroligt på sig, men knipsede så efter en tjener. Emneskift, hvor originalt.\n”Vi vil gerne bestille” sagde han og begyndte at remse retterne op, som vi ville have. Jeg kiggede indtrængende på ham, men han holdt blikket rettet mod tjeneren. Jeg var dog ret sikker på, han vidste, jeg kiggede på ham.\nJeg kiggede væk, da han rettede opmærksomheden mod mig. Han smilede bare. Irriterende!\n”Hvorfor skal du altid være så irriterende?” Jeg var frustreret. Kunne han ikke bare have ladet mig ligge derhjemme.\n”Fordi jeg har lyst.” Han grinede tilfreds.\nJeg mukkede, og lagde mine øjne på mine hænder.\n”Jeg går lige på toilettet.”\nHan lagde en hånd på min arm og holdt mig tilbage, da jeg vendte mig om i stole og var på vej til at rejse mig. ”Nej, vent. Undskyld. Det var bare for sjov. Jeg vil dig bare det bedste, søde. Jeg holder af dig, for fanden!”\nJeg sukkede og kiggede op på ham med tårer i øjnene.\n”Du skal ikke græde,” sagde han og tørrede en tåre af min kind. ”Jeg ved, du har det svært. Jeg ved godt, du ikke har lyst til at være til, men du bliver nødt til at komme ud af den boble, du har pustet op omkring dig selv.” Han lagde hovedet på skrå og hans øjne lyste af noget, jeg ikke helt kunne finde ud af, hvad var. ”Sammen kommer vi igennem det her, okay?”\nJeg nikkede stille. ”Okay.”\nJeg var så frustreret og forvirret. Jeg var begyndt at føle igen. Om det var Anders, der bragte de frem, eller om det bare var, fordi jeg var ude, og det var Valentinsdag, det vidste jeg ikke. I mange måneder, siden ham, havde jeg skubbet alt, der hed følelser, væk fra mig, for at undgå smerten ved tabet af ham. Nu hvor følelserne dukkede frem i min bedste vens selskab på denne torsdag, blev jeg fortvivlet. Hvad var det egentlig jeg følte? Alting? Eller var det enklere, end jeg gjorde det til?\n”Hvad mener du? En anden?” Jeg forstod det ikke.\n”En anden pige. Jeg har været sammen med en anden, og det går ikke mellem os mere.”\n”Men… jeg forstår ikke. Vil du ikke være sammen med mig mere?”\n”Nej.” Han kiggede ned. Ikke én gang bare så meget som kiggede han på mig. Hvad skete der?\nHan rejste sig og bevægede sig mod døren, mens jeg så min verden smuldre til ingenting.\nAnders lagde blidt sin hånd på min og bragte mig tilbage til nutiden.”Vi skal gå nu, søde.”\n”Åh okay. Undskyld.” Og endnu engang så jeg noget i hans øjne, jeg ikke vidste, hvad var.\n”Mit fravær. Jeg ved, jeg ikke altid er helt til stede. Det må du undskylde.”\nHan tog min jakke fra stolen og hjalp mig i den. Han tog mig i armene og så dybt i mine øjne. ”Du skal ikke undskylde. Jeg ved, du har meget i dit lille søde hoved, og når du er klar til at dele noget af det, så ved du, hvor jeg er, ikk?” Han prikkede mig på næsen og smilede varmt til mig.\nJeg kiggede taknemmeligt og lettet på ham. ”Tak”.\n”Hvor skal vi hen?” Spurgte jeg. Vi gik hen ad fortovet på hovedgaden, og jeg orkede ærlig talt ikke mere den aften.\n”Hjem.” Han smilede sit bedste smil, og jeg kiggede ind i hans dybe, grønne øjne. Kærlighed. Det var det, det var.\nJeg kiggede undrende på ham, og han gengældte min undren.\n”Hvad er der?” Han lød bekymret.\n”Ikke noget. Eller jo. Måske. Hvorfor gjorde du dette i aften? Hvorfor mig?”\n”Det har jeg jo sagt” sagde han utålmodigt.\n”Nej, det har du ikke. Ikke sandheden.”\nHan sukkede og gjorde så noget, jeg slet ikke havde set komme. Måske havde jeg lagt mærke til de små tegn, hvis jeg havde været mig selv. Men det var jeg ikke. Jeg var i stykker.\nVores læber smeltede sammen i et kys, og med ét var jeg hel igen. Verdenen hang sammen igen i det øjeblik. Og jeg mærkede, hvordan han virkede længere væk end normalt. Mit gamle jeg kom tættere på. Tættere på kærligheden.


Troels Sven Henningsen\n1 SPAR PÅ ENERGIEN I DIN BYGNING - status og forbedringer Energimærkningsrapport Søvej Nykøbing F Bygningens energimærke: Gyldig fra 26. juli 2012 Til den 26. juli Energimærkningsnummer\n2 ENERGIKONSULENTENS BEDSTE ANBEFALINGER I denne rapport gennemgås både bygningens energimærkning, status for bygningen og en række forslag til forbedringer. Mine bedste anbefalinger til at nedsætte energiforbruget til opvarmning er vist her. Med venlig hilsen Ralph Rex Larsen Preben F. Hallberg Orupgaardvej 24, 4800 Nykøbing F tlf Mulighederne for Søvej 99, 4800 Nykøbing F Gulve ETAGEADSKILLELSE Etageadskillelse mod uopvarmet kælder består af bjælkelag uden isolering mellem bjælker. Gulve er udført i træ. FORBEDRING Isolering mellem bjælker på underside af etageadskillelse mod kælder til ialt 150 mm isolering. Der skal udføres effektiv dampspærre, forskalling og afsluttet med godkendt loftsbeklædning. Det vil være nødvendigt at føre synlige rør med ned under nyt loft, eller udskifte til ny installation uden samlinger (Pex-rør). Ændring af de tekniske installationer er ikke medregnet i investeringen. Denne løsning lever ikke op til kravene i Bygningsreglementet, men yderligere isolering vil medføre en noget koldere kælder, og der vil opstå problemer med for lav loftshøjde kr. 300 kr. 0,07 ton CO₂ Varmefordeling VARMERØR Varmefordelingsrør i kælderen er udført som 1" stålrør. Rørene er uisoleret. FORBEDRING Isolering af uisolerede varmefordelingsrør med 50 mm rørskåle eller lamelmåtter. 900 kr. 700 kr. 0,21 ton CO₂ Energimærkningsnummer\n3 Ydervægge HULE YDERVÆGGE Ydervægge er udført som 30 cm hulmur. Vægge består udvendigt og indvendigt af en halvstens teglmur med 75 mm hulrum. Hulrummet er efterisoleret med flamingokugler i henhold til attest. FORBEDRING Fjernelse af eksisterende beklædning og montering af indvendig isoleringsvæg på ydermure til i alt 150 mm isolering, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Der udføres nye lysninger og bundstykke ved vinduer, og tekniske installationer føres med ud i ny væg kr kr. 0,41 ton CO₂ Energimærkningsnummer\n4 ENERGIMÆRKET FORMÅLET MED ENERGIMÆRKNINGEN Energimærkning af bygninger har to formål: 1. Mærkningen synliggør bygningens energiforbrug og er derfor en form for varedeklaration, når en bygning eller lejlighed sælges eller udlejes. 2. Mærkningen giver et overblik over de energimæssige forbedringer, som er rentable at gennemføre hvad de går ud på, hvad de koster at gennemføre, hvor meget energi og CO2 man sparer, og hvor stor der kan opnås på el- og varmeregninger. Mærkningen udføres af en energikonsulent, som måler bygningen op og undersøger kvaliteten af isolering, vinduer og døre, varmeinstallation m.v. På det grundlag beregnes bygningens energiforbrug under standardbetingelser for vejr, familiestørrelse, driftstider, forbrugsvaner m.v. Det beregnede forbrug er en ret præcis indikator for bygningens energimæssige kvalitet i modsætning til det faktiske forbrug, som naturligvis er stærkt afhængigt både af vejret og af de vaner, som bygningens brugere har. Nogle sparer på varmen, mens andre fyrer for åbne vinduer eller har huset fuldt af teenagere, som bruger store mængder varmt vand. Mærket fortæller altså om bygningens kvalitet ikke om måden den bruges på, eller om vinteren var kold eller mild. BYGNINGENS ENERGIMÆRKE Bygningens energimærke ligger på en skala fra A1 til G. A1 repræsenterer lavenergibygninger med et meget lille forbrug, A2 repræsenterer bygninger der opfylder bygningsreglementets krav til nybyggeri. B til G repræsenterer bygninger med stadig højere energiforbrug. På energimærkningsskalaen vises bygningens nuværende energimærke og energimærket for en ny bygning. Beregnet varmeforbrug per år: kwh fjernvarme kr. 3,18 ton CO₂ udledning Energimærkningsnummer\n5 BYGNINGEN Her ses beskrivelsen af bygningen og energirne, som energikonsulenten har fundet. For de bygningsdele, hvor der er fundet energir, er der en beskrivelse af hvordan bygningen er i dag, og så selve sforslaget. For hvert sforslag er anført den årlige i kroner og i CO2-udledningen, som forslaget vil medføre. Hvis investeringen er rentabel, er investeringen også anført. Rentabilitet betyder, at energin kan tilbagebetale investeringen inden de komponenter, der indgår i n, skal udskiftes igen. Hvis dette ikke er tilfældet, anses investeringen ikke at være rentabel, og investeringen er ikke anført. Man skal være opmærksom på, at der er en række sforslag, der i følge bygningsreglementet BR10, skal gennemføres i forbindelse med renovering eller udskiftninger af bygningsdele eller bygningskomponenter. Tag og loft LOFT Loft mod uopvarmet skunk er isoleret med 200 mm mineraluld. LOFT Hanebåndsloft (spidsloft) er isoleret med 200 mm mineraluld. LOFT Skråvægge i tagetagen er isoleret med 100 mm mineraluld. Lodrette skunkvægge er isoleret med 200 mm mineraluld. FLADT TAG Det flade tag (built-up tag) er isoleret med 150 mm mineraluld. Energimærkningsnummer\n6 Ydervægge HULE YDERVÆGGE Ydervægge er udført som 30 cm hulmur. Vægge består udvendigt og indvendigt af en halvstens teglmur med 75 mm hulrum. Hulrummet er efterisoleret med flamingokugler i henhold til attest. FORBEDRING Fjernelse af eksisterende beklædning og montering af indvendig isoleringsvæg på ydermure til i alt 150 mm isolering, effektiv dampspærre og afsluttet med godkendt beklædning. Der udføres nye lysninger og bundstykke ved vinduer, og tekniske installationer føres med ud i ny væg kr kr. 0,41 ton CO₂ HULE YDERVÆGGE Ydervægge i tilbygningen er udført som hulmur. Vægge består udvendigt af en halvstens teglmur og indvendigt af letbeton. Hulrummet er isoleret med 100 mm mineraluld. LETTE YDERVÆGGE Kvistflunke skønnes udført som let konstruktion med beklædning ud- og indvendig. Hulrum mellem beklædninger er formentlig isoleret med 100 mm mineraluld. Vinduer, døre ovenlys mv. VINDUER Fast sideparti til hoveddør med 1 fag. Vindue er monteret med 1 lag glas. Oplukkeligt vindue med 1 fag. Vindue er monteret med 2 lags termorude. Oplukkeligt vindue med 1 fag. Vindue er monteret med 2 lags termorude. Oplukkeligt vindue med 1 fag. Vindue er monteret med 2 lags termorude. Oplukkeligt vindue med 1 fag. Vindue er monteret med 2 lags termorude. Oplukkeligt vindue med 1 fag. Vindue er monteret med 2 lags termorude. Oplukkelige vinduer med flere fag. Vinduer er monteret med 2 lags termorude. Oplukkelige vinduer med flere fag. Vinduer er monteret med 2 lags termorude. FORBEDRING VED RENOVERING Vindue udskiftes til 1 fags energirude med fast ramme, 3 lags glas, varm kant og krypton gas Vindue udskiftes til 1 fags energirude med gående ramme, 3 lags glas, varm kant og krypton gas Vindue udskiftes til 1 fags energirude med gående ramme, 3 lags glas, varm kant og krypton gas Vindue udskiftes til 1 fags energirude med gående ramme, 3 lags glas, varm kant og krypton gas Vindue udskiftes til 1 fags energirude med gående ramme, 3 lags glas, varm kant og kr. 0,33 ton CO₂ Energimærkningsnummer\n7 krypton gas Vindue udskiftes til 1 fags energirude med gående ramme, 3 lags glas, varm kant og krypton gas Vindue udskiftes til flerfags energirude med gående ramme, 3 lags glas, varm kant og krypton gas Vindue udskiftes til flerfags energirude med gående ramme, 3 lags glas, varm kant og krypton gas YDERDØRE Massiv yderdør med isolerede fyldinger og beklædning på begge sider. Massiv yderdør med isolerede fyldinger og beklædning på begge sider. Gulve TERRÆNDÆK Terrændæk i bad er udført i beton med gulvvarme. Gulvet er isoleret med 100 mm mineraluld under betonen. ETAGEADSKILLELSE Etageadskillelse mod uopvarmet kælder består af bjælkelag uden isolering mellem bjælker. Gulve er udført i træ. FORBEDRING Isolering mellem bjælker på underside af etageadskillelse mod kælder til ialt 150 mm isolering. Der skal udføres effektiv dampspærre, forskalling og afsluttet med godkendt loftsbeklædning. Det vil være nødvendigt at føre synlige rør med ned under nyt loft, eller udskifte til ny installation uden samlinger (Pex-rør). Ændring af de tekniske installationer er ikke medregnet i investeringen. Denne løsning lever ikke op til kravene i Bygningsreglementet, men yderligere isolering vil medføre en noget koldere kælder, og der vil opstå problemer med for lav loftshøjde kr. 300 kr. 0,07 ton CO₂ KRYBEKÆLDER Etageadskillelse mod krybekælder består af bjælkelag med 100 mm mineraluld mellem bjælker. Gulve er udført i træ. Energimærkningsnummer\n9 VARMEANLÆG Varmeanlæg FJERNVARME Bygningen opvarmes med fjernvarme. Anlægget er udført med isoleret varmeveksler og indirekte centralvarmevand i fordelingsnettet. SOLVARME Der er intet solvarmeanlæg på bygningen. Varmefordeling VARMEFORDELING Den primære opvarmning af ejendommen sker via radiatorer i opvarmede rum. Varmefordelingsrør er udført som to-strengs anlæg. Der er desuden gulvvarme i tilbygningen. VARMERØR Varmefordelingsrør i kælderen er udført som 1" stålrør. Rørene er uisoleret. FORBEDRING Isolering af uisolerede varmefordelingsrør med 50 mm rørskåle eller lamelmåtter. 900 kr. 700 kr. 0,21 ton CO₂ VARMERØR Varmefordelingsrør i krybekælder er udført som 1" stålrør. Rørene er isoleret med 20 mm isolering. AUTOMATIK Der er monteret termostatiske reguleringsventiler på radiatorer til regulering af korrekt rumtemperatur. Energimærkningsnummer\n10 VARMT VAND Varmt vand VARMT VAND I beregningen er der indreget et varmtvandsforbug på 250 liter pr. m² opvarmet boligareal pr. år. VARMTVANDSBEHOLDER Varmt brugsvand produceres via gennemstrømningsvandvarmer, fabrikat GeVa ENERGIKONSULENTENS SUPPLERENDE KOMMENTARER Energimærkningsnummer\n11 RENTABLE BESPARELSESFORSLAG Herunder vises forslag til energir der skønnes at være rentable at gennemføre. At være rentabel betyder her, at n kan tilbagebetale investeringen inden de komponenter, der indgår i sforslaget, skal udskiftes igen. F.eks. hvis forslaget er udskiftning af en cirkulationspumpe, forventes pumpen at leve i 10 år, og sforslaget anses at være rentabel hvis n kan tilbagebetale investeringen over 10 år. Hvis sforslaget er efterisolering af en hulmur ved indblæsning af granulat, er levetiden 40 år, og sforslaget er rentabelt hvis investeringen kan tilbagebetales over 40 år. For hvert sforslag vises investeringen, n i energi og n i kr. ved nedsættelsen af energiregningen. Hvis sforslaget medfører, at forbruget af en given energiform stiger, så vil stigningen være anført med et minus foran. Det vil f.eks. typisk tilfældet ved udskiftning et oliefyr med en varmepumpe, hvor forbruget af olie erstattes med et elforbrug til varmepumpen. Priser er inkl. moms. Emne Forslag Bygning i energienheder Hule ydervægge Indvendig efterisolering af ydermure med 150mm kr kwh fjernvarme kr. Etageadskillelse Isolering af etageadskillelse mod uopvarmet kælder til i alt 150 mm kr. 510 kwh 300 kr. Varmeanlæg Varmerør Isolering af varmefordelingsrør op til 50 mm 900 kr kwh fjernvarme 700 kr. Energimærkningsnummer\n12 BESPARELSESFORSLAG VED RENOVERING ELLER REPARATIONER Her vises sforslag hvor energin ikke kan tilbagebetale investeringen inden de komponenter, der indgår i sforslaget, skal udskiftes igen. Det vil dog ofte være fordelagtigt at overveje disse sforslag hvis bygningen skal renoveres eller hvis der er bygningskomponenter, der alligevel skal udskiftes. en til forslagene er ikke angivet, da investeringen vil afhænge af den konkrete renovering, som skal ske i forbindelse med sforslaget. Priser er inkl. moms Emne Forslag Vinduer, døre ovenlys mv. i energienheder Vinduer udskiftning af vinduer kwh fjernvarme kr. Energimærkningsnummer\n13 BAGGRUNDSINFORMATION KOMMENTARER TIL DET OPLYSTE OG BEREGNEDE FORBRUG Årsforbruget er ikke oplyst. ANVENDTE PRISER INKL. AFGIFTER VED BEREGNING AF BESPARELSER Ved beregning af energir anvendes nedenstående energipriser: Varme... 0,41 kr. per kwh fjernvarme 448 kr. i fast afgift per år for fjernvarme El... 2,00 kr. per kwh Vand... 60,00 kr. per m³ FORBEHOLD FOR PRISER PÅ INVESTERING I ENERGIBESPARELSER Energimærkets sforslag er baseret på energikonsulentens erfaring og vurdering. Før energispareforslagene iværksættes, bør der altid indhentes tilbud fra flere leverandører. Desuden bør det undersøges, om der kræves en myndighedsgodkendelse. Energimærkningsnummer\n14 BAGGRUNDSINFORMATION BYGNINGSBESKRIVELSE Hovedbygning Adresse... Søvej 99 BBR nr Bygningens anvendelse Opførelses år År for væsentlig renovering Varmeforsyning... Fjernvarme Supplerende varme... Ingen Boligareal i følge BBR m² Erhvervsareal i følge BBR... 0 m² Tagetage opvarmet m² Boligareal opvarmet m² Kælderetage opvarmet... 0 m² Erhvervsareal opvarmet... 0 m² Opvarmet areal i alt m² Uopvarmet kælderetage... 8 m² Energimærke... E HJÆLP TIL GENNEMFØRELSE AF ENERGIBESPARELSER Energikonsulenten kan fortælle dig hvilke forudsætninger der er lagt til grund for de enkelte sforslag. På kan du og din håndværker finde vejledninger til hvordan man energiforbedrer de forskellige dele af din bygning. På finder du, under forbruger, råd og værktøjer til energir i bygninger. Dit energiselskab kan i mange tilfælde være behjælpelig med gennemførelse af energir. FIRMA Energimærkningsrapporten er udarbejdet af: Preben F. Hallberg Orupgaardvej 24, 4800 Nykøbing F tlf Ved energikonsulent Ralph Rex Larsen KLAGEMULIGHEDER Du kan som ejer eller køber af ejendommen klage over faglige og kvalitetsmæssige forhold vedrørende energimærkningen. Klagen skal i første omgang rettes til det certificerede energimærkningsfirma der har udarbejdet mærkningen, senest 1 år efter energimærkningsrapportens dato. Hvis bygningen efter indberetningen af energimærkningsrapporten har fået ny ejer, skal klagen være modtaget i det certificerede firma senest 1 år efter den overtagelsesdag, som er aftalt mellem sælger og køber, dog senest 6 år efter energimærkningsrapportens datering. Klagen skal indgives på et skema, som er udarbejdet af Energistyrelsen. Dette skema finder du på Det certificerede Energimærkningsnummer\n16 Energimærke for Søvej Nykøbing F Energistyrelsens Energimærkning Gyldig fra den 26. juli 2012 til den 26. juli 2019 Energimærkningsnummer


Computer Virus og spyware assistance - Randers Teknik & IT\nComputer Virus og Spyware\nEr pcen fyldt med computer virus der har taget overtaget ?\nEr din pc blevet utrolig langsom ?\nEr der et “antivirus firma” der holder din pc som gidsel\nindtil du har afgivet dine kreditkort oplysninger ?\nPopper der underlige fejlmeddelelser eller andre irriterende bokse op ?\nVi er klar til at fjerne alt virus, adware og spyware\nVi kan samtidig tilbyde dig et altid godt tilbud på de bedste antivirus programmer i verden


Danbolig på Hvidovrevej med ny mulighed for at give bud på drømmeboligen.\nKun mægleren kan troværdigt rådgive sælger om fordele og ulemper ved net-bud-funktion, når boligen sættes til salg\nDanBolig giver nu boligsælgere en ekstra mulighed, når boligen sættes til salg. På ét af DanBoligs eksisterende salgskoncepter, Giv-Bud-Salg, tilbydes en nem og brugervenlig funktion på hjemmesiden. Her har potentielle købere mulighed for at give et uforpligtende bud på boligen og komme i dialog med den DanBolig-mægler, der har boligen til salg. Med Giv-Bud-Salg signalerer sælger at han er åben for at modtage bud, når boligen annonceres på Danboligs hjemmeside. Introduktionen af Giv-Bud-funktionen sker efter grundig overvejelse blandt DanBolig-kædens mere end 160 ejendomsmægler-butikker. - Hele net-bud tanken er nemlig ikke helt så enkel, som det umiddelbart kan synes, pointerer Allan Bendsen fra DanBolig Hvidovre. - Mange betragter muligheden for net-bud som en opfordring til at byde under den udbudte salgspris på boligen, vurderer Allan Bendsen. - DanBoligs Giv-Bud-funktion lægger op til, at bud reelt kan gå begge veje. Giv-Bud-funktionen kan være med til at undersøge køberinteressen på den pågældende bolig. Markedssituationen er meget forskellig rundt om i landet, og der vil altid være områder, hvor der er mulighed for, at prisen bydes op over den udbudte salgspris. Vi taler altid med sælger om fordele og ulemper, inden det besluttes om det er en god idé at signalere, at sælger er åben for et Giv-Bud-Salg, når boligen annonceres på Danboligs hjemmeside, siger Allan Bendsen. - Samtidig vil vi gerne understrege, at indkomne bud via Giv-Bud-funktionen er helt uforpligtende for både sælger og køber. Udbudsprisen er den lokale DanBolig-mæglers vurdering af boligen i forhold til den aktuelle lokale markedssituation. Giv-Bud-Salg giver mulighed for en dialog omkring en eventuel justering af prisen, men beslutningen om en prisjustering er suverænt sælgers. Vi må som mægler aldrig havne i en situation, hvor sælger føler sig presset til at lukke handlen på en lavere pris end den udbudte, siger Allan Bendsen. DanBoligs Giv-Bud-mulighed findes kun på de boliger, der er annoncerede på hjemmesiden, og hvor sælger har valgt, at der kan gives bud. Boligannoncen vil ikke være markeret med Giv-Bud-mulighed i DanBoligs traditionelle annoncering af boligen i lokalpressen. Det har altid været muligt at kontakte ejendomsmægleren og afgive et købstilbud på en af de boliger, der er til salg i butikken, og det er der på ingen måde ændret på. - Prisfastsættelsen af boligen er en helt central del af samarbejdet mellem sælger og mægler. DanBolig har "Forstand på boligmarkedet", og vi ønsker med Giv-Bud-Salg at sende signaler som understøtter vores grundlæggende kompetence. Vi vil derfor kun anbefale Giv-Bud-Salg, hvis der ikke hersker tvivl om, at boligen egner sig til salg på denne måde, slutter Allan Bendsen og tilføjer: - Vores vigtigste opgave er som altid at skaffe sælger den bedste pris på boligen ud fra de aktuelle muligheder på markedet.


A & E-krisen vil ikke blive rettet, før politikerne mister smagen for permanent revolution - sundhed + medicin - 2019 | science-sacree.com\nA & E-krisen vil ikke blive rettet, før politikerne mister smagen for permanent revolution\nStrukturer betyder noget\nDe problemer, der for øjeblikket forbinder NHS og social pleje sker ikke i et vakuum. A & E-krisen og den kritiske mangel på senge er relateret til politikernes kærlighed til storskala, hurtige og uprøvede strukturændringer.\nDer er flere bidragende faktorer, men den seneste store organisatoriske omvæltning er helt sikkert en af dem. Vores offentlige sektor har længe været bytte for denne sygdom, kaldet "re-disorganization" af politiske forsker Christopher Pollitt. I en fremragende artikel tilbage i 2007 påpegede han, at der var seriel, åndeløs omstrukturering på tværs af en række afdelinger - især i uddannelse og sundhed.\nPollitt fremhævede, at NHS havde været i en tilstand af permanent revolution i et kvart århundrede, og sammenlignende studier viste, at Storbritannien var den mest aktivistiske og hardkørende af sammenlignelige lande med hensyn til reformen af den offentlige sektor. Den relative mangel på forfatningsmæssige kontrol og balance, han skrev, betød, at "det britiske system maksimerer fristelsen til at omorganisere, men minimerer politiske sanktioner for det."\nSiden da er tempoet i re-disorganisering blevet endnu hurtigere. Der har ikke været nogen anerkendelse af, at konstant turbulens ikke giver gode resultater. Vi har især haft akademierne 2010 og loven om sundhed og socialhjælp 2012. Disse har kastet uddannelses- og sundhedsvæsenerne i forvirring og uorden, fremmet markedsorienteret fragmentering og fremmedgjorte store dele af de relevante arbejdsstyrker.\nNår det kommer til personalets fremmedgørelse, kan reformerne nu have overskredet grænserne for politisk acceptabilitet. Det ser ud til at straffe Pollitt bemærket ikke længere er minimal: de er blevet betydelige.\nMændene, der kørte de to sæt radikale ændringer, Andrew Lansley og Michael Gove, har begge lidt demo på grund af den politiske tilbageslag. Der er nu en chance for politikere at fokusere mere på ting, der virkelig gør en forskel, men som er mindre nyhedsværdige, såsom at stille tilstrækkelige læger, sygeplejersker, hospitalssenge, lærere, skolepladser og muligheder for højkvalitativ personaletræning og -udvikling.\nMen det betyder ikke, at omstruktureringen kan glemmes. Uanset den politiske nedfald af disse massive ændringer i uddannelses- og sundhedssystemerne under koalitionen er de hos os, og vi lever med deres ofte giftige arv.\nFlere nyere begivenheder, såsom den såkaldte trojanske hestsaga om visse skoler i Birmingham, tyder på, at de nye skolestrukturer kan være uholdbare. Rigsrevisionen har været yderst kritisk over for den nuværende ordning for tilsyn med skoler.\nOrganisationen betyder altid noget. Professionelle og andre medarbejdere kan ikke give deres bedste, og heller ikke patienter og forældre kan foretage fornuftige valg og udøve en ordentlig indflydelse, når de står over for fragmenterede, uigennemsigtige og modstridende rammer.\nDen kommende rapport om forvaltningen af NHS fra tidligere Marks og Spencer-chefen Stuart Rose for regeringen forventes tilsyneladende at sige, at sundhedsændringerne har skabt en overdrevent kompleks struktur, der er i strid med initiativ og fører til dårlig praksis. Hvad der ikke virker i de nye opsætninger, skal løses.\nUd over dette skal vi arbejde hen imod mere stabile, sammenhængende og forståelige systemer. I stedet for ordninger, der drømmes op af partisanske tænketanke, bliver det offentliggjort ved enhver regeringskifte - nogle gange som i sundhedsvæsenet uden advarsel - skal medarbejdere og brugere være involveret i designet. Piloter skal køres og selvstændigt planlægges og evalueres. Og jo større omstruktureringsprojektet, desto mere tid bør være tilladt for dens fulde gennemførelse.\nIngen af disse elementære principper er blevet anvendt i de efterfølgende omvæltninger, der har fundet sted siden slutningen af 1980'erne, som alle er blevet drevet stort set af politisk nødvendighed, herunder valgtidsplanen. Som følge heraf har hele processen været yderst dysfunktionel, og en grundlæggende omtanke er helt sikkert forsinket.\nFor at læse mere i vores A & E kriseserie: Graeme Currie om hvorfor vi ikke kun kan synde sygehuschefer; Jonathan Shapiro om vi alle tager en gratis NHS for givet Anthea Wilson om, hvordan overvågning af vores egne forhold kan omdanne NHS pleje og Terry Young om hvordan NHS kunne bruge computermodellering til at løse komplekse problemer.\nCopyright 2019 \_ A & E-krisen vil ikke blive rettet, før politikerne mister smagen for permanent revolution


Tante store bryster damer uden tøj på / Lesbisk dating\nKommentarer er deaktiveret på Tante store bryster damer uden tøj på\nKorrekt graduering sørger for at tøjet ikke kommer til at ligne et telt, blot fordi du er en stor kvinde. Sexet tøj til store piger cuckold danmark - hverken bog. Vi har behov for godt og pænt tøj, alt efter humør og lejlighed. Kom og vær med, stedet byder på dating muligheder, fora, blogs. Cookies er nødvendige for at benytte vores webshop, men cookies gemmer også information om hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan forbedre siden for dig og for andre. Vi sælger plus size tøj der passer til moden, men også tøj i store størrelser, vi blot synes er spændende eller har et fantastisk design eller snit. Min nye Sluge sæd dejlige damer uden tøj, Frække ældre damer escort massage. Gratis Dansk Amatør Porno Danske Dating Sider Store Restrup Sex Med Gris Cuckold Videos Bangkok Thai Massage Vejle Vester Vandet Sex Fredericia Gratis. Bedstemor gamle dame cum på ansigtet bedstemor orgie gruppe. Big Titts Massage Slagelse Skjærlund Copenhagen Thai Massage Gratis Store Patter Harknag Cuckold Video Snooki Sex Tape ålkær Best. Wicked dame læge Koko cfnm hospital handjob. Vi har tøj til store kvinder i str. Afspil pornofilmen: Moden kvinde med store patter får pik af en yngre fyr. Sexet tøj til store piger cuckold danmark. Vi har udelukkede fokus på plus size tøj, der er lavet specielt til kvinder med kurver.\nHos Curvii sætter vi nye standarder for hvad man kan finde af tøj i store størrelser. Tøj der passer til en stor krop kan i sig selv være svært at finde. Det handler om at se godt ud, hvad enten man har kurver eller ej, og du skal bestemt ikke være dårligere stillet, fordi du er en plus size kvinde. Vær ikke bange for at stille store krav det gør vi også. Og til dig, der selv skaber mode og din egen stil. Kæmpe pik, store bryster, boobs, sperm, erfaren, knepper, bedstemor, kæmpe pik store bryster boobs. Hos os er moden ikke fast, det handler mere om at finde noget tøj, man føler sig godt tilpas. Det giver altså ikke det bedste resultat, proportionman kommer let til at se endnu større ud end man er, og tøjet er heller ikke altid behageligt at have. Tøj i store størrelser, det er ikke alt tøj i store størrelser, der sidder lige godt. Escort Massage Tantra massage Strip. Modne kvinder uden tøj på sperm på patter - kan godt Ældre barmfagre Sexbomberne mor knepper ikke hendes unge søn. Store piger og prono nabo porno Rita faltoyano satine phoenix. Vores tøj er nøje udvalgt med plus size for øje, og giver dig mulighed for at købe trendy modetøj, selvom at du er en plus size kvinde.\nsex Dragør Mega bryster sperm fisse Gamle danske pornofilm escort danske piger Store bagdele gratis hård porno. Kan udvikle en af din drøm valgte god uge. Liderlig gamle dame moden smukke bryster moden amatør bedstemor, gamle dame. Det handler også om at have det godt med sig selv og føle sig godt tilpas og udstråle det man har lyst til. Hos Curvii har vi kun tøj i store størrelser og vi er hele tiden på udkig efter nyt tøj til store kvinder med den helt rigtige pasform. Der sker meget på markedet for tøj i store størrelser lige. Dette ved vi, og vi har især fokus på de størrelser der kommer over str. Gamle damer uden tøj escort pige fyn, cuckold DK gratis dansk prono, Hi, two sexy girls are waiting for having fun. Og vil man så oven i købet have tøj der er pænt og med stil, så kommer man virkelig på overarbejde. Meget at det tøj der findes i de store størrelser er bare små modeller der er scalet op, eller sagt på dansk der er forstørret.\nMen det er alligevel som om de fleste stadig arbejder i tunikaer og leggings, når det skal være stort. Tøj til store piger, tøj i store størrelser, plus size tøj til kvinder og piger, tøj til tykke piger, storpige tøj og vi kunne blive ved. Bedstemor fedt moden modne fedt smukke fedt kvinder. Tøj til store kvinder kræver en god pasform, og det er vi meget opmærksomme. Tøj til store kvinder må gerne være andet og mere end bare tunikaer og leggnings. Modne kvinder uden tøj på sperm på patter store kvinder, stor røv, buttet, firskåren, fede, bedstemor, bedstemor, store kvinder stor røv buttet firskåren fede bedstemor bedstemor bedstemor håndsex modne 2 years Rapporter et problem. Videos, pige lærer fyr at kysse, sexet tøj til store piger cuckold danmark - restauranten var. 40 - De frodige piger ligger vores hjerter nær, og vi vil hele tiden have øjne og øre åbne for at finde det, der kan forvandle den frodige piges lækre kurver til et sexet look.


Benny Thomsen runder de 95 år\n21/07/2021 KL. 19:30\nTidligere fuldmægtig og livslang socialdemokrat Benny Thomsen, Skovbakken 13, Ryomgård, kan lørdag 24. juli fejre sin 95 års fødselsdag.\nBenny Thomsen fylder 95 på lørdag. Næste år kan han sammen med sin kone Molly Thomsen fejre jernbryllup efter 70 års ægteskab. Arkivfoto\nSelvom om man blot er en måned fra at fylde 95 år, kan man godt blive gal i skralden.\nDet blev den tidligere fuldmægtig ved Aarhus Lufthavn, Benny Thomsen, som lørdag 24. juli fyldte 95 år, nemlig 23. juni, da han og hustruen Molly blev afvist på rådhuset i Ebeltoft på vej til at overvære byrådsmødet i Byrådssalen. Men selvom byrådsmødet blev afviklet fysisk i byrådssalen, så var mødet lukket for tilhørere på grund af Covid-19.\n»Men der var jo 27 byrådsmedlemmer, fem fra forvaltningen, og udover Benny og mig en tilhører mere, så vi var langt fra forsamlingsloftet på 50 personer. Da blev Benny godt nok gal,« fortæller Molly Thomsen om oplevelsen på rådhuset.\nAt den sædvanligvis venlige og politisk interesserede Benny Thomsen kunne blive så vred, forstår man bedre, når man ved, at Benny og Molly Thomsen under normale forhold aldrig forsømmer et byrådsmøde, et borgermøde eller en offentlig høring. Gennem alle årene har Syddjurs’ nok mest engagerede ægtepar ikke forsømt nogen lejlighed til at deltage i debatten, en borgerdialog eller overvære byrådets møder. Og Benny Thomsen blev gal, da han nu efter overstået sygdom og begyndende åbning efter Covid-19 ikke igen kunne få adgang til byrådssalen på rådhuset.\nBenny Thomsen er rigtig aarhusianer og kunne oprindelig ikke forestille sig at flytte ud af Aarhus. Han blev uddannet som kontorassistent hos Århus Kul- og Koksimport i 1946. Senere arbejdede han i Århus Brugsforening i Eckersbergsgade i en halv snes år, hvorefter han i 1957 kom til Århus Skattevæsen.\nMen i 1966 blev Benny Thomsen ansat på Aarhus Lufthavn, hvor han arbejdede med regnskaber. Han kom til at arbejde med udviklingen af lufthavnen og var med til at etablere lufthavnens taxfree shop. Han var også med til at planlægge og gennemføre flytningen af lufthavnsterminalen fra lufthavnsområdet ved Feldballe til den nuværende placering ved Stabrand. Han gik på pension i Aarhus Lufthavn i 1989.\nBenny Thomsen havde i forbindelse med sit engagement i DUI Leg og Virke mødt Molly fra Falster, og de to blev gift i 1952. Benny kunne ikke tænke sig at bo andre steder end i Aarhus, så de første ti år kørte han frem og tilbage til lufthavnen. Men da Molly i 1976 fik arbejde med efterbehandling af misbrugere på Krarup gl. Skole tæt på lufthavnen, flyttede Benny med til Djursland. Da institutionen blev nedlagt i 1979, flyttede Benny og Molly Thomsen til Skovbakken 13 i Ryomgård i det hus, hvor de stadig bor og vil blive boende.\nBenny Thomsen har været socialdemokrat hele sit liv, og han mødte Molly i netop DUI Leg og Virke, som er en organisation, som bygger på arbejderbevægelsens værdier. I 1980 deltog han i etableringen af AOF i Midtdjurs, og han var i flere årtier formand for organisationen. Han skrev bogen »Socialdemokrater og andet godtfolk i Midtdjurs«, og han har fungeret som kasserer for pensionistbladet »Optimisten«. Molly Thomsen har været formand for Ældrerådet i Syddjurs Kommune og blev sidste år hædret med Frivilligrådets pris til Syddjurs Award. De to er begge fortsat flittige medlemmer i den lokale partiforening. Benny Thomsen deltager stadig i fællesledelsens diskussioner, og han er med i redaktionen af partiforeningens medlemsblad. Han har aldrig repræsenteret Socialdemokratiet i byråd eller amtsråd, men mere arbejdet på de indre linjer i partiet.\nBenny og Molly Thomsen har rejst meget og også rejst langt med Nordkap, Thailand og en tur med Den Transsibiriske Jernbane som højdepunkterne. »I dag kører vi ud her fra og hjem igen samme aften,« siger Molly Thomsen, som er 87 år og sikker bag rattet. Forleden gik turen til Odder til fejring af en bekendts 102 års fødselsdag, som Benny havde mødt i DUI Leg og Virke og nu har kendt i 83 år.\nBenny og Molly Thomsen kan 2. februar 2022 fejre jernbryllup efter 70 års ægteskab. De har mistet en datter til kræften, men har to sønner, syv børnebørn, ti oldebørn og fem tipoldebørn. Det yngste tipoldebarn blev døbt for 14 dage siden og fik navnet Molly. På dagen fejrer Benny Thomsen sin fødselsdag med sin familie, og ugen efter samler han de nærmeste venner til fest i hjemmet i Ryomgård.


Se de rigtige transportfirmaer – Galleri Sally\nPosted on November 23, 2019 November 4, 2019 by Reginald Burns\nDet er vigtigt at få det rigtigt, når du vælger et transportfirma, fordi din virksomhed er meget afhængig af den måde, de driver deres. Men med så mange virksomheder at vælge imellem kan det virke som en umulig opgave, og den eneste måde du tror, du kan finde et transportfirma, der er pålideligt, er gennem prøve og fejl. Dette kan ikke være længere væk fra sandheden, fordi der er 7 vigtige kvaliteter, man skal kigge efter, når man vælger et pakkeudleveringsfirma, som skal garantere, at du får det rigtigt første gang.\n1 Kundevurderinger Fortæl en pålidelig historie\nVed at tjekke relevante kundeanmeldelser. du får et klart billede af den slags service, som transportfirmaet tilbyder til kunder som en selvfølge. Udtalelser beviser virksomhedens kompetence, som igen viser dem at være ægte fagfolk inden for deres arbejdslinje. Du kan tjekke vidnesbyrdene på firmaets websted, men det er også en god ide at læse et par uafhængige anmeldelser på fora eller gennemgangssider.\n2 Pålidelighed er afgørende\nDu lægger hovedsageligt din virksomhed i transportfirmaets hænder, så du skal være sikker på, at de er lige så professionelle i deres tilgang, som du er i dit arbejde. Pålidelighed er en afgørende kvalitet at kigge efter i et budfirma, du måske tænker på at arbejde med. Hvis tjenesten er pålidelig, får de forsendelser til deres destinationer på en problemfri måde og i uberørt tilstand, så når du tjekker et firma, er det vigtigt at læse anmeldelser om deres pålidelighed.\nHvad skal du vælge af transportfirma\n3 Kundesupport skal være top notch\nNår det kommer til kundesupport, er dette temmelig let at tjekke ud med et simpelt telefonopkald eller e-mail-forespørgsel. Hvis virksomheden ikke hurtigt kommer tilbage til dig, skal du lade dem være i fred og kontakte det næste transportfirma på din liste for at se, om de tilbyder en bedre kvalitet af kundesupport. Virksomheden bør også tilbyde et let at navigere sted med værktøjer som en “Citat mig” beregningstjeneste.\n4 Sporing er vigtig\nDu er nødt til at vide, hvor en pakke er på ethvert givet tidspunkt, hvor sporingen kommer til sin rettighed. Skulle der være forsinkelse med at levere en vare, skal du være på toppen af situationen, før kunden er. Hvis du lader en klient på forhånd vide, at der vil være en forsinkelse, vil de være meget gladere over situationen, end hvis de sidder der og venter, og intet kommer faktisk frem, hvilket resulterer i, at de kontakter dig direkte!\n5 Levering af pakker sikkert\nAt få dine pakker sikkert til dig er en af vores højeste prioriteter\nVi lever helt rigtigt til dig\nEt velrenommeret og pålideligt transportfirma vil være stolt af den service, de tilbyder deres kunder, og som sådan vil alle varer, de leverer, ske til tiden og i uberørt tilstand. Hvis du skulle læse nogen rapporter om genstande, der kommer til skade, og det sker lidt for ofte, skal du undgå virksomheden, fordi de ikke er ægte fagfolk. Men hvis virksomheden har mange gode anmeldelser og tilbyder en række pålidelige tjenester, kan de være det rigtige firma til at bruge.\n6 Professionelle og høflige drivere\nDet er virkelig vigtigt for chauffører at være både professionelle og høflige i deres tilgang til deres arbejde. De skal også være meget smart klædt på alle tidspunkter og let genkendelige som medlemmer af transportfirmaets personale.\n7 Forsikringsdækning for værdifulde varer\nDu skal vide, hvilke ting du sender til folk, om det er en personlig pakke eller varer, der sendes til en klient, at de er tilstrækkeligt dækket af transportfirmaets forsikring. Du skal også have en mulighed for at bruge en service, der giver dig mulighed for at sende pakker uden forsikringsdækning, hvis du ønsker det. Ved hjælp af beregningstjenesten “Citat mig” hjælper du dig med at beregne de samlede omkostninger ved at sende din pakke med og uden forsikring.\nDet er vigtigt at vælge et pålideligt transportfirma, fordi din virksomhed kan stole på varer, der ankommer rettidigt til klienter og kunder over hele landet og i udlandet. Du er nødt til at vide, at dine pakker håndteres fagligt på en professionel måde, og at du er i stand til at fortælle, hvor hvert element befinder sig på et givet tidspunkt i et sporingssystem. Så længe en pakkeleveringstjeneste markerer alle de syv kasser, der er nævnt ovenfor, har du den ro i sindet, at du har at gøre med ægte fagfolk.


Kunstnerens hånd - Dreyer, Thorvaldsen, Venus | Carlthdreyer\nClaire Thomson fra University College London undersøger i denne artikel, hvordan skulpturene i Thorvaldsen og i nogle af Dreyers andre film bidrager til at debatere filmkunst og filmmediets natur mere overordnet samt relationen mellem tilskuer og genstande fremstillet på film.\nFra Thorvaldsen (Carl Th. Dreyer, DK, 1949).\nOversat fra engelsk af Claus Elholm Andersen\nLigesom en skulptør tager en klump marmor, og - indadtil bevidst om formerne i det endelige kunstværk - fjerner alt det, der ikke er en del af det, på samme måde fjerner og forkaster filmskaberen alt det, der ikke skal være en del af den færdige film og det filmiske udtryk, fra en ”klump tid”, som består af en stor mængde levende kendsgerninger. \nI. Skulptur møder fotografi\nDet er påfaldende, at den første dansker, der sad model for et fotografisk portræt var skulptøren Bertel Thorvaldsen. Fotografiet – et såkaldt daguerreotypi, der i dag findes på Thorvaldsens Museum - er dateret til 1840, og dermed mindre end et år efter, at denne nye teknik først var blevet kendt. Det viser Thorvaldsen, der gammel og træt står i fuld statur ved siden af et af sine relieffer i en have. Som Stig Miss pointerer i sin introduktion til Marie-Louise Berners bog om daguerreotypiet af den berømmede skulptør, så ”er det bemærkelsesværdigt, at Thorvaldsen indvarslede en ny visuel realisme, som i løbet af det nittende århundrede med stigende kraft kom til at underminere hans egen kunst, ved netop at sætte sit eget portræt på spil.” Og som et resultat af billedets overeksponering, så er det som om, at udviskningen af skulpturen ved Thorvaldsens side allerede udtrykker fotografiets underminering af skulpturen som sådan. Modsat er hver eneste lille detalje af bladene bag ham (på hvad der tydeligvis må have været en stille dag, når man tager eksponeringstiden i betragtning) foreviget af daguerreotypiets sølv og kviksølv.\nA.C.T. Neubourg: Thorvaldsen, 1840, daguerrotypi. Billedet er venligst stillet til rådighed af Thorvaldsens Museum.\nHvis man ser på, hvordan Thorvaldsen holder sin hånd på daguerreotypiet, er der grund til at tro, at han selv var bevidst om, hvad der stod på spil bag dette første vovede møde mellem to så forskellige kunstformer som skulptur og fotografi. Med sin pegefinger og lillefinger udstrakt fra en ellers knyttet næve, former Thorvaldsen med sin hånd en italiensk corno. Var denne gestus måske et forsøg på at beskytte sig mod det onde øje, der med denne ukendte teknologi måske ville fratage ham hans sjæl? Eller er det ganske enkelt et udtryk for, at Thorvaldsen instinktivt fornemmede, at fotografiet med dets præcise gengivelse af lysets spil, ville overtage skulpturens funktion med at fæstne et indtryk af materiel virkelighed i en verden af forgængelighed og død?\n"...er en sådan leg med uskrevne regler for, hvordan vi normalt omgås en skulptur, afgørende for Dreyer"\n- Claire Thomson\nI anledning af hundredårs jubilæet for Thorvaldsens Museum udsatte Carl Th. Dreyer i en kortfilm igen Thorvaldsen, eller rettere hans skulpturer, for kameraets blik. Thorvaldsen-filmen er den ene af de to film af Dreyer, som jeg vil diskutere indgående i denne artikel. Der er tale om film, der netop beskæftiger sig med den udfordring som det skulpturelle udgør for det filmiske. Den anden film er Michael fra 1924, mens jeg også vil trække paralleller til både Ordet (1955) og Gertrud (1964).\nDette er en del af et større projekt, der fokuserer på Dreyers forhold til kunst og museer, og det er langt fra mit mål at give en udtømmende skildring af skulpturens funktion i Dreyers film her, ligesom dette essay heller ikke fokuserer på det så ofte omtalte skulpturelle ved mange af Dreyers menneskekroppe. I stedet vil jeg undersøge, hvordan skulptur i Dreyers film anvendes til at stille nogle helt grundlæggende spørgsmål til filmkunst, til filmmediets karakter (billedets ontologi) og til forholdet mellem beskueren og de materielle objekter, som vi ser afbilledet på lærredet. Hvis daguerreotypiet af Thorvaldsen underminerer skulpturen på et både bogstaveligt og symbolsk niveau, ja, så kan man sige, at Dreyer og hans kameramænd både afdækker og genskaber teksturen og topologien af de relieffer og skulpturer, som de støder på.\nII: Close-up som billede og skulpturel relief\nDet har aldrig skortet på interessen for andre kunstformer og deres funktion i Carl Th. Dreyers film. Udstillingen Hammershøi>Dreyer: Billedmagi, der blev til i et samarbejde mellem Ordrupgaard Museet og Centre de Cultura Contemporána i Barcelona, er måske særlig interessant, da den forsøgte at illustrere Poul Vads påstand om, at Dreyer er Hammerhøis sande arving ved netop at vise, hvordan Hammerhøis interiører og landskaber influerede Dreyers film.\nI sin introduktion til udstillingskataloget nævner udstillingens kurator, Anne-Birgitte Fonsmark, nogle scenografiske problemer, som hun kalder dem, ved at udstille film og maleri side om side i den samme udstilling: f.eks. at film vil tiltrække sig al opmærksomhed fra billederne, fordi der er tale om så stærkt et medie. Løsningen på Ordrupgaard blev, at man afspillede femminutters klip fra en række af Dreyers mest kendte film i et loop: Ingers begravelse og genopstandelse i Ordet og den unge lærlings maleri af modellens øje i Michael, for nu blot at nævne to. Klippene blev endvidere vist på et lærred, der blev adskilt fra malerierne og det øvrige rum af et hvidt stofgardin.\nI det klip fra Michael, som blev vist på udstillingen, møder vi mesteren, der kæmper for at færdiggøre et portræt af den unge, smukke grevinde Zamikow. Men da han ikke kan få hendes øjne til at ligne, beder han Michael om at gøre et forsøg, hvad der da også lykkedes for lærlingen. Klippet illustrerer kreativitet med samme rytme, som også præger resten af filmen: en krydsklipning af nærbilleder af grevindens flakkende og sitrende ansigt og de mænd, der forsøger at portrættere hende med deres skiftevis koncentrerede og panikslagne ansigter. En sådan filmisk fremstilling af det at portrættere peger med andre ord tilbage på både forskelle og ligheder mellem billedkunst og film (hvad der uden tvivl også var intentionen bag udstillingen): nærbillederne af ansigterne er komponeret og belyst i sammen stil, som vi kender det fra de hollandske mestre, mens ansigterne akkurat er animerede nok til at bevise deres øjeblikkelighed på film.\nIfølge filmforskeren David Bordwell er Michael da også et ekstremt eksempel på Dreyers forkærlighed for at adskille ansigter fra tableauer i sine film. Ja, i Michael, påpeger han, er de objets d’art, som vi ser i filmen, med til at betone det filmiske samspil mellem på den ene side ansigter og på den anden side tableauer. Således kan vi se Michael som den film, hvor Dreyers tidlige interesse for nærbilleder først udvikler sig mod hans karakteristiske stil – enkle omskrivninger af den ”klassiske antropocentriske stil” – som vi forbinder med La Passion de Jeanne d’Arc (1928) og hans senere film.\nAt Michael og de øvrige film på udstillingen på Ordrupgaard blev afspillet i et loop komplicerer blot dette yderligere. Ansigterne i disse gentagne afspilninger begynder nemlig langsomt at minde om den sekvens af stillbilleder, som Eisenstein og andre tidligt så i Dreyers fim, som en modsætning til det virkelig filmiske.\nLaura Mulvey har undersøgt den digitale revolutions effekt på forholdet mellem stillbilleder og levende billeder. Med hendes undersøgelse som udgangspunkt kan vi måske overveje, om ikke den digitale teknologi, der ligger til grund for fremvisningen af disse klip i et konstant loop med en lille projektor, gør det muligt for os (eller måske endda tvinger os til) at overveje vores forståelse af forholdet mellem billede og fortælling, samt vores sans for distinktioner mellem stilbilleder og levende billeder. Mulvey skriver:\nHen mod slutningen af det tyvende århundrede gav nye teknologier os nye perceptuelle muligheder, og nye måder at se – ikke på verden – men på filmens indre verden. Århundredet havde ophobet et univers af film, som et slags parallelt univers, som nu kan stoppes eller vises i slowmotion eller fragmenteres. De nye teknologier fungerer kropsligt som forsinkelsesmekanismer, der forsinker den fremadrettede bevægelse af selve mediet, fragmenterer fortællingens fremaddrift og fører seeren lige lukt ind i fortiden.\nNår Michael således bliver afspillet i et kontinuerligt loop, understreges en af de ting, som allerede antydes i filmen: nemlig at sekvensen, med dens skiften frem og tilbage mellem statiske nærbilleder af ansigter og lærredets malede logik, kan ses som et billede på kunstneren, der med sin pensel forsøger på at fastholde den virkelige verden eller dennes ansigter. Vores opmærksomhed henledes således på forskellen mellem filmens analoge registrering af verden og lærredets tolkning af objektet, som bliver medieret gennem kunstnerens (fejlbarlige) hånd og øje.\nDenne væsentlige forskel mellem malerkunst og film uddybes af filmteoretikeren André Bazin, der i det berømte essay The Ontology of the Photographic Imageanfører, at de plastiske kunstarters oprindelse skal findes i ønsket om at præservere kroppen:\nHvis vi udsatte de plastiske kunstarter for psykoanalyse, ville behovet for at balsamere de døde nok vise sig at være en væsentlig faktor i deres ophav. Processen ville måske endda afsløre, at både malerkunstens og skulpturens oprindelse skal findes i et mumie/mor-kompleks.\nIfølge Bazin skulle den døde krop hos de gamle egyptere præserveres for enhver pris. Som en slags ekstra sikring blev der endda også placeret terrakottastatuer i sarkofagerne i det tilfælde, at de mumificerede kroppe blev ødelagt eller stjålet. Der var tale om en slags nødplan, hvor man ”præserverede livet ved at repræsentere livet.” Bazin fortsætter med at vise, hvordan mumificeringen og terrakottastatuerne viser to forskellige måder, hvorpå kunsten forholder sig til det reelle gennem tiden: på den ene side som ”duplikering af verden udenfor” (de mumificerede kroppe) og på den anden side som et ”udtryk for spirituel virkelighed” (terrakottastatuerne). Både film og fotografi har på sin vis befriet de plastiske kunstarter fra den første af disse, hvad der har ført til en krise i de plastiske kunstarter. Roland Barthes slog i sin sidste bog La chambre claire (Camera Lucida, 1980) hårdt på, at vi ikke kan tillægge film den objektive registrerings egenskaber – kun stillbilleder, der netop handler om egenskaber som det-dér-har-været og hvor nærværet af den afdøde krop er afbilledet med det lys, der udsprang fra den og som nu ”rører” den, der iagttager. Men for Bazin kan filmens ‘uanfægtede linse’ indfange tidsligheden bag tingene, så filmen som sådan kan beskrives som en ”tidslig objektivitet” og ”en mumificering af forandring.”\nDet er i særlig grad maleriet som en plastisk kunstart, som Bazin fokuserer på for at opregne forskellen til fotografiets mekaniske, uhumane oprindelse. Og på trods af, at han i essayet nævner skulptur som en af de plastiske kunstarter, er det dog kun de egyptiske terrakottaer, som Bazin faktisk diskuterer. Men i en interessant fodnote sammenligner han fotografiets registrering med udformningen af dødsmasker: begge kunstformer ”involverer en vis automatiseret proces,” hvor man netop ”tager et aftryk,” påpeger Bazin.Således bliver det muligt at se de fotografiske kunstformer som balsameringens sande arvtagere.\nI den ikoniske sekvens i Michael, hvor vi ser, hvordan kunstneren kæmper for at få portrættet af grevinden til at ligne, bliver nærbilledet dermed til dødsmasken (eller rettere livsmasken): portrættet på lærredets utilstrækkelighed, der ses gennem krydsklipningen, afslører dermed filmens grundlæggende ontologi, som er at indkredse ansigtet, som det er. Filmens evne til at indfange selv det ubeskrivelige ved grevindens øjne antydes ved den måde, hvorpå lyset reflekteres i dem. Filmens stilistiske udtryk med de kropsløse ansigter, der lyser op i det mørke rum, intensiverer allusionen til nærbilledet som et registrerende indryk af et virkeligt ansigt.\nEndvidere er det mit indtryk, at sammenhængen mellem både filmen og maleriets evne til at indfange den forgængelige krop, er udtrykt gennem en skulptur, som vi ser tidligt i Michael.\nIII: Dreyers Venus\nHvis den teknologi, som Mulvey beskrev, er forholdsvis ny, er evnen til at fragmentere, fange og reproducere ikoniske billeder fra film modsat noget ældre. Forsidebilledet på David Bordwells The Films of Carl Theodor Dreyerstammer netop fra Michael, hvad der understreger kunstværkets betydningen i den danske instruktørs film. Der er tale om et forsidebillede, hvor kameraet befinder sig bagved og ovenover en mand og en kvinde, hvis profiler oplyses af lysets refleksion i en statue som står mellem dem, mens de iagttager hinanden. Bordwell inddrager scenen i en diskussion af, hvordan Dreyer i Michael”projicerer personernes erotiske længsler i deres æstetiske smag”. Som vi har set synes dette typisk for netop Michael: også her finder vi, at de to ansigter ser ud til at svæve oplyst rundt i et udefineret mørkt rum, hvad der blot intensiveres gennem brugen af en rund iris.\nFra Michael (Carl Th. Dreyer, DE, 1924).\nHvad der fastholder både min og mine studerendes opmærksom ved forsiden er ikke ansigterne, der oplyses af lyset, som reflekteres i det lille objet d’art, men selve statuen. Skyggespillet afslører dens kvindelige former med små bryster, skulder, inderlår og kønsdele, men som det også er tilfældet med Venus af Milo har statuen hverken arme eller hoved. Præcis som de frit flydende, oplyste ansigter med cremefarvet hud, som vi ellers ser i filmen, er statuen mat. På sin vis er dette et typisk dreyersk nærbillede, der er baseret på en spænding mellem maleriet, stillbilledet og det levende billede. Men på et andet niveau afslører statuens nærvær også en spænding i selve kompositionen: som et maleri har filmlærredet også kun to dimensioner, men hvad kan filmen fortælle om skulptur eller måske rettere sit eget forhold til skulptur?\nSom vi skal se i det følgende, var det netop det spørgsmål, som plagede Dreyer og dem, han samarbejde med, da de tyve år senere planlagde kortfilmen Thorvaldsen. Med udgangspunkt i Michael kan vi dog allerede nu antyde nogle af svarene. Først og fremmest holder den runde ramme, som formes af de elskendes ansigter og skuldre, os seere udenfor kontaktsfæren med kunstværket. Samtidig gør de to elskende på billedet lige netop det, som man ikke må på et museum: de berører, kærtegner og kæler for objektet. Som de øvrige malerier og skulpturer i Michael sker udstillingen af dette objet d’art på dets egne vilkår med dets eget veldefinerede rumlige arrangement. Men lige præcis dette objekt er karakteriseret ved en vis håndgribelighed, hvor seeren rører ved det gennem en indirekte overenskomst og derigennem forestiller sig dets struktur, form og vægt. Man fristes næsten til at sige, at de to elskende i filmen krammer objektet med en ømhed og en bæven, som var det en nyfødt baby, men da de bliver kaldt til bords, og objektet sættes på et sofabord med et sidste kærtegn fra en mandlig hånd, står det klart, at der er tale om entydige erotiske konnotationer.\nDen måde, som statuen behandles på i Michael, er så enestående, at det umiddelbart åbner for en tredje fortolkning af filmen, der befinder sig et niveau over den dialektik mellem ansigt og lærred, som Bordwell accentuerede. At Dreyer i sine tidlige film har en tendens til at ”klippe ansigtet ud af dets omgivelser”  i nærbilleder, fører til sekvenser i Michael, hvor selv personer, der indgår i en dialog, flyder frit omkring i forskellige universer, som Bordwell påpeger. I den modsatte ende finder vi ekstreme totalbilleder af interiøret i mesterens hus, som netop understreger ”at kunstobjekterne indespærres i de kolossale rum.” Men med statuen har vi at gøre med et objekt, der kan værdsættes ved berøring, og vi nærmer os, hvad Bogh kalder kunstværkets intimsfære. Og som vi senere skal se er en sådan leg med uskrevne regler for, hvordan vi normalt omgås en skulptur, afgørende for Dreyer.\nAt statuen hverken har hoved eller arme antyder endvidere, at vi ikke har at gøre med et originalt kunstværk, men i stedet med en reproduktion af en skamferet klassisk statue i gips. Der er naturligvis tale om Medici Venus, som vi finder på Metropolitan Museum of Art i New York. Og det er netop torsoen, der interesserer den nulevende billedhugger Edward Allington, der i et essay skriver om statuen:\nDet er en kvindelig torso: Ingen arme, ingen ben, intet hoved. Kroppen er en smule foroverbøjet, hvilket fremhæver mavens kurve. Hofterne er kantede og polstrede, bagdelen blød, brysterne er let rundede kupler som indersiden af vinglas – lad mig sige det lige ud, det er hamrende sexet. \nAllingtons egen installation, Roman from the Greek in America fra 1987, består af en række gipsafstøbninger af Medici Venus, som bevidst spiller på opfattelsen af statuen som en moderne reproduktion af en romersk kopi af en græsk original: ”en kopi af en kopi af en kopi som det blot ’formodes’ må have eksisteret.” Ifølge Allington leder Medici Venus uundgåeligt til refleksion over noget, vi ellers tager for givet i forbindelse med skulptur: at lermodeller, forme og afstøbninger faktisk indebærer, at kunstneren helt konkret ikke har ”en hånd med i spillet”. Og dette minder Allington om filmproduktion:\nSkulptørens vision bliver realiseret gennem samarbejde. Man kan endda sige, at skulptørens rolle minder om filmverdenens ”auteur” eller om en komponist. Set i dette lys bliver vores interesse for skulptørens tegninger forståelig, for i dem er kunstnerens hånd nemlig garanteret. \nDenne interesse for skulptørens tegninger gælder også Dreyer, som vi skal se. Men i første omgang kan vi konkludere, at den måde hvorpå Michaeliscenesætter gipsmodellens (og derved filmens) logik ved hjælp af den lille Venus understreger de tydeligvise originale lærreder og portrætter, som det kunstneriske geni arbejder med i filmen. Og måske kan vi endda sige, at det faktum, at der er tale om en kopi af en ældre original afslører mortaliteten, både hos den elskede og hos mesteren.\nMed udgangspunkt i det sensuelle møde mellem de fortabte elskende og gipsstatuen vil jeg hævde, at Michael udtrykker filmmediets tilbøjelighed til at balsamere de døde, til at præservere den krop, der engang levede og bevægede sig og elskede. Den hånd, der kærtegner statuen, tilhører den vordende frier, der er bestemt til at dø, hvis han nogensinde bliver lykkelig. Dette understreger det paradoks, at sensuel glæde og kødets dødelighed er to sider af samme sag – præcis som det er tilfældet i den afsluttende kontrast, hvor vi ser mesterens sidste vejrtrækning overfor Michael, der kærtegnes af grevinden.\nIV: Dreyers Thorvaldsen\nI Thorvaldsen (1949) finder vi samme mønster, hvor film som sådan bliver set i et krydsfelt mellem levende billeder og beslægtede kunstformer.\nI et brev til Dansk Kulturfilms direktør foreslår Dreyer i sommeren 1947 at lave en film om billedhuggeren Bertel Thorvaldsen. Dreyers forslag gik på at filme Thorvaldsens mest kendte og tilgængelige skulpturer, så den almindelige dansker kunne lære at værdsætte Thorvaldsen, som den store kunstner, han nu engang var. Dreyers motivation lægger sig forbavsende tæt op ad André Bazins argumenter for, hvorfor kunstfilm er vigtige: ”at bringe kunstværket i øjenhøjde med det almindelige blik, så man ikke har brug for mere end et sæt øjne til at forstå den.” Argumenterne mod Dreyers projekt i bevillingskomiteen og senere i dagspressen, da filmen var færdig, finder vi også i Bazins diskussion. Bazin frygter, at filmmediet i værste tilfælde ”begår vold mod” de plastiske kunstarter, og at den ”kunstige og mekaniske dramatisering,” som en film pålægger et kunstværk, hverken kan skabe et maleri eller en skulptur, men højst ”en anekdote.” På den anden side, skriver Bazin, kan denne besynderlige sammensmeltning af de to kunstformer gennem en ”æstetisk symbiose mellem filmlærredet og maleriet” føre til ”en ny form” for eksistens i selve kunstværket. Som prikken over i’et pointerer Bazin, at kunstfilmens æstetiske succes kommer an på, hvor meget instruktøren ved, og hvor sensitiv han er.\nDreyer havde en imponerende viden om Thorvaldsen. Britta Martensen-Larsen har i sine arkivstudier afdækket både Dreyers forberedelser og originale manus til Thovaldsen. Omtrent halvdelen af dette originale manuskript blev skåret væk på opfordring af medinstruktøren Preben Frank, fortæller Martensen-Larsen, hvorfor offentligheden aldrig fik kendskab til Dreyers komplekse og fascinerende fortællinger om Thorvaldsens skulpturer, som jeg vil vende tilbage til senere i artiklen. Hele filmen stod og faldt med cinematografien, og Dreyer selv mente ikke, at filmen var succesfuld. Filmen blev optaget på Thorvaldsens Museum i sommeren 1948 og projektet var mere eller mindre færdigt, da hundredårsjubilæet blev skudt i gang i midten af september.\nThorvaldsens Museum åbnede i tiden omkring Thorvaldsens død i 1848. Museets indretning og de kunstværker, som er udstillet, er i dag så godt som uændret fra dengang. I Dreyers film blev de statuer, som skulle filmes, flyttet fra deres sokler og ud i museets forhal, hvor et gråt gardin var hængt op som et bagtæppe, mens kunstværkerne blev monteret på en sokkel, der kunne dreje rundt, og oplyst med spotlights. Tanken var, at rummet omkring statuerne ville virke større, hvad der var nødvendigt i det ellers kompakte museum, mens det samtidig, som Martensen-Larsen anfører, ”forstærkede den plastiske virkning” af skulpturerne. Det gjorde det muligt for kameraet at komme helt tæt på skulpturerne og bevæge sig hen over deres overflade, mens der blev dvælet ved ”de væsentlige detaljer af den menneskelige anatomi.”  Andre værker, som f.eks. reliefferne, blev filmet på deres faste pladser på museet.\nFra Thorvaldsen (Carl Th. Dreyer, DK, 1949).\nAt selve museets interiør ikke indgår i filmen er påfaldende, når man tager i betragtning, at museet i sin arkitektur forsøgte at imitere billedkunstnerens atelier, og at placeringen af de enkelte kunstværker var nøje planlagt i forhold til både tilskuere og dagslys. Vi kan måske forestille os, at museets innovative brug af dagslys med sorte blyskiver i vinduerne, som skaber en spotlightlignende effekt, ikke synes ideel, når det kommer til film. Menbeslutningen om at fjerne skulpturerne fra deres fast pladser, og i stedet placere dem i et så neutralt filmisk rum som overhovedet muligt, peger på, at det ikke er Dreyers sædvanlige tendens til at lade sine personer overtage rummet,som her er på spil. I stedet er hans fokus på det møde, som foregår mellem skulptur og beskuer i rummet.\nJeg mener, at det er muligt at tolke Dreyers Thorvaldsen som en film, der appellerer til følesansen – eller rettere, som kredser om den manglede evne til at røre, som vi finder i filmmediet. Det er netop et af hovedpunkterne i Laura Marks vigtige bog, The Skin of the Film, fra 2000. Visse film – og ofte, men ikke altid, smalle, eksperimenterende og interkulturelle film – fjerner fokus fra synet som den dominerende sans. I stedet ”appellerer [filmene] til de sanser, som de ikke teknisk kan repræsentere,” hvad enten det er føle-, smags- ellers lugtesansen. Filmene forøger således at finde et udtryk for oplevelser og erindringer, som ikke er fuldstændig indskrevet i den vestlige kulturs narrative og billedlige diskurs. Hvad film kan gøre er at pege på, hvad de netop ikke kan gøre: de kan nærme sig følesansen asymptotisk og påkalde sig ”følende vidensformer.”  I den forbindelse bør vi tænke på selve oplevelsen af at se både skulptur og film som en kropslig oplevelse. Således opfatter Marks oplevelsen af at se som ikke alene visuel, men som en ”forlængelse af den seende kropslige eksistens.” Sanserne og hukommelsen hjælper os til at give filmen mening.\nHvad skulpturer angår må museumsgæsten naturligvis normalt ikke berøre de udstillede objekter. Stående bag afspærringer eller på behørig respektfuld afstand udforsker vi skulpturen visuelt som en tredimensionel genstand. Men i Thorvaldsen-filmen giver det cinematografiske skulpturerne en dynamik, som de ikke har i forhold til museumsgæsten. Det kommer f.eks. til udtryk ved, at kameraet bevæger sig rundt om skulpturerne, der samtidig drejer rundt på en sokkel. Den ’dreyerske’ langsomme horisontale panorering, der her er omsat til langsomme close-up shots i slowmotion, viser konturerne af skulpturerne fra top til fod og tilbage igen, og endelig også i den hyppige brug af billeder, hvor der blændes fra konturerne af en skulptur over i den næste. Hvad der her henvises til er måske ikke den konkrete følelse af at befinde sig i museumsrummet, men i højere grad museumsgæstens længsel efter at berøre marmoret og gipsen for at mærke den kolde overflade. Syntesen af film og skulptur påkalder sig således en følelsesmæssig oplevelse af Thorvaldsens skulpturer, som ikke er opnåelig ved et museumsbesøg.\nGår vi et skridt videre, kan vi måske også sige, at Dreyers fremstilling af skulpturerne viser en Thorvaldsen, som kunsthistorikere ikke vil kendes ved. Det er ofte blevet sagt, at den største svaghed ved Thorvaldsen er hans ”kulde,” hvad også kunsthistorikeren Licht påpeger i sin afdækning af Thorvaldsens indflydelse i det nittende- og tyvendeårhundredes skulptur:\nThorvaldsen er i sin brug af overflader og masse langt mere anonym [end Canova]. De perfekte kompositioner, den omhyggelige udelukkelse af personlige, idiosynkratiske følelsesmæssige reaktioner gør de sensuelle indtryk af hans skulpturer indifferente. Ofte fristes man til at berøre en Canova, men kun sjældent har man lyst til at komme for tæt på en Thorvaldsen, hvis glatte overflader og slatne proportioner hverken appellerer til kraftfulde, sanselige eller intuitive reaktioner fra tilskueren.\nDen stilistiske forskel mellem Canova og Thorvaldsen er bl.a. blevet forklaret ved den aldersmæssige og religiøse forskel mellem dem (Canova var tredive år ældre) og den sidstnævntes italienske opvækst. Men der er noget, der tyder på, at Thorvaldsen bevidst forsøgte at lægge afstand til barokkens forsøg på at skabe en erotisk og følelsesmæssige tilknytning til tilskueren:\nThorvaldsen ønskede bestemt ikke at hidse beskueren op og interesserede sig slet ikke for det svimlende blik og det bankende hjerte. Tværtimod, beskuelsesakten kunne ikke blive fredfyldt, kontemplativ og idyllisk nok […]Thorvaldsen ville [..]gerne fuldstændigt undgå den begærlige relation til skulpturen. Nej, det mest nærliggende var faktisk at forestille sig skulpturen som alene med sig selv, helt hinsides ethvert samvær af nogen art. \nFigurerne synes at stå alene i en intimsfære, der er urørlig. Og netop det indvarsler den kommende borgerlige subjektivitet, hvor det enkelte individs grænser ikke gik længere end til huden, og hvor identitet blev introvert.\nFra optagelserne til Gertrud i Vallø Slotspark - Nina Pens ved siden af Venus. Foto: Else Kjær.\nLad os kort forsøge at sammenligne Dreyers optagethed af skulpturer i Thorvaldsen med hans nok mest kendte statue, nemlig Venus i parken i Gertrud. Gertrud og Erland, hendes unge elsker, står i forgrunden med skulpturen til venstre i baggrunden af billedet under deres første samtale. De elskendes tilsyneladende intimitet hærdes på denne måde af både det klare, sterile rum omkring statuen og af dens forstenede sammenstilling med deres langsommelige og organiske kærtegn, der vikler sig ind og ud af hinanden i den omgivende natur. Ved deres andet stævnemøde på samme sted sidder Gertrud først på soklen med ryggen til statuen, og bevæger sig dernæst væk, så skulpturen ikke længere er en del af billedet, men stadig uhyre ”nærværende” i scenen. Endnu engang er det intimsfærens distance til skulpturen af Venus, der får betydning for de to elskende, der her afslutter deres affære. Øjets, og ikke håndens, optagethed af Venus-figuren viser Gertruds selvvalgte fysiske og følelsesmæssige isolation, der finder sted på trods af det kødelige begær, som symboliseres af Venus.\nI det oprindelig manuskript til Thorvaldsen-filmen, der som nævnt blev kraftigt beskåret af Dansk Kulturfilm, anfører Dreyer også denne tilsyneladende kølighed, men så i en række af Thorvaldsens mesterværker lige netop de ”personlige, idiosynkratiske” følelser, som Licht og flere andre ikke kan få øje på i Thorvaldsens skulpturer. Men ved at projicere sine egne idiosynkrasier ind i filmen, læser Dreyer en ”rytme” ind i visse skulpturer, som han er overbevist om frigiver det, som Thorvaldsen selv projicerede ind i sine skulpturer og relieffer. I den del af det oprindelige manuskript, der omhandler Priamus-skulpturen, skriver Dreyer:\nI dette Værk som i al Thorvaldsens Kunst er det Rytmen man glæder sig over. Han havde en egen Evne til at bygge Figurernes Bevægelser op til rytmiske […] Harmonier. Den rytmiske Musikalitet er den inderste geniale Evne hos Thorvaldsen. I sin klareste Form har han vist den i Relieffet med Priamus. Ansigternes Udtryk siger som sædvanlig ingenting – de må ikke drage Opmærksomheden bort fra den talende Rytme.\nI adskillige af sine kommentarer anfører Dreyer, at Thorvaldsen arbejdede sig ud af sin melankoli. Der er ikke blot tale om lyriske skulpturer, lyder det, men at disse skulpturer er menneskelige dokumenter. Men hvis Dreyer ser en vis rytme i selve skulpturerne, så er der andre, der har set en vis mulighed for at ”reanimere” statuernes ”ubevægelighed” i filmmediet som sådan, som Mulvey formulerer det i forbindelse med Roberto Rossellinis billeder af klassisk skulptur i Viaggio in Italia fra 1953. Rossellini frigør skulpturerne fra det øjeblik, som de ellers indfanger. Men det er dog ikke tilfældet i Dreyers film. Han ser rytme og bevægelse i selve skulpturerne – både kompositionsmæssigt og i forbindelse med den kropslige investering, som er indgået i arbejdet med reliefferne – og han forsøger at frigøre rytmen for beskueren. Filmen skaber først og fremmest bevægelse gennem kameraets glidende interageren med den roterende sokkel, og det deraf følgende chiaroscuro-lignende skyggespil. Men i øvrigt skaber filmen en følelsesmæssig bevægelse hos seeren ved at dysse vedkommende hen med de bløde, cirkulære billeder fra kameraets møde med statuerne.\nV: Kunstnerens hånd: Thorvaldsens hånd\nDreyers anden strategi i filmen handler ikke først og fremmest om, at Thorvaldsen i filmens voiceover fremstilles som et levende menneske, med ”varmt levende Blod og ikke Fiskeblod” i årerne – selv om dette også er en del af Dreyers strategi. I stedet er der tale om en opfordring til seeren om at berøre skulpturernes overflade gennem kameraets blik: med øjnene at beføle skulpturernes topologi, hvad der kan karakteriseres med Laura Marks begreb om sanselig film (haptic cinema) i bogen The Skin of Film. Som nævnt bevæger filmen sig frem og tilbage mellem sanselig og optisk visualitet i skiftene mellem establishing shots af værket som sådan og de ekstreme nærbilleder, der oftest bevæger sig op og ned ad skulpturens kropsdele, der kun lige akkurat kan genkendes. Men det er også interessant, at vi i filmen ser en næsten fuldstændigt fraværende tekstur på skulpturernes overflader. Den perfekte glathed er i sig selv sanselig. Og for at opnå disse effekter må filmen indtræde i skulpturens intimsfære (Bogh) og bryde dens indesluttede komposition i sin dvælen ved kropsdele og bryster og nakke i højere grad end en dvælen ved ansigterne, da følelserne ifølge Dreyer ikke er at finde i ansigterne. Således ser vi i Venus, at ”der absolut ingen Elskovsfølelse er at spore i hendes Ansigt. Men så meget mere er der i Torsoen, der er fuldent, dejlig og bag Blufærdigheden ligefrem sitrer af indre Varme og Liv.”\nI et interessant moment i filmens sidste tredive sekunder, som ikke blev skåret væk, er det som om, Thorvaldsens og Dreyers værk hilser på hinanden – ja, endda ligefrem rækker ud efter hinanden – på tværs af filmen og skulpturens vidt forskellige medier. Allingtons forestilling om skulptørens skitser som en eksponeringen, der efterlader spor af hans hånd, virker nyttig i denne sammenhæng, da Dreyer netop gør det til en pointe i visualiseringen af Thorvaldsens skitser at overføre disse direkte til det færdige værk.\nThorvaldsen-filmen slutter med, at vi føres ud af intimsfæren, som ellers er blevet konstrueret omkring skulpturerne og deres rum, og ind i Vor Frue-kirke. Dér ser vi skulptørens mest kendte værk – Kristus – i det rum, den blev skabt til. Vores opmærksomhed rettes især mod kompositionen af statuens arme og hænder: Thorvaldsen udtænkte denne distinkte, hilsende positur efter at have gennemtænkt adskillige andre gestikulationer, inklusiv ”udstrakte arme eller hævede hænder mod himlen, velsignede eller bedende,” lyder det fra filmens fortæller. Den kreative proces bag forsøget på at finde den rigtige positur for Kristus’ arme og hænder viser sig ved en række opløsninger også i filmen. Et long shot af en af skulpturerne af apostlene i kirken opløses og føres over i et billede af en skulptur uden arme – en let hilsen til arven fra den klassiske skulptur, som her er afløst af det 19. århundredes kunstnergeni – som igen overblændes og bliver til en af Thorvaldsens tidlige skitser af Kristus med en arm hævet og en finger, der peger mod himlen. Og dette billede opløses og føres over i filmens næstsidste shot, et medium shot af Kristus-skulpturen, hvor skyggen fra hænderne på væggen bagved fremhæver armene: denne insisterende betoning af hænder fortsættes i den følgende total af samme scene, mens filmen fader til sort. Billedhuggerens kyndige hænder og deres aftryk i hans skitser er således både indskrevet og overskrevet på lærredet af skulptørens og skulpturens hånd.\nKristus' distinktive positur finder vi også – endda imiteret – hos Johannes i Ordet(1955), da han med armene i næsten nøjagtig samme positur som Kristus prædiker i klitterne. Her, og hen mod slutningen af denne artikel, vender vi tilbage til Ordrupgaard Museum i 2006, hvor slutscenen i Ordet, som sekvensen fra Michael, afspilles igen og igen. Stående ved sin afdøde kones kiste nægter Mikkel at finde fred ved tanken om, at hendes sjæl har forladt hendes krop. ”Men jeg elskede jo også hendes legeme,” råber han. Kort efter genopstår den afdøde Inger kropsligt, tilsyneladende gennem troen fra hendes svoger Johannes og hendes datter. Ingers ånd, hendes liv, vender tilbage til hendes krop, som vi først bliver opmærksomme på ved, at hendes fingre bevæger sig. Denne begivenhed opfylder de gamle egypteres ønske, som omtalt af Bazin, som et udtryk for filmens forsøg på at trodse både tiden og døden. Ordet, præcis som vi så det med Michael, trodser døden filmisk.\nMen Inger, og med hende også grevinden og Michael og malerens selv, balsameres også ved, at udstillingen på Orddrupgaard fører Hammershøis stilleben af rolige rum sammen med Dreyers levende billeder. Ja, det finder måske også sted her på hjemmesiden i de digitaliserede udgaver af Dreyers film. Som Mulvey anfører så er det netop denne ”gentagende bevægelse” og filmens rytme, der fratager filmen den evne som fotografiet besidder, nemlig at afsløre sin egen indeksikalitet og dermed dens direkte, næsten helt konkrete, forhold til den døde. Men på trods af museets og internetserverens konstante gentagelse af den samme sekvens, så formår de alligevel med Mulveys ord, at ”gendanne tidens og dødens tunge nærvær i de levende billeder” – og jeg vil tilføje: tidens og dødens omvending. Filmens aura, fortsætter Mulvey, føres tilbage til disse ”mekaniske reproducerbare medier gennem behovet for at gentage.”\nDreyers brug af skulptur afslører således lidt om, hvad han har tilfælles med Bazin og Barthes og den grundlæggende præmis for ethvert museum: at vi har at gøre med noget, der både er vedvarende og omskifteligt. I dette lys kan Thorvaldsen-filmen ses som ledestjerne for alle Dreyers film. Præcis som Barthes skriver, at nærværet af de elskede døde ”rører mig som forsinket stjernestøv” i fotografiet, forsøger Dreyer at reaktivere det kødelige begær, og støvet og sveden bag værkerne, i Thorvaldsens marmor og gips. Dreyer vil berøre beskueren, og bevæge hende ind i kunstnerens værksted, hvor kød bliver til sten og sten bliver til kød, mens begge dele ender som støv.\n . Andrei Tarkovsky: Sculpting in Time: Reflections on the Cinema. Austin: University of Texas Press, 2005: s.64. Tilbage\n Miss, Stig: ‘Foreword’ i Berner, Marie-Louise: Thorvaldsen: A Daguerrotype Portrait from 1840. København: Museum Tusculanum Press, 2005, s.8. Tilbage\n Se Berner, s.98ff Tilbage\n Fonsmark, Anne-Birgitte: ‘Forord’ i Hammershøi > Dreyer. Billedmagi. København: Ordrupgaard Museum, 2006, s.9. For en nyere discussion om forskningen om andre kunstformer i Dreyers films, se Harrison, Rebecca: ‘Haunted Screens and Spiritual Scenes: Film as a Medium in the Cinema of Carl Theodor Dreyer’ i Scandinavica 48:1, 2009, s.32-43. Tilbage\n Fonsmark, Anne-Birgitte: ‘Forord’, i Hammershøi > Dreyer. Billedmagi. København: Ordrupgaard Museum, 2006, s.9-10 Tilbage\n Jeg har siden ladet mig fortælle af Casper Thyberg, at filmene blev vist temmelig seperat fra malerne i Barcelona. Tilbage\n Bordwell, David , The Films of Carl Theodor Dreyer, Berkeley: University of California Press, 1981, s.56. Se også Tybjerg, Casper: ‘Det indres genspejling: Dreyers filmkunst og Hammershøis eksempel’ i Hammershøi > Dreyer. Billedmagi. København: Ordrupgaard Museum, 2006, s.27-42. Tilbage\n Bordwell, s.50. Tilbage\n Bordwell, s.196. Tilbage\n Mulvey, Laura: Death 24x a Second: Stillness and the Moving Image. London: Reaktion Books, 2006, s.181. Tilbage\n Bazin, André: What is Cinema? Vol. 1. Berkeley, Los Angeles, London: University of California Press, 2005 (1967), s.9. Tilbage\n Bazin, s.10. Tilbage\n Bazin, s.11. Tilbage\n Bazin, s.12-3. Tilbage\n Barthes, Roland: Camera Lucida. Reflections on Photography. London: Verso, 1981, s.80. Tilbage\n Bazin, s.14-5. Tilbage\n Bazin, s.12. Tilbage\n Bordwell, David: The Films of Carl Theodor Dreyer, Los Angeles: University of California Press, 1981. Tilbage\n Bordwell, s.55. Tilbage\n Bordwell, s.51. Tilbage\n Bordwell, s.56. Tilbage\n Bogh, Mikkel: Bertel Thorvaldsen. Dansk klassikerkunst. København: Forlaget Palle Fogtdal, 1997, s.32. Tilbage\n Mellem 1750 og 1800 vandt det udbredelse blandt skulptører i Europa at anvende gips som erstatning for marmor eller bronze, som var alt for dyrt. Paradoksalt nok placerede brugen af gips disse kunstnere på lige fod med de klassiske værker, som de forsøgte at overgå. Kunsthistorikeren Janson forklarer, at “mange af de overlevende mesterværker af klassisk skulptur var selv kopier af tabte originaler, ofte udarbejdet i et nyt materiale (som f.eks. marmorkopier af bronze) og på grund af deres berømmelse som kropsliggørelser af et æstetisk ideal var disse kopier modsat konstant reproduceret som gipsafstøbninger til ære for studerende og samlere.” Janson, H.W.: Nineteenth-Century Sculpture. London: Thames & Hudson, 1985, s.13. Tilbage\n Allington, Edward: ‘Venus a Go Go, To Go’ i Hughes, Anthony and Erich Ranfft (eds): Sculpture and its Reproductions. London: Reaktion, 1997, s.154. Tilbage\n Allington, s.159. Tilbage\n Allington, ps.161. Tilbage\n Se Martensen-Larsen, Britta: ‘Om Carl Th. Dreyer’s Thorvaldsens kunst’. Konsthistorisk Tidsskrift LXIV, 2, 1995, s.117-28. Tilbage\n Bazin, s.167. Tilbage\n Bazin, s.166-9. Tilbage\n Martensen-Larsen, s.118. Tilbage\n Henschen, Eva: ‘Lyset i Thorvaldsens Museum’ i Meddelelser fra Thorvaldsens Museum, 1998, s.55-67. Tilbage\n Se Sandberg, Mark: ‘Mastering the House: Performative Inhabitation in Carl Th. Dreyer’s The Parson’s Widow’ i Thomson, C. Claire (ed.): Northern Constellations: New Readings in Nordic Cinema. Norwich: Norvik Press, 2006, s.23-42. Tilbage\n Marks, Laura U.: The Skin of the Film Chicago: Duke University Press, 2000, s.129. Tilbage\n Marks, s.132. Tilbage\n Marks, s.149. Tilbage\n Se Martensen-Larsen, s.120. Tilbage\n Licht, Fred: Sculpture: Nineteenth and Twentieth Centuries. London: Michael Joseph, 1967, s.34. Tilbage\n Bogh, s.13. Tilbage\n Bogh 1997, s.31. Tilbage\n Bogh, s.32. Tilbage\n Citeret af Martensen-Larsen, s.123. Tilbage\n Martensen-Larsen, s.125. Tilbage\n Mulvey, s.117. Tilbage\n Martensen-Larsen, s.125 Tilbage\n Martensen-Larsen, s.122. Tilbage\n Mulvey, s.66. Tilbage\n Mulvey, s.193. Tilbage\n Visse dele af denne artikel har sin oprindelse i oplæg på konference ”Film and the Museum” på Stockholms Universitet i marts 2007 og på Hammershøi-udstillingen på Royal Academy of Art i London i juli 2008. Jeg vil gerne takke Thomas Elsaesser, Laura Mulvey, and Davina Quinlivan for deres kommentarer på disse tidligere udgaver. Også tak til mine Nordic Cinema-studerende på UCL, især Tiago De Luca, Hannah Gregory, Rebecca Harrison, Lauren Godfrey, Tom Haynes og Ian Meikle, hvis diskussioner og opgaver har vist nye og frugtbare tilgange til Dreyer. Tilbage\nAf Claire Thomson | Oversat fra engelsk af Claus Elholm Andersen.


Husk solcremen selvom det er koldt\nNu er foråret begyndt, og det betyder, at solens stråler bliver kraftigere og UV-indekset stiger. Vi har samlet de vigtigste råd til at undgå røde kinder og solskoldning.\nSelvom det stadig er koldt udenfor, skal man huske at tjekke UV-indekset. Det er nemlig det tal, og ikke temperaturen, der afgør, om solens stråler er farlige. Når UV-indekset kommer over 3, er der risiko for solskoldning, og Kræftens Bekæmpelse og TrygFondens Solkampagne anbefaler, at man beskytter sig.\nUV-indekset fortæller os, hvor meget af solens ultraviolette stråling, der når gennem ozonlaget den pågældende dag. Om sommeren kan UV-indekset komme helt op på 7 i Danmark, men også om foråret kan indekset være så højt, at du bør beskytte dig.\nSådan skal du beskytte dig i forhold til UV-indekset:\nMindre end 3: Beskyttelse ikke nødvendig\nMellem 3-6 og 6-8: Beskyttelse nødvendig\nMellem 8-10 eller derover: Mere eller ekstra beskyttelse nødvendig\nMan kan hente en app til sin mobil, hvor man nemt kan tjekke UV indekset og får en påmindelse, når UV-indekset kommer over 3.\nSådan beskytter du dig mod UV-stråler\nLigesom UV-indekset godt kan være højt, selvom det er koldt, kan det også være højt, når det er overskyet. Det betyder at du kan blive solskoldet, og derfor bør være opmærksom på at beskytte dig. Vi har samlet en række råd, for at påminde dig om, hvordan du kan beskytte dig mod solen og UV-strålerne:\nBrug solcreme af minimum faktor 15\nBrug solbriller der beskytter mod UV-stråling\nSøg skygge ved et højt UV-indeks og undgå solen mellem klokken 12 -15\nBrug hat og tag tøj på, der beskytter nakken og dækker til knæ og albuer.\nEr din gamle solcreme stadig god?\nPå din solcrem skal der stå en holdbarhedsdato. Du kan gå ud fra, at den kan holde sig 12 måneder efter åbningen. Tjek denne og vær samtidig opmærksom på, om den skiller, har skiftet farve eller lugter dårligt. Hvis det er tilfældet, bør du ikke bruge den, da den kan være bakteriefyldt eller på anden måde ødelagt.\nKilder: Kræftens bekæmpelse, Forbrugerrådet Tænk og Netdoktors egen artikel: Sikker i solen


Hotel Alcamo, Italien : billigt hotel Alcamo, Sammenlign med Jetcost\nBillige hoteller i Alcamo\nHoteller i AlcamoEr du på udkig efter hoteller i Alcamo?Jetcost sammenligner tilbud på hoteller i Alcamo fra over 250 websites (Ebookers, Venere, Expedia, Booking, Laterooms, Lastminute ...). Jetcosts sammenligningsmaskine søger efter hoteller i Alcamo og gør det muligt at:Søge, sammenligne og finde et billigt hotel i AlcamoSe dit hotels placering på et kort over AlcamoSe billeder af billige hoteller i Alcamo samt en beskrivelse af hotellet, bedømmelse, service, og faciliteter (internet, swimmingpool, aircondition ...)Uanset om du er på udkig efter et billigt hotel i Alcamo eller er luksushotel, vil Jetcost finde de bedste priser og tilbud.Priser på hoteller i Alcamo:1-stjernede hoteller fra kr. 303-stjernede hoteller fra kr. 445-stjernede hoteller fra ()\nFind, sammenlign, og bestil et billigt hotel i Alcamo med Jetcost. Få de bedste priser i Alcamo. Indtast oplysninger om din hotelsøgning, og så vil Jetcost søge efter hoteller i Alcamo på 250 websites.\nSammenlign flyrejser il og biludlejning i Alcamo\nTil din rejse, hvad enten det er forretning eller ferie, kan du søge efter dit hotel på Jetcost, førende inden for sammenligning af hotelpriser. Sammenlign aktuelle priser og tilbud fra over 100 rejsebureauer og hotelwebsites, find de bedste priser, bestil, og spar penge. Find dit hotel med et enkelt klik: hostel, billigt hotel eller luksushotel i Alcamo. De mest populære byer, der søges efter på Jetcost, er: hoteller i Berlin, hoteller i Aarhus, hoteller i London, hoteller i Rom, hoteller i Paris...


Efter en fremragende sæson, der endte med en pokalfinale og et sæt bronzemedaljer – begge med smag på mere – er OIK’s kvindehold klar til at sætte yderligere skub på udviklingen og opbygningen af et stærkt ligahold.\nHoldet, der allerede tæller landsholdsspillere, har åbent for nye, ambitiøse spillere med niveau til Kvindeligaen.\nUdover et seriøst træningssetup og et stærkt team omkring holdet, kan Odense som by også tilbyde et konkurrencedygtigt studiemiljø.\nDer er åbent for danske spillere samt spillere fra EU.\nVil du med på et spændende projekt, og har du forudsætningerne hertil?\nKontakt cheftræner René Baltzer Matzen (+45 5354 2953) eller team manager Ole Andersen (+45 4016 7141) for nærmere info.


Download Stellarium Mac gratis\nMac Uddannelse og Fritid Astronomi Stellarium\nStellarium vil placere alle de konstellationer på din computer. Down Stellarium Load gratis og observere alle stjernerne og få fuldstændige oplysninger om dem\nFå adgang til dit eget Planetarium fra din computer\nKan du lide at kigge op på stjernerne om natten med dit teleskop? Kender du navnet på konstellationerne? Fra nu af vil du være i stand til at gøre det på ethvert tidspunkt af dagen fra din computer, med den ekstra mulighed for at se navnene på de forskellige konstellationer, og alt Stellarium dette takket være.\nDen storslåede gratis softwareprogram har alle de oplysninger om de forskellige stjerner, og hvilke af dem vil være synlige fra hver del af planeten afhængigt af tid og dag i året. Denne applikation omfatter en bred vifte af muligheder, som du kan nyde de himmelske kroppe, som:\n-Mulighed for at Se stjernerne, konstellationer og endda repræsentationen af deres navne på ethvert tidspunkt af dagen, selv når solen er op.\n-Mulighed for at ' slukke ' solen på trods af at bruge en reference time, hvor det ville være synlig.\n-Aktivér ' Night View ' for at forstærke kontrasten mellem konstellationerne og stjernerne med firmament.\n- Vælg en stjerne eller planet for at se en rapport , der vil omfatte navn, størrelsesorden og afstand fra jorden, blandt andre detaljer.\n-Mulighed for at ændre visningen af konstellation legende til andre samfund gennem ud tid, ligesom Aztecs, Inuit eller kinesisk.\n-Installation af komplementære plug-ins.\nDerfor, hvis du ønsker at nyde de konstellationer uden at forlade dit hus, down Stellarium Load.\nGPL/Gratis 488.3 MB Dansk 04/01/19 Windows


Dansk Metal er en faglig organisation, der dækker alt fra guldsmede over maskinarbejdere til IT-supportere. Samlet har Dansk Metal 25.000 medlemmer inden for informations- og kommunikationsteknologi-sektoren. (IKT)\nDerfor mener Dansk Metal, det er vigtigt at arbejde med alle dele af branchen. I forvejen er vi aktive inden for e-Business i samarbejde med Dansk Industri, arbejdsmiljø igennem vores mange sikkerhedsrepræsentanter i virksomhederne, IT-, tele- politik, hvor vi arbejder for bedre konkurrencevilkår for danske virksomheder og uddannelsesområdet, hvor vores mange uddannelser er med til at levere arbejdskraft til IKT-branchen.\nUnderholdningsindustrien - herunder spilindustrien - har i de seneste år været i stor fremgang i Danmark. Dansk Metal har været med til at skabe nye uddannelser, lærepladser og udviklingsmuligheder i industrien.\nVi mener derfor også, det er vigtigt, at udvikle de græsrødder, der baner vej for nytænkning og innovation i industrien.\nDerfor har Dansk Metal tidligere sponsoreret et dansk Counter Strike-hold.\nNår computerspil afvikles under konkurrenceform med rangeringer, præmier, events, turneringer og så videre kaldes det eSport.\nHvordan hænger computerspil sammen med uddannelse?\nDansk Metal har 17 forskellige erhvervsuddannelser inden for IKT.\nMed nytænkende uddannelser uddanner vi alt fra dem, der samler og reparerer hardware, til dem der kan sætte netværk, servere og profiler op. Men også spiludviklere, designere og 3D animatorer går igennem uddannelserne.\nI dag er cirka 25 procent af de ansatte på IO-Interactive (firmaet bag den store computerspilsucces ”Hitman”) udlændinge. Det er et klart eksempel på, at vi mangler danskere med kvalifikationer i uddannelsen til at udvikle spil.\nNår man som faglig organisation beskæftiger sig med IKT, er det vigtigt, at man også er med til at udvikle nye og innovative områder i branchen. Spiltyper som Hitman og Counter Strike vil uden tvivl være et vækstområde i Danmark. Derfor vil det være et scoop, hvis vi kan få unge til at være igangsættere i egen udvikling eller få dem til at tage sig en uddannelse, der kan sikre dem selv, dansk innovation og udvikling i fremtiden.\nVi mener i Dansk Metal, at det er vigtigt at uddanne sig til fremtiden og IKT er blandt de hurtigst voksende brancher i Danmark.\nHvad har computerspil at gøre med arbejdsmiljø?\nMange af dem der sidder og spiller, tænker ikke på siddestillinger, musearm og belysning. Men disse ting har altså stor indflydelse på kroppen, når man spiller mange timer om ugen, som mange unge gør. Vi håber i Dansk Metal, at vi kan afhjælpe skader, så spillerne ikke om 2, 5 eller 10 år får skader, grundet deres dårlige vaner når der spilles.\nI nogle spil er det ikke unormalt, at klikke med musen over 1.500 gange på 1½ - 2 timer. Det kan have konsekvenser for kroppen. Derfor er arbejdsmiljø og skærmarbejde en naturlig del at tage med i oplysningsarbejde til denne målgruppe.\nHvorfor kaste penge efter computerspillere?\nInnovation, it og udvikling vil blive de fremtidige vækstområder for Danmark. Med en omsætning på milliarder af danske kroner er spilindustrien helt klart et område, der kræver mere fokus og bedre støtte fra arbejdsmarkedet parter og fra politisk side.\nDansk Metal mener, at spilindustrien har potentiale til at komme op i den tunge ende af dansk erhvervsliv. Men det kræver, at man skaber miljøet, uddannelserne og de politiske forudsætninger.\nDansk Metal håber at kunne sætte mere fokus på industrien ved blandt andet at sponsere et dansk Counter Strike-hold, så investorer, politikere og borgeres kendskab til omfanget i denne industri bliver styrket. Alt sammen til gavn for udviklingen af branchen.\nSpilbranchen handler nemlig ikke bare om nogle pizzaspisende nørder, men er en seriøs bidragsyder til erhvervsudviklingen i Danmark.