Rapport om brugerundersøgelse i Svendborg Kommune - PDF\nRapport om brugerundersøgelse i Svendborg Kommune\nDownload "Rapport om brugerundersøgelse i Svendborg Kommune"\n1 Rapport om brugerundersøgelse i Svendborg Kommune Juni 2000 Thomas Frank Nielsen Eva-Carina Nørskov\n2 Rapport om brugerundersøgelse i Svendborg Kommune 2000 Teknologisk Institut, Arbejdsliv Teknologisk Institut Arbejdsliv Tlf.: Fax: ISBN: Q:\_SEKR\_816 svendborg\_fase 2\_bruger_medarbejd_undersøgelse\_Rapport.doc\n3 Indholdsfortegnelse 1. Formål med brugerundersøgelsen Om undersøgelsen Sammenfatning af brugerundersøgelsen om hjemmehjælpen Hvad er opfyldt i hjemmehjælpen? Hvad er ikke opfyldt i hjemmehjælpen? Teknologisk Instituts forslag til udviklingsområder for hjemmehjælpen Tilfredsheden med kvaliteten af ydelserne Opfyldelsen af serviceafgørelsen Personlig pleje og støtte Rengøring Service i forbindelse med bank, posthus og tøjvask Opfyldelsen af servicemål for hjemmehjælpen Brugernes overvejelser om fleksibilitet og tilvalgsydelser Overvejelser hos brugerne om måden hjemmehjælpen gives på Information om hjemmehjælpen Samarbejde mellem hjemmehjælp og pårørende Brugernes vurdering af samarbejdet mellem hjemmehjælpen og de pårørende Overvejelser og vurderinger fra pårørende til demente Bilag 1: Spørgeskema til deltagerne\n4 1. Formål med brugerundersøgelsen Rapporten beskriver resultatet af en brugerundersøgelse af hjemmehjælpen i distrikt Vest i Svendborg Kommune. Brugerundersøgelsen er gennemført i juni 2000 ved hjælp af fokusgrupper. Formålet med undersøgelsen er, at hjemmehjælpen i område Vest og det øvrige Svendborg Kommune får en tilbagemelding fra brugerne på ydelser og service inden for praktisk og personlig bistand. Tilbagemeldingen fra brugerne kan Svendborg Kommune bruge i sit arbejde med at fastholde og videreudvikle den service, der ydes til brugerne. Brugerundersøgelsen indgår desuden som et led i projektet 'Brugerdialog og Arbejdsmiljø', som er bevilget af Socialministeriet. Traditionelt baseres brugerundersøgelser på spørgeskemaer og kvantitative undersøgelsesmetoder. Denne brugerundersøgelse har i forhold til de traditionelle undersøgelser et eksperimentelt tilsnit, hvor dataindsamlingen primært er foregået i fokusgrupper suppleret af kortfattede spørgeskemaer. I forberedelsen af undersøgelsen har institutleder Christine E. Swane fra Gerontologisk Institut rådgivet vedrørende interview af ældre. Medarbejdere og ledere i Svendborg Kommune har for en stor dels vedkommende selv tilrettelagt og gennemført brugerundersøgelsen under rådgivning af Teknologisk Institut. Et af målene med rådgivningen er, at Svendborg Kommune selv jævnligt vil kunne gentage brugerundersøgelsen og derigennem styrke sin dialog med brugerne. Et stykke af vejen er der en parallel til en privat virksomhed, der inviterer sine kunder til en fokusgruppe for at få en tilbagemelding på service og ydelser. Forskellen til den kommunale hjemmehjælp er, at hjemmehjælpens brugere har vanskeligere ved at skifte leverandør, end kunder på det private marked har. Kunder på det private marked kan gå ud af døren og over i en anden butik. Det er vanskeligere for brugerne af hjemmehjælpen. Derfor er det en særlig udfordring for den kommunale hjemmehjælp at lytte til sine brugere. Teknologisk Institut beskriver i rapporten resultaterne så tæt som muligt på brugernes svar. Derefter er det op til Svendborg Kommune og andre interesserede at opstille forklaringer på resultaterne og drage de faglige konklusioner, der kan omsættes i hjemmehjælpens arbejde. Rapporten er opbygget, så den angiver, hvad brugerne oplever som opfyldt og ikke opfyldt inden for hjemmehjælpen. Derudover foreslår Teknologisk Institut mulige udviklingsområder inden for de forskellige ydelser og emner, som beskrives i rapporten. I sidste ende er det op til Svendborg Kommune at udpege, hvad der opfattes som meningsfulde udviklingsområder i hjemmehjælpen. 4\n5 2. Om undersøgelsen I brugerundersøgelsen har medvirket 29 brugere fra distrikt Vest i Svendborg Kommune og fire pårørende, der havde familiemedlemmer boende i demensbolig på Bryghuset og Aldersro. Deltagerne har været opdelt i syv fokusgrupper med fire til fem deltagere i hver fokusgruppe. Fokusgruppe Deltagere 1 Modtagere af praktisk bistand 2 Modtagere af praktisk bistand 3 Modtagere af praktisk bistand og personlig pleje, der bor i ældrebolig med center 4 Modtagere af praktisk bistand og personlig pleje, der bor i plejebolig 5 Modtagere af praktisk bistand og personlig pleje, der bor i ældrebolig uden center 6 Modtagere af praktisk bistand og personlig pleje, der bor i ældrebolig uden center 7 Pårørende til demente Udvælgelsen af brugere har fulgt følgende kriterier: Flest brugere, der modtager omfattende hjemmehjælp Brugere, der bor i forskellige boliger med eller uden tilknytning til et center Overvægt af svage brugere (Traditionelt har svage brugere sværest ved at komme til orde med deres ønsker) Fokusgrupperne blev sammensat, så hver gruppe repræsenterer brugere i forskellige aldre og livssituationer Brugerne har selv givet positivt tilsagn om at være med Der er tilstræbt et element af tilfældighed i udvælgelsen. Det vil sige, at distrikt Vest har spurgt hver 20. bruger på en edb-liste om at medvirke, og herefter har distrikt Vest inviteret deltagerne, der indvilligede, til de forskellige grupper De deltagende brugere kan ikke siges at være repræsentative. Der er tale om en bredt sammensat gruppe af brugere fra område Vest. Hver fokusgruppe blev indledt med, at deltagerne besvarede et spørgeskema (se bilag 1). Mange deltagere kunne ikke læse og udfylde spørgeskemaet. Derfor tilbød interviewerne at læse spørgeskemaet op og på baggrund af deltagernes svar udfylde svarrubrikkerne for deltagerne. Tilbudet tog mange deltagere imod. 5\n6 Oplevelsen af brugernes vanskeligheder ved at besvare spørgeskemaerne er med til at sætte spørgsmålstegn ved værdien af traditionelle spørgeskemaundersøgelser. Efterfølgende blev deltagere spurgt om fire overordnede spørgsmål: 1. Tilfredsheden med hjemmehjælpen og forslag til forbedringer 2. Opfyldelsen af servicemål 3. Information om hjemmehjælpen 4. Samarbejdet mellem medarbejderne og pårørende De fire spørgsmål blev brugt til at igangsætte dialogen med deltagerne. Herefter spurgte interviewerne dybere ind til deltagernes udsagn og de emner, som deltagerne bragte frem. En målsætning under interviewene var, at deltagerne selv fik mulighed for at sætte dagsordenen. Oplevelsen fra fokusgrupperne var, at nogle deltagere var utrygge ved at fremkomme med kritik eller forslag til hjemmehjælpen. Indtrykket var, at der bag utrygheden gemmer sig en angst for at miste den hjemmehjælp, deltagerne fik, eller få ødelagt tillidsforholdet til egen hjemmehjælper. Derfor var et vigtigt indsatsområde for interviewerne at skabe tillid og tryghed hos deltagerne. Det foregik ved at orientere deltagerne om, at de optrådte anonymt, og at interviewerne fra kommunens forvaltning ikke er de personer, der visiterer den enkelte deltager. Det blev også fremhævet, at kommunen havde brug for deltagernes tilbagemelding i forbindelse med arbejdet med at fastholde og forbedre hjemmehjælpen. Flere deltagere troede, de skulle til eksamen i hjemmehjælp. Den frygt blev modvirket ved, at interviewerne fortalte, at interviewerne ikke kendte svarene på de spørgsmål, der blev stillet. Det er nærliggende at spørge, hvad man får med fokusgrupper, og hvad man ikke får? Fokusgruppeinterview blev kendt i 1930 ernes amerikanske samfundsforskning, hvor forskere så begrænsninger i meget strukturerede og interviewerstyrede undersøgelsesmetoder. Derfor udviklede man bl.a. fokusgrupper, som en ikke-direktiv metode, der samtidig drager nytter af smågruppers inspirerende og formende kræfter 1. Med fokusgrupper giver man deltagerne mulighed for at sætte dagsordenen inden for et undersøgelsestema uden at angive, hvad interviewet præcist skal give svar på. Det giver deltagerne mulighed for at bringe ny viden og holdninger frem, som intervieweren ikke har kendskab til. En begrænsning i denne undersøgelse er, at det er vanskeligt at tælle, hvor mange deltagere, der står bag de enkelte ønsker og vurderinger under interviewene. Vi har forsøgt os med en optælling af deltagere, der støtter de enkelte udsagn, men det er vanskeligt at tælle, hvor mange der siger hvad, fordi en sådan måling let forstyrrer den naturlige samtales rytme. Vurderingen af, hvor mange der støtter de enkelte udsagn, bygger derfor dels på optælling og derudover interviewernes iagttagelser. 1 Forskning om og med mennesker : metoder og vilkår i samfundsforskning / Laila Launsø og Olaf Rieper. - Kbh.: Nyt Nordisk Forlag, s. : ill. 6\n7 En anden begrænsning ved undersøgelsen er det lille antal brugere, som medvirker, det vil sige 29 brugere ud af ca. 600 brugere i distrikt Vest. Man kan med rette spørge, hvad mon de øvrige 571 brugere mener? Det er især vigtigt at tage højde for antallet af brugere, når tallene fra spørgeskemaundersøgelsen læses. 7\n8 3. Sammenfatning af brugerundersøgelsen om hjemmehjælpen I sammenfatningen samles trådene fra rapporten, og hovedresultaterne præsenteres. Dermed skal sammenfatningen give mulighed for, at man som læser hurtigt kan få adgang til undersøgelsens hovedresultater. Rapporten beskrives 29 brugeres og 4 pårørendes tilbagemelding (alle med relation til distrikt Vest) og forslag til Svendborg Kommune i forbindelse med den hjemmehjælp, som de modtager. Det overordnede billede i tilbagemeldingen er, at den grundlæggende kvalitet i ydelser og service er på plads. Brugere og pårørende er i det store hele godt tilfreds med kommunens indsats på hjemmehjælpsområdet. Særligt fremhæves medarbejdernes venlighed og imødekommenhed. Men der er også mangler ved hjemmehjælpen, når det handler om rengøringens grundighed, meget udskiftning blandt hjemmehjælperne med videre. I det følgende præsenteres hovedresultaterne efter, hvad der angives som opfyldt, ikkeopfyldt og Teknologisk Instituts forslag til udviklingsområder for hjemmehjælpen: 3.1 Hvad er opfyldt i hjemmehjælpen? Serviceafgørelsen: Tre fjerdedele af deltagerne gav udtryk for, at de får den hjælp, der er beskrevet i serviceafgørelsen. Personlig pleje og støtte: Stort set alle deltagere var tilfredse eller meget tilfredse med personlig pleje og støtte. Medarbejderne blev beskrevet som venlige, imødekommende og omsorgsfulde i arbejdet med den personlige pleje og støtte. Rengøring: De fleste deltagere var tilfredse eller meget tilfredse med rengøringen. Service til tøjvask, bank og posthus: Stor tilfredshed blandt deltagerne, enkelte deltagere var utilfredse med tøjvasken, dvs. grundigheden i tøjvasken. Servicemål: Opfyldes i de fleste tilfælde. Fleksibilitet: Deltagernes ønsker om fleksibilitet er opfyldt, når det gælder erstatningsrengøring og hjælp ved sygdom. Flere deltagere gav udtryk for tilfredshed, når medarbejderne imødekom ønsker til rengøring eller service, som ikke var beskrevet i serviceafgørelsen. Ved uventede hændelser er der flere eksempler på, at medarbejderne er fleksible og tilbyder ekstra rengøring eller personlig pleje. Generelt holder medarbejderne sig til aftalen i serviceafgørelsen. En del af brugerne gav udtryk for, at de ønskede større fleksibilitet i forhold til serviceafgørelsen. Konkret var der flere ønsker om at kunne aftale, hvilket rengørings- og servicearbejde, der skal udføres inden for den fastsatte tid med medarbejderne. 8\n9 Tilvalgsydelser (aftale nedfældet i serviceafgørelsen om at brugerne på et fastsat tidspunkt afgiver dele af standardrengøringen mod at kunne tilvælge særlige ydelser): De fleste af deltagerne var ikke interesserede i aftaler om tilvalgsydelser. Enkelte deltagere var dog interesseret i tilvalgsydelser og nævnte, at ønsker rettede sig mod: gardinvask, vask af dørkarme, vask af skabe og vinduespudsning. Måden hjemmehjælpen gives på: Stor tilfredshed med medarbejdernes høflige, venlige og imødekommende optræden. Information om hjemmehjælp og aktiviteter: Generelt er billedet, at deltagerne følte sig informeret om muligheder og aktiviteter, der henvender sig til dem som brugere af hjemmehjælp, men informationsniveauet kan med fordel øges. Deltagere, der bor med tilknytning til et center har et informationsniveau, der blev beskrevet som tilfredsstillende. Det er især hjemmehjælpens informationsindsats i lokalavisen/aktivitetsblade og den mundtlige informationsgivning fra medarbejderne, der bringer information videre til deltagerne. Den skriftlige information via pjecer og skrivelser bringer i mindre grad informationen videre til brugerne. Samarbejde mellem medarbejdere og pårørende: Deltagerne fortalte, at samarbejdet var velfungerende. Pårørende til demente: De pårørende gav udtryk for stor tilfredshed med de ydelser og den service, som deres familiemedlemmer modtog i demensboligerne i Bryghuset. Derudover gav de pårørende udtryk for, at medarbejderne på tilfredsstillende vis samtaler med de pårørende, således at de pårørendes ønsker imødekommes, pårørendes frustrationer bearbejdes, og der gives viden til de pårørende om den dementes adfærd og situation. 3.2 Hvad er ikke opfyldt i hjemmehjælpen? Rengøring: En mindre gruppe af deltagerne var utilfredse med rengøringen. Utilfredsheden er især rettet mod manglende grundighed i rengøringen. Måden hjemmehjælpen gives på: For mange skiftende medarbejdere i deltagernes hjem. Medarbejderne er fortravlede og stressede, hvilket smitter af på brugerne og gør dem utilpasse. For lidt tid til omsorgsgivende samtale i forhold til svagere og mere isolerede brugere. Kommunens demenspolitik: Er ikke kendt af de pårørende til demente. 3.3 Teknologisk Instituts forslag til udviklingsområder for hjemmehjælpen Give alle brugere kendskab til aftalen, der er beskrevet i serviceafgørelsen 9\n10 Procedurerne omkring besvarelse af nødkald Håndtering af medarbejderstress Omsorgsgivende samtaler Sikre større kontinuitet i de medarbejdere som brugerne møder Inddragelse af brugerne i tilrettelæggelse af opgaverne Sikre alle brugere kvalitet i rengøringen, dvs. sikre ensartet kvalitet i de rengøringsydelser der tilbydes samt afprøve muligheder for at opfylde brugeres særlige og forskellige behov. Information om hjemmehjælpen og aktiviteter: Indtrykket er, at der er et særligt behov for at øge informationsniveauet for brugere, der bor uden centertilknytning. Flere deltagere med læsebesvær ønskede en udbygning af den mundtlige informationsgivning. Deltagerne udtrykte et ønske om en større tilpasning af den skriftlige kommunikation til brugerne. Det vil sige mere kortfattede, præcise og letlæselige tekster. Generelt tegner der sig et billede af, at det er et udviklingsområde at få mundtlig informationsgivning i større grad integreret som en daglig arbejdsopgave for medarbejderne. Kurser og information til pårørende til demente. Pårørende til demente har et ønske om, at hjemmehjælpen bidrager til at tilvejebringe information, der muliggør, at de pårørende selv kan opsøge viden og kurser om demens. Et andet udviklingsområde kan være, at hjemmehjælpen iscenesætter arrangementer eller kurser, hvor de pårørende får mulighed for at lære mere om demens og får mulighed for at udveksle erfaringer med hinanden. I indledningen til rapporten nævnes det, at brugerundersøgelsen har eksperimentel karakter, fordi undersøgelsen baseres på fokusgrupper fremfor de traditionelle spørgeskemaer. Det giver anledning til at spørge, om eksperimentet lykkedes? For det første bekræftede flere deltagere direkte, at fokusgruppen havde været en god oplevelse, og de var glade for at få mulighed for at give en tilbagemelding til kommunen. Enkelte var i tvivl om, hvorvidt deres tilbagemelding fik en praktisk betydning i hjemmehjælpen. For det andet er indtrykket, at de fleste deltagere havde en god oplevelse i fokusgrupperne, og at deltagerne i vidt omfang selv satte dagsordenen for, hvad der skulle tales om. Trods forskellige handicaps hos flere af deltagerne er indtrykket, at alle fik mulighed for eller blev hjulpet til at komme til orde og få deres holdninger frem. For det tredje var det muligt at komme i dybden med de emner, som interviewerne bragte frem, og spørge i dybden til de emner, som brugerne ønskede at bringe på bane. Det har givet et omfattende datamateriale til at arbejde videre med. Begrænsningen er det lille antal af brugere, der har medvirket i undersøgelsen, og det gør det svært at udtale sig om, hvor dækkende materialet er. I det videre arbejde med undersøgelsens resultater har medarbejdere og ledere i hjemmehjælpen mulighed for at lade sig inspirere af resultaterne og holde undersøgelsens resultater op mod egne erfaringer og her vurdere dækningsgraden. For det fjerde har medarbejderne i hjemmehjælpen stået for hovedparten af arbejdet med at tilrettelægge og gennemføre brugerundersøgelsen, herunder de fleste interview, og det arbejde har de gjort godt. Derfor skulle der være grobund for at gentage denne type brugerundersøgelse jævnligt og dermed styrke dialogen med brugerne om deres tilfredshed, behov og bedømmelsespunkter. 10\n11 3.4 Tilfredsheden med kvaliteten af ydelserne Opfyldelsen af serviceafgørelsen Svendborg Kommune tildeler hjemmehjælp til brugerne på baggrund af et visitationsbesøg i brugerens hjem. Ydelserne, som brugeren er visiteret til, beskrives i en serviceafgørelse. I den forbindelse spurgte vi deltagerne i undersøgelsen, hvorvidt de oplever, at de får den hjælp, der er beskrevet i serviceafgørelsen. Deltagernes opfattelse af hvorvidt de får den hjælp der er beskrevet i serviceafgørelse med kommunen om hjemmehjælp Serviceafgørelsen Antal personer Ja 22 Nej 3 Ved ikke 4 I alt 29 Tallene i tabellen ovenfor er fra spørgeskemaundersøgelsen, og her fremgår det, at de fleste brugere oplever, at de får den hjælp, som de er blevet visiteret til. I fokusgrupperne spurgte vi brugerne, om de havde kendskab til serviceafgørelsen, som almindeligvis placeres i brugernes samarbejdsbog i brugernes hjem. Iagttagelsen fra fokusgrupperne er, at ca. en tredjedel af de deltagende ikke havde kendskab til serviceafgørelsen. (Vi er opmærksomme på det paradoksale i, at størstedelen af deltagerne gav udtryk for, at de får den hjælp, der er beskrevet i serviceafgørelsen samtidig med, at en tredjedel fortalte, at de ikke har kendskab til serviceafgørelsen). Sammenfattende er indtrykket, at de fleste brugere kender serviceafgørelsen og oplever god overensstemmelse mellem den beskrevne hjælp i serviceafgørelsen og den hjælp, der modtages. Et udviklingsområde kan være at give flere brugere kendskab til serviceafgørelsen Personlig pleje og støtte Personlig pleje og støtte er ydelser, der f.eks. omfatter hjælp til badning, hjælp til at komme ud af sengen, hjælp til spisning, osv. På spørgeskemaet bad vi deltagerne give udtryk for deres grad af tilfredshed eller utilfredshed med kvaliteten af den personlige pleje og støtte, de modtager. 11\n12 I tabellen nedenfor er det muligt at se, hvordan deltagerne i de forskellige fokusgrupper har svaret. To af fokusgrupperne omfattede deltagere, der modtager personlig pleje og støtte og bor i bolig uden tilknytning til et (pleje)center. Svarene for de to fokusgrupper er i tabellen slået sammen. Det gælder også for de to fokusgrupper, hvor deltagerne alene modtager praktisk bistand (hjælp til rengøring). Deltagernes vurdering af kvaliteten af den personlige pleje og støtte Svar Fokusgruppe efter ydelse og bolig Meget tilfreds Tilfreds Utilfreds Meget utilfreds Modtager ikke ydelsen Antal deltagere 1. Praktisk bistand. Bor i ældrebolig eller anden bolig 2. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i ældrebolig 3. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i plejebolig 4. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i bolig uden tilknytning til et center I alt Deltagernes svar på spørgeskemaet giver et billede af, at størstedelen af deltagerne er tilfredse eller meget tilfredse med den personlige pleje og støtte, som de modtager. Billedet, som tallene giver, svarer godt til det indtryk, som deltagernes udsagn i fokusgrupperne gav. Deltagerne gav udtryk for en generel tilfredshed med den personlige pleje og støtte. Medarbejderne blev beskrevet som venlige, imødekommende og omsorgsfulde i deres arbejde med den personlige pleje og støtte. Flere af deltagerne berettede om enkeltstående situationer, hvor kvaliteten i den personlige pleje og støtte ikke var tilfredsstillende for brugeren. Et eksempel handlede om smørrebrød, der blev smurt af en medarbejder mange timer inden, det skulle spises. Brugeren mente selv, at det var mere hensigtsmæssigt, hvis smørrebrødet blev smurt af den medarbejder, der kom på besøg senere på dagen. Indtrykket er her, at der kan være udsving i den kvalitet, de forskellige medarbejdere yder. En anden forklaring er, at brugerne har forskellige bedømmelsespunkter for kvalitet, som det er vigtigt, medarbejderen skaffer sig kendskab til for at kunne gøre brugeren tilfreds. Personlig pleje og støtte går meget tæt på den enkelte person, og derfor vil de personlige forskelle i ønskerne til plejen være et område, som skal gives opmærksomhed. 12\n13 Det overvejende indtryk er, at brugernes ønsker til kvaliteten i den personlige pleje er opfyldt. Et resultat, der giver et indtryk af, at medarbejderne skaffer sig viden om brugernes ønsker og er i stand til at opfylde dem individuelt inden for de rammer, der er i serviceafgørelsen for den enkelte bruger Rengøring I spørgeskemaet giver de fleste brugere udtryk for, at de er tilfredse eller meget tilfredse med kvaliteten i den rengøringsydelse, som de modtager fra hjemmehjælpen. Dog er en mindre gruppe utilfredse med kvaliteten. Deltagernes vurdering af kvaliteten af rengøringen Svar Fokusgruppe efter ydelse og bolig Meget tilfreds Tilfreds Utilfreds Meget utilfreds Modtager ikke ydelsen Antal deltagere 1. Praktisk bistand. Bor i ældrebolig eller anden bolig 2. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i ældrebolig 3. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i plejebolig 4. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i bolig uden tilknytning til et center I alt I fokusgrupperne gav mange brugere anerkendelse til hjemmehjælpen for den venlighed og imødekommenhed, som medarbejderne udviser, når de løser rengøringsopgaven i brugernes hjem. Fra flere brugeres side blev der udtrykt anerkendelse for, at medarbejderne gør "ordentligt rent" i brugernes hjem. Enkelte brugere gav udtryk for, at medarbejderne løste rengøringsopgaverne effektivt inden for den tid, der er afsat i serviceafgørelsen. Indtrykket fra fokusgrupperne er, at brugerne generelt synes, at de får for lidt hjælp til rengøring. Derfor har en del af brugerne privat rengøringshjælp eller venner/pårørende til at hjælpe sig med supplerende rengøring. Flere brugere gav udtryk for, at de oplevede manglende grundighed i løsningen af rengøringsopgaverne. Enkelte brugere oplevede, at der bruges mindre end aftalt tid på rengøringen. Det giver sammenlagt et billede af, at der kan være forskel i medarbejdernes kvalitet i opgaveløsningen. Der bør her tages højde for, at brugernes opfattelse af, hvad rent er, kan være forskellig. 13\n14 Udfordringen for medarbejderen er at imødekomme brugerens ønsker til rengøringen inden for rammerne af serviceafgørelsen. Det overvejende indtryk er, at dette opfyldes, når det gælder rengøringsydelsen. Et udviklingsområde er at dels at sikre ensartet kvalitet i de rengøringsydelser, der tilbydes, dels afprøve muligheder for at opfylde brugeres særlige og forskellige behov Service i forbindelse med bank, posthus og tøjvask Deltagernes svar i spørgeskemaerne viser, at der er stor tilfredshed med den service til tøjvask og varetagelse af bank- og posthusforretninger, som brugerne modtager. Deltagernes vurdering af kvaliteten af service til forretninger med bank og posthus Svar Fokusgruppe efter ydelse og bolig Meget tilfreds Tilfreds Utilfreds Meget utilfreds Modtager ikke ydelsen I alt 1. Praktisk bistand. Bor i ældrebolig eller anden bolig 2. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i ældrebolig 3. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i plejebolig 4. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i bolig uden tilknytning til center I alt\n15 Deltagernes vurdering af kvaliteten af service til tøjvask Svar Fokusgruppe efter ydelse og bolig Meget tilfreds Tilfreds Utilfreds Meget utilfreds Modtager ikke ydelsen I alt 1. Praktisk bistand. Bor i ældrebolig eller anden bolig 2. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i ældrebolig 3. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i plejebolig 4. Praktisk bistand og personlig pleje. Bor i bolig uden tilknytning til center I alt I forbindelse med samtalerne i fokusgrupperne fremkom der ikke yderligere forslag eller ønsker til serviceydelserne Opfyldelsen af servicemål for hjemmehjælpen Deltagerne blev spurgt om opfyldelsesgraden af kommunens servicemål for hjemmehjælpen. Flere af servicemålene er interne orienteringspunkter for medarbejderne i tilrettelæggelsen af hjemmehjælpen. Derfor er deltagerne alene blevet spurgt om de servicemål, som brugerne har rimelig mulighed for at bedømme opfyldelsesgraden af. Deltagernes vurdering af opfyldelsen af Svendborg Kommunes servicemål for hjemmehjælpen Servicemål Deltagernes vurdering af opfyldelsesgrad Medarbejderne orienterer altid brugeren, når et besøg ikke gives på et aftalt tidspunkt på dagen inden for en tidshorisont på 30 minutter. Medarbejderne møder i de fleste tilfælde op på det aftalte tidspunkt. I de fleste tilfælde ringes besked ved aflysninger. Medarbejderen bærer altid legitimation. i de fleste tilfælde Hjemmeplejen udfærdiger en skriftlig afgørelse om, hvad hjælpen består af, som fremsendes inden 14 dage. Medarbejderen præsenterer sig mundtligt ved en blind bruger. Ca. en tredjedel af de deltagende havde ikke kendskab til serviceafgørelsen. 15\n16 Med hensyn til servicemålene er det samlede billede, at servicemålene i de fleste tilfælde opfyldes. 3.5 Brugernes overvejelser om fleksibilitet og tilvalgsydelser I tre af fokusgrupperne fremkom deltagerne med overvejelser og ønsker til fleksibiliteten i rengørings- og serviceydelser. (To fokusgrupper omfattede deltagere, der modtog praktisk bistand i egen bolig eller ældre bolig. Den tredje fokusgruppe bestod af deltagere, der modtog praktisk bistand og personlig pleje, og som boede i bolig uden tilknytning til et center). Indtrykket fra deltagernes beskrivelser er, at medarbejderne i en del tilfælde imødekommer ønsker til rengørings- og serviceydelser fra brugerne, som ikke er beskrevet i serviceafgørelsen. Det var der flere deltagere, som gav medarbejderne i hjemmehjælpen ros for. Flere deltagere gav konkrete eksempler på, at medarbejderne imødekommer særlige ønsker som for eksempel støvsugning af møbler og hjælp til at bære ting på loftet. En deltager fortalte, at vedkommende fik imødekommet et ønske om et ekstraordinært bad i forbindelse med sygdomstilfælde. Medarbejderen havde dog indledningsvist afvist ønsket med begrundelsen manglende tid, og at badet ifølge serviceafgørelsen skulle finde sted på et andet tidspunkt. Efterfølgende gav medarbejderen efter for ønsket. En deltager gav udtryk for sin tilfredshed med den ekstrahjælp, der var givet i forbindelse med en sygdomsperiode. Flere deltagere fortalte, at de havde modtaget erstatningsrengøring i forbindelse med helligdage. Hos flere af deltagerne i de tre fokusgrupper var der et ønske om mere dialog med medarbejderne om tilrettelæggelsen af, hvilke opgaver der skulle løses. Konkret var der ønsker om, at brugeren selv kunne angive, hvad der skulle gøres rent inden for den fastsatte tid. En deltager oplevede, at det var vanskeligt at komme igennem med et ønske om at få hjælpen til at komme ud af sengen flyttet til et tidligere tidspunkt på dagen. Flere deltagere sagde, at medarbejderne holder sig for meget til reglerne og har for lidt kompetence til at imødekomme brugerønsker, der måtte opstå undervejs. I forlængelse af samtalerne om fleksibilitet spurgte vi deltagerne om deres interesse for aftaler nedfældet i serviceafgørelsen, hvor der gives afkald på dele af standardrengøringen på aftalte tidspunkter for at modtage tilvalgte ydelser, f.eks. rengøring eller service (betegnes i nogle kommuner tilvalgsydelser ). Det overvejende indtryk er, at deltagerne ikke er interesseret i formaliserede aftaler på dette område. Indtrykket er, at deltagerne i større omfang ønsker at blive inddraget i tilrettelæggelsen af, hvad der skal gøres sammen med medarbejderen. 16\n17 Enkelte brugere gav dog udtryk for, at de godt kunne tænke sig sådanne aftaler om at give afkald på dele af rengøringen for at få særlige områder/ting gjort rent. Ønsker til særlig rengøring rettede sig mod: Gardinvask Vask af dørkarme Vask af skabe Vinduespudsning Billedet der tegner sig er, at brugernes ønsker om fleksibilitet er opfyldt, når det gælder erstatningsrengøring og hjælp ved sygdom. Ønskerne om fleksibilitet til at imødekomme særlige rengørings- og serviceydelser er i nogen grad opfyldt. Indtrykket er, at medarbejderne tager udgangspunkt i serviceafgørelsen og i første omgang går efter at levere de ydelser, der er beskrevet i serviceafgørelsen. Større dialog om opgaveløsningen med medarbejderne fremstår som et ønske hos deltagerne. Et udviklingsområde kan derfor være i højere grad at arbejde med at inddrage brugerne i tilrettelæggelsen af opgaverne. 3.6 Overvejelser hos brugerne om måden hjemmehjælpen gives på Samtalerne i fokusgrupperne afspejlede, hvad deltagerne anser for vigtigt i den måde, som medarbejderne giver ydelsen på. Med andre ord handler det om den måde, medarbejderen kommer ind ad døren på, m.v. I oversigten er opstillet de punkter, som deltagerne har bedømt som vigtige i måden, hvorpå hjælpen gives. For hvert punkt er beskrevet hovedindtrykket af den vægt, deltagerne tillægger punktet, og den opfyldelsesgrad de har beskrevet. Oversigt over deltagernes vurdering af bedømmelsespunkter for den måde, som hjemmehjælpen ydes på af medarbejderne Bedømmelsespunkt hos deltagerne Medarbejderne optræder høfligt og elskværdigt Medarbejderne respekterer aftaler med brugerne, om hvordan medarbejderen kommer ind i boligen (selv låse sig ind/modtages i døren) Tillagt vægt Deltagernes vurdering af opfyldelsesgraden 17\n18 Bedømmelsespunkt hos deltagerne Afløsere er gode til at finde ud af, hvordan brugeren vil have ydelsen og føre dialog med brugeren om tilrettelæggelsen af arbejdet Brugeren betjenes af den/de samme medarbejdere Medarbejderen kan sætte tid af til at samtale med brugeren Medarbejderen ikke har for travlt og optræder afstresset At der gives svar på forespørgsler fra brugerne (f.eks. om at få tildelt en besøgsven) Ønske om at medarbejderne har kræfter til at gribe brugeren, hvis vedkommende er ved at falde Medarbejdernes uniform er tiltalende Ønske om at blive spurgt om tiltaleform (du/de) og kaldenavn Tillagt vægt Har betydning Tillægges stor vægt af de svagere brugere Brugere med eget netværk tillægger dette mindre vægt Tillægges stor vægt af gangbesværede brugere Mindre betydning Betydning Deltagernes vurdering af opfyldelsesgraden i for lille grad Generelt opfyldt i for lille grad Flere deltagere gav anerkendelse for, at medarbejderen både kan arbejde og samtale med brugeren på samme tid i for lille grad Enkelte brugere beskriver, at de selv bliver stressede og utrygge af medarbejderens travlhed Medarbejdernes travlhed afholder brugeren fra af fremkomme med særlige ønsker, f.eks. er der brugere, som kunne ønske sig gåtur Ikke opfyldt i for lille grad Ikke opfyldt i for lille grad En fokusgruppe havde flere deltagere, som havde erfaring med nødkald til hjemmehjælpen. Et par deltagere havde haft en god oplevelse, hvor hjemmehjælpen hurtigt var mødt op på adressen for at hjælpe brugeren. Modsat havde en anden bruger oplevet, at hjemmehjælpen i to tilfælde ikke var mødt op efter nødkaldet. 18\n19 En bruger havde oplevet, at hjemmehjælpen havde besvaret nødkaldet med en telefonopringning, som vedkommende ikke havde mulighed for at besvare i den situation, der var opstået. Flere brugere efterlyste, at hjemmehjælpen i besvarelsen af nødkaldet angav, hvornår de ville møde op på adressen. Sammenfattende giver deltagerne et billede af, at deres bedømmelsespunkter for medarbejdernes optræden på nogle områder er fuldt ud opfyldt og i nogen tilfælde kun er opfyldt i mindre grad. Udviklingsområder kan være at sikre større kontinuitet i de medarbejdere, der betjener brugerne, håndtering af medarbejderstress og omsorgsgivende samtale til brugerne. Procedurerne omkring nødkald kan også være et udviklingsområde. Omkring fysisk håndtering af gangbesværede brugere har Svendborg Kommune et samarbejde med BST omkring metoder, der forsøger at opfylde brugernes behov for tryghed og tager hånd om medarbejdernes arbejdsmiljø. 3.7 Information om hjemmehjælpen Deltagerne får hovedsageligt deres information om mulighederne for at få hjemmehjælp og aktiviteter for brugerne gennem lokalavisen i Svendborg og de aktivitetsblade, som hjemmehjælpsdistrikterne udsender. (Information til brugerne kan rette sig mod at gøre dem opmærksom på rettigheder og aktiviteter/tilbud i Svendborg Kommune, f.eks. træning, café, mad, dagcenter osv.). Omkring halvdelen af deltagerne i fokusgrupperne kendte til informationspjecen om hjemmehjælp fra Socialforvaltningen i Svendborg Kommune. Enkelte brugere havde kendskab til information om hjemmehjælpen i kommunens servicebog og udtrykte tilfredshed med den information, som servicebogen havde givet dem. Mundtlig information om aktiviteter og mulighederne for at få hjemmehjælp fik deltagerne via det årlige revurderingsbesøg og i forbindelse med træning, hvor terapeuterne af sig selv gav deltagerne information. Generelt tegner der sig et billede af, at medarbejderne i hjemmehjælpen ikke af sig selv oplyser brugerne om nye muligheder og aktiviteter. En mulig forklaring kan være, at medarbejderne i hjemmehjælpen ikke ser information som en opgave, de skal løse på linie med andre opgaver? Det skal sammenholdes med, at flere brugere anerkendende udtrykte, at de oplevede informationsniveauet som passende. Indtrykket er, at deltagere, der bor i plejebolig og i ældrebolig med tilknytning til et center, har et højere informationsniveau om muligheder og aktiviteter end brugere, der bor uden centertilknytning. Deltagere, der ikke havde tilknytning til et center, udtrykte et ønske om at få tilsendt programmer over aktiviteter for brugere af hjemmehjælp. Brugere uden tilknytning til et 19\n20 center ser ud til at have behov for mere information fra hjemmehjælpen, hvis de skal op på samme informationsniveau som brugerne, der bor med tilknytning til et center. I forbindelse med samtalerne om information i fokusgrupperne fremkom brugerne med flere bedømmelsespunkter for den måde, de ønsker at få informationen på. Oversigten nedenfor afbilleder bedømmelsespunkterne, den vægt deltagerne tillægger dem og opfyldelsesgraden. Oversigt over deltagernes vurdering af bedømmelsespunkter for den måde informationen gives på Bedømmelsespunkt hos deltagerne Skriftlig information læses op for brugere, der er svagtseende eller blinde Medarbejderne giver mundtlig information til brugere, der har svært ved at læse Informationer skrives på en huskeseddel til brugeren Skriftlig information fra kommunen bør formuleres kortere og mere præcist Medarbejderen taler et klart og tydeligt dansk Tillagt vægt Afgørende betydning for svagtseende og blinde Afgørende betydning for brugere, der har svært ved eller ikke kan læse Har stor betydning for brugere, der har svært ved at huske Har betydning for mange af deltagerne Har stor betydning for deltagerne Deltagernes vurdering af opfyldelsesgraden i for lille grad i for lille grad i for lille grad i de fleste tilfælde Medarbejdere med anden etnisk baggrund kan have et udviklingsområde vedrørende mundtlig dansk Sammenfattende er billedet, at alle deltagerne i fokusgrupperne føler sig informeret om muligheder og aktiviteter, der henvender sig til dem som brugere af hjemmehjælpen. Deltagere får hovedsageligt informationen gennem lokalavisen og aktivitetsblade. Den øvrige skriftlige information om hjemmehjælpen i form af bl.a. pjecer fungerer, og det samme gælder den mundtlige information fra distrikterne, hvor der især modtages mundtlig information ved revurderingsbesøg og i forbindelse med træning. Generelt er indtrykket, at informationsgivning til brugerne er et udviklingsområde for hjemmehjælpen. Især er der behov for at øge informationsniveauet for brugere, der bor uden centertilknytning. Da en del af deltagerne gav udtryk for læsebesvær, kan det være virke meningsfuldt at satse på udbygning af den mundtlige informationsgivning. En mulighed kunne være at få informationsgivning ind som en daglig arbejdsopgave for medarbejderne i hjemmeplejen på linie med de øvrige opgaver, der løses. Et udviklingsområde er også at tilpasse den skriftlige information fra hjemmehjælpen yderligere til målgruppen. 20\nBrugerindflydelse og arbejdsmiljø Svendborg Kommune\nBrugerindflydelse og arbejdsmiljø Svendborg Kommune Evaluering Marts 2002 Uffe Chr. Petersen Arbejdsliv Indholdsfortegnelse Indledning... 4 1 Igangsætning af projektet - fremtidsværksted... 5 2 Brugerundersøgelsen...


Den er fast inventar hos udendørsentusiasterne, og eTrex Summit HC har en højfølsom GPS-modtager, som yder en toppræstation i alle omgivelser og omfatter 24 megabyte (MB) intern hukommelse, et detaljeret konturkort, skarp farveskærm, barometerhøjdemåler og elektronisk kompas.\nMed dens højfølsomme WAAS-kompatible GPS-modtager kan eTrex Summit HC hurtigt og præcist finde din position og holde sit GPS-sted, selv under tæt dække og i dybe dale. Fordelen er klar - om du er dybt inde i skoven eller bare i nærheden af høje bygninger og træer, kan du stole på, at Summit HC hjælper dig med at finde vej, når du har mest behov for det.\neTrex Summit HC har et indbygget elektronisk kompas giver kompasretningen, selv når du står stille, og dens barometerhøjdemåler ændrer trykket og angiver din præcise højde. Du kan også bruge højdemåleren til at plotte barometertryk over tid, som kan hjælpe dig med at holde øje med skiftende vejrforhold.\neTrex Summit HCs konturkort indeholder søer, floder, byer, motorveje, stats-og nationale hovedveje, jernbaner og kystlinjer. Venture HC omfatter også 24 MB intern hukommelse, så du kan hente waypoints og ruter fra den medfølgende MapSource® Trip & Waypoint Manager -software og tilføje kortdetaljer fra hele Garmins serie af MapSource®-kort-produkter, som er ekstraudstyr. Display med 256 farver, som kan aflæses i solskin, gør det let at se kortdetaljerne — selv i skarpt sollys.\neTrex Summit HC: Opsøg den store verden.


Prøv lykken med online kasino - HorsensInfo.dk\nHjemNyhederPrøv lykken med online kasino\n11. oktober 2021 Nyheder\nDet at spille kasino har lige siden dens begyndelse været et yderst populært foretagende – udsigten til at vinde dobbelt den mængde penge man har satset på spillet, er en spændende oplevelse.\nNu er det blevet lettere end nogensinde før at spille kasino ved at spille det online enten på computeren eller telefonen. Nu behøver man ikke længere at tage hen til et fysisk kasino for at spille eller vente i flere dage på at få udbetalt sin belønning, da man kan spille kasino fra hjemmets fire trygge vægge, når man end lyster og få sin belønning udbetalt hurtigt og problemfrit uden ekstra gebyrer og unødvendig ventetid.\nMange kan godt lide at spille – og det kan være en rigtig sjov hobby, så længe du husker at spille ansvarligt.\nFør i tiden kunne man kun spille kasino ved at tage hen til et fysisk kasino. Det krævede ekstra tid og penge, især hvis der ikke lå et kasino i nærheden af ens bolig. Der findes selvfølgelig stadig fysiske kasinoer den dag i dag, men nu har man valget om også at bruge online kasino. Online kasino er et rigtig godt tilbud til både nybegynderen, der gerne vil teste nogle af de bedste online slots af og til den hyppige bruger, der bare gerne vil spille kasino derhjemmefra eller på farten. Ved at spille kasino på telefonen eller computeren, kan man tage sine kasinospil med på farten, når man skal på arbejde eller i køen i supermarkedet. På denne behøver man ikke at skulle tage hele vejen hen til et fysisk kasino for at hygge sig med at par kasinospil.\nDet kan være en rigtig nervepirrende oplevelse at skulle vente på at få sin udbetaling fra kasinospillene, så derfor har langt de fleste onlinekasinoer straks eller hurtig udbetaling, så man ikke behøver at vente i flere dage på at pengene tikker ind på kontoen. Dette gælder især hvis man har spillet eller bettet for rigtig mange penge og det derfor er meget nødvendigt at få pengene udbetalt så hurtigt som muligt og kan få dem brugt i stedet. Ulempen ved de traditionelle kasinoer og bettingsteder er nemlig at man skal oftest skal vente i et par dage før man kan få sit beløb udbetalt. Det kan derfor også være en god idé at undersøge udbetalingsbetingelser for de forskellige online kasinoer, så man kan være sikker på at få sin gevinst udbetalt umiddelbart efter man har vundet den.


Har et fona gavekort\nGavekort til rønne\nMiles gavekort circle k\nZara home gavekort\nKøb gavekort til rosengårdcentret\ntil iOS 8, kan app en ikke finde min Airport Extreme. Køb til din virksomhed. Køb, produkter, køb, produkter. Brug dit gavekort til at leje og købe HD-film eller\nGavekort dr adams\njeg gøre, hvis mit gavekort bliver misbrugt? Her skal du indtaste gavekortets nummer samt den medsendte pin-kode, og beløbet blive modregnet din bestilling. Et gavekort til DR Koncerthuset gælder\nBenyt gavekort til interflora på.nettet\nlogistikkapparatet vårt 70 år, velsmurt og særdeles velfungerende. For mere information om brug af cookies, kan du læse mere om det i vores privatlivspolitik. Du accepterer vores brug af\nGavekort til slagter\nfordele, small Danish Hotels udbyder et hav af fordele ved køb af gavekort. Enhver tvist om gavekortet, der involverer Salling Group A/S, skal indbringes til behandling ved Århus\n- fredag. Nogle fredage i skoleåret er der studentergudstjeneste i Hans Tausens kirke. Tirsdag i hver måned. Præster, sognepræst Ghita Katz Olsen(kbf. 14.00 -.00 foto: Ghita Katz Olsen). I\net elektronisk gavekort der fungerer ligesom dit dankort. En populær god gaveidé, og gammel tekst til gavekort det er nemt og hurtigt at bruge kortet. Mindste salg er 5 gavekort. Send en mail til eller ring. Har du spørgsmål til brugen af kortet. Det er muligt at bestille og få tilsendt et Herning City gavekort. Det koster 30,-. Hos GoGift finder du gavekort til alle anledninger. Du får Gratis e-mail levering Fysisk dag-til-dag levering Det største udvalg af gavekort. Vis alle Blomster og planteskoler. CityHorsens gavekort - kan bruges i mere end 100 butikker. Fantastisk gaveidé til fødselsdag, jubilæum, julegave og andre højtider. Se butikker og find vej. Nykøbing Falster er en gammel købstad med over 100 spændende specialbutikker, caféer og restauranter. Kontonummeret på dit gavekort fremgår af kortet. Vejledning : Indtast de 11 cifre fra kontonummeret på dit gavekort og tryk på OK-knappen. Tank Selv-gavekortet fungerer på samme måde som et helt almindeligt Aarhus City. Gavekort - eneste forskel er, at Tank Selv-gavekortet fra starten er tomt, og du tanker det først op, når du står og skal bruge det.\nAvis, linette Blomster, storegade, storetorv 4d 73621000, oplevelser herning Folkeblad. Godsbanegade, føtex, blomster, jernbanegade, madevej, butik, eDB. Cornett Sko, køber du center et gavekort til City2. DNA, storegade, café Storm, gS Elektronik Data, storegade, cafe Tankefryd, storegade, click, jernbanegade, ramsherred, blomster. Fleur, storegade 21 B, så skal der leges, ramsherred 21 B 74622231. Capau, blomsteratelie, ramsherred, ramsherred, h M, se herunder hvilke butikker i City2, køber du gavekortet i vores Information fås det i en kuvert og koster ikke noget. Kan det samtidig benyttes i Copenhagen Designer Outlet. Hvis du har brug for flere gavekort i samme bestilling kan du bestille dem. Tlf, madevej, cafe, kagehuset, busser, fag, erichsensvej Gardiner MP Boligtextil Storegade Glarmester AJ Ruden Herningvej Grillbar Tulip Timeout Østeralle Grillbar Æ Pølsevogn Vejlevej Hotel Hotel Dalgas Storegade Idrætanlæg Brande Hallerne Ole Bendix Vej Isenkræm Imerco Storegade Kosmetik Matas Storegade Musiksted Remisen Brande Remisevej Mægler EDC.\nBager, blåhøj El AS, torvegade Revisor Revision Peder Holt Aps bio Storegade. Torvegade, gavekortene udstedes på alle beløb dog ikke under. Voila, ramsherred, p Arendsvej Penge Den jyske sparekasse Storegade Penge Handelsbanken Storegade Penge Nordea Storegade Penge Sydbank Torvet Pizza Is Brande Pizza Isbar Torvet 2 a Radio TV Hans Ulbrichsen Storegade Revisor Partner Revision. Rubato, brande Bladet, storetorv 2a Hotel Europa, hER. Ramsherred, masser af kvalitetsprodukter til dit køkken.\nBestiller du et gavekort via hjemmesiden koster det.Carstensens Tehandel A/S, storegade, farver og Gardiner.\ngavekort oplevelser netto\nhvordan kan jeg tilbyde gavekort på min abonnnement webshop\nrabatkuponer til skunkfrø.dk\nGavekort til mash\nCity vejle gavekort status\nGavekort cityforeningen kolding\nOk el gavekort


De Spildte talenter - Danseorkestre - NKBOOKING - Tlf. 7020 3648\n» NKBooking » Danseorkestre » De Spildte talenter\nLidt bedre end andre gode danseorkestre\nIkke bare et hvilket som helst "danse-orkester"\nDe Spildte talenter mission med musikken er at få folk op af stolene og De Spildte talenter kan garantere at det lykkes til fulde.\nMusikernes meget høje niveau og professionelle indstilling gør, at publikum oven i købet går hjem med en koncert oplevelse ud over det sædvanlige.\nGutterne gør her simpelthen det de er bedst til og bedst kan li´ - Spiller!!\nI grundopstillingen er bandet en kvartet der endog er meget stærkt besat på de enkelte pladser.\nAlt efter arrangementets art kan orkestret endvidere hyres som duo eller trio.\nRepertoiret er så bredt at det stort set dækker alt fra tiden tilbage omkring Elvis og helt frem til dagens hits - fra det helt stille til det mest heftige rock´n roll\nAlt i alt vil Deres arrangement om det er klub, fest, koncert, temafest eller andet - være i de bedste hænder hos "De Spildte Talenter"\n"Lidt om de musikere du møder":\nBassisten Kim Eskesen lægger bunden med bass spil i absolut topklasse.\nKims referencer vidner også om at der har været bud efter ham fra top-navne fra hele verden.\nKim har således arbejde med kunstnere som Andrew Strong, Suzi Quatro. Leningrad cowboys for at nævne nogle få i en lang perlerække af topkunstnere.\nTrommerne er lagt i yderst kompetente hænder hos Århus drengen Carsten Kolster der er kendt som bagmand til hittet fra 1994 "Flying".\nCarsten spiller da også stadig med sin bror i "Nice Little Penguins" men afser altså også tid til at medvirke i "De Spildte Talenter"\nCarstens karriere tæller også utallige engagementer bl.a. seks år som fast trommeslager i "Fenders". Grand prix vinder med "En lille Melodi" og har som sådan også optrådt ved det internationale Melodi Grand Prix.\nSteens musikalske arbejde er fordelt mellem det udøvende, men også som leder af Hjørring musikskole.\nOm det er det dybtfølte klaver til de smukke ballader eller en forrygende Boogie woogie solo - så mestrer Steen det hele\nForuden at være en top uddannet og teknisk funderet musiker har Steen som de 3 andre spillet med en lang række kunstnere bl.a. "Tina Siel" og "James Sampson" - har sågar været på turné med "Creamy".\nØnsker du yderligere oplysninger og priser på De Spildte talenter er du velkommen til at ringe eller sende en mail, se vores Bookingforespørgsel, hvor du beskriver dit arrangement og vi vil vende tilbage med priser på De Spildte talenter\nFor booking af De Spildte talenter ring til nkbooking - tlf. 7020 3648\nLyt til De Spildte talenter\nDe Spildte talenter er blot en blandt mange muligheder hos NKBOOKING


Stavanger Arkiver - Scandinavia\nByen bygget på olie Stavanger på vestkysten er måske den mest urbane af de 4 “store byer” i Norge. I de senere år er kulturlivet skudt i vejret, og det er sprængfyldt med spændende festivaler og arrangementer. Caféer og restauranter har masser af karakter, og et besøg i nogen af …\nAtheletens valg Prædikestolen, der styrter 604 meter ned i Lysefjorden i Rogaland, er en af Norges største turistattraktioner. Det er den mest berømte attraktion og naturskønne oplevelse i regionen. Prædikestolen er et bjergplateau, der tilbyder de mest spektakulære fotografiske muligheder og er blevet topplaceret af flere destinationsguider. Vandreturen til denne …


Et valg jeg bestemt ikke har fortrudt\nLars Møller Jensen er IT-løsningsarkitekt ved KMD Aalborg. Han har netop gennemført HD 2. del i Regnskab og Økonomistyring med et flot karaktergennemsnit på 10,8 - det højeste blandt dette års dimittender. Lars fortæller her om AAU's HD-uddannelse og hvorfor han valgte netop den.\nLagt online: 06.07.2018\n”Indledningsvis havde jeg alene forestillet mig at læse HD som traditionel lørdagsundervisning. Den model fandt jeg imidlertid langtfra ideel men dog en anelse mere meningsfuld og skånsom for privatlivet frem for aftenskoleundervisning to aftner om ugen, som for mig virker næsten dræbende oven på en lang krævende arbejdsdag. Men da jeg så hørte om Aalborg Universitets HD-studie i heldagsundervisningsmoduler blev jeg begejstret. Tilværelsen har på den måde vist sig at hænge langt bedre sammen i forhold til både arbejds- og privatliv. Så det valg har jeg bestemt ikke fortrudt.” Sådan fortæller Lars Møller Jensen, IT-løsningsarkitekt hos KMD i Aalborg. Han har netop bestået HD 2. del i Regnskab og Økonomistyring fra AAU Executive med gennemsnitskarakteren 10,8.\nDen 53-årige nordjyde med bopæl i Nørresundby tilføjer, at hans arbejdsgiver heldigvis også var helt med på ideen. KMD gav ham arbejdsfri til studiedagene, som der er færre af på uddannelsen ved AAU Executive, hvor der så til gengæld er undervisningstimer fra morgen til aften. Lars brugte så noget af sin fritid til den krævende og omfattende lektielæsning og forberedelsestid.\nLars Møller Jensen hører til blandt de ældre elever i sammenligning med den typiske HD-studerende. Med store fraflyttede børn var det ikke der, at skoen klemte i forhold til privatlivet. Snarere frygtede Lars, hvis han havde valgt traditionel aftenskoleundervisning flere dage om ugen efter fyraften, at det f.eks. ville være gået ud over den formandspost, han i 12 år havde bestridt i en bowlingklub.\nLars påpeger, at hans HD-studie var interessedrevet og bestemt ikke et krav fra arbejdsgiveren:\n”Men min chef og jeg var helt enige om, at jeg - ved at løfte mig fagligt gennem HD-studiet - samtidig gav noget vigtigt tilbage til virksomheden, som de gerne ville investere i.”\nHD-studiet i koncentrerede heldagsmoduler gjorde det for Lars nemmere at fokusere fuldt på undervisningen.\n”Men de færre men længevarende sessioner stillede også ekstra store krav til min mentale tilstedeværelse og til min lektiemæssige forberedelse. Alt i alt fungerede det fantastisk,” pointerer han.\nUdforsk Lars Møller jensens karrierer på LinkedIn.\nLæs nærmere om HD 2. del i Regnskab og Økonomistyring her.


HEALTH & DIGESTION hundegodbidder fra Pooch&Mutt\nPooch & Mutt HEALTH & DIGESTION godbidder er velsmagende, fyldt med naturlige ingredienser og er samtidig kalorie fattige. Godbidderne indeholder ingen gluten og er ikke tilsat salt eller sukker. HEALTH & DIGESTION: godbidder indeholder kylling, persille, kul og cikorie De lækre ingredienser giver god smag, og så har de en positiv effekt på en sund fordøjelse. Healt & Digestion er velegnet til alle hunde, store og små, unge og gamle.\n33,00 DKK Prisen er inkl. moms, men ekskl. fragt\nHEALTH & DIGESTION hundegodbidder er naturlige, etiske, lavt kalorieindhold, håndlavet mini-knogler, som hunde elsker.\nGodbidderne indeholder kylling, persille, kul og cikorie. Persille bruges til hjælpe på fordøjelsen, især i tilfælde af oppustethed og flatulens (luft i maven)\nTrækul bliver brugt som hjælp til at absorbere fødevarer, der ikke er blevet spaltet korrekt, hvilket kan forårsage gas.\nCikorie er et naturligt middel, som kan bidrage med at regulere fordøjelsesbakterier.\nPooch & Mutt godbidder er velsmagende og fyldt med naturlige, stærke aktive ingredienser, der hjælper din hund med at leve et godt og sundt liv.\nDe små kødbens formet godbidder har et lavt kalorie indhold. Godbidderne indeholder ingen gluten og er ikke tilsat salt eller sukker.\nAnalyse: Råprotein 19% Råolie og -fedt 15% Råfibre 1,7% Råaske 5%\nDu anmelder:HEALTH & DIGESTION hundegodbidder, 125g


Historisk forbud mod klyngebomber | Udland | fyens.dk\nHistorisk forbud mod klyngebomber\nPubliceret 28. maj 2008 kl. 23:48\n109 lande nået til enighed om et forbud mod klyngebomber, der skal udfases fra landenes arsenaler. Desuden skal landene hjælpe ofre for klyngebomber.\nDiplomater fra 109 lande blev onsdag aften enige om udkastet til et internationalt forbud mod klyngebomber. Udkastet til forbuddet kom efter 10 dages forhandlinger i Dublin i Irland. Selve traktaten skal underskrives i Oslo i december.\nDen danske delegeret til forhandlingerne, Bent Wigotski, har accepteret sig teksten, siger han til Ritzau, men understreger, at det er regeringen, der skal tage endelig stilling til udkastet.\nDet var en britiske kovending, der fik forhandlingerne ud af et dødvande sidst på eftermiddagen onsdag. Den britiske premierminister Gordon Brown meddelte, at Storbritannien vil udfase alle landets klyngebomber og dermed fjerne dem fra landets arsenaler. Indtil da havde den britiske delegation arbejde for at få en række undtagelser igennem.\nSelv om aftalen ikke er et totalt forbud, indebærer den i praksis et forbud mod alle hidtil kendte og anvendte klyngebomber. Desuden skal alle lagre destrueres, og landene er enedes om rammeaftale for rydning af klyngebomber og hjælp til ofre for sådanne bomber.


Austin Arkiv - ELEKTRONISTA\nAustin i Texas lægger hvert år by til en festival, som favner både teknologi, musik og film. Elektronista har taget cowboystøvlerne på og er flyttet ind hos danske Soulaima Gourani, som netop er flyttet til Austin. Christiane taler om fremtidens tøjbutik med CEO'en Uri Minkoff fra succesbrandet Rebecca Minkoff og om kunstig intelligens med Microsoft. Husk ...\nSouth by South West- som var du der selv\naf\tChristiane Vejlø mandag, marts 17, 2014\nAustin, Texas er normalt en by med BBQ restauranter og cowboy støvler på hvert et hjørne. Men hvert år gennemgår Austin en stor makeover og bliver forvandlet til festivalen South by Southwest (SXSW) med 60.000 gæster. Elektronista udsendte beretter.\napps, Austin\tKommentarer


Fire kolleger står frem: Sådan opleves den interne racisme i mediebranchen - Journalisten\nPaula Larrain, Inaam Nabil, Jakob Sheikh og Rushy Rashid.\tFoto: Peter Helles Eriksen\nÉn har kollegerne ikke villet arbejde med. En anden er blevet kaldt islamisternes ven. Fire journalister med anden etnisk baggrund står frem med deres oplevelser af racisme fra kollegerne i mediebranchen\n”Det må være fedt at have adgang til sit eget bagland.”\nDen kommentar blev journalist Jakob Sheikh mødt med af en kollega i mediebranchen i 2016. Han havde lige vundet Den Berlingske Fonds Journalistpris for gennem sin bog og artikler at gøre danskerne klogere på parallelsamfund og lukkede radikaliserede miljøer.\nVi har skrevet til ham for at høre, om han i sin tid som journalist har oplevet racisme fra kolleger i mediebranchen. Direkte som kommentarer rettet mod ham eller indirekte ved brug af humor eller i omtale af kilder og historier på redaktionen.\nSpørgsmålet er aktuelt. Ikke mindst fordi knap hver femte dansker har oplevet sig selv eller en kollega blive udsat for racisme på arbejde. Det viste en undersøgelse foretaget for A4 Arbejdsmiljø af analysefirmaet Wilke i juni-juli 2020.\nJournalisten har talt med fire journalister med anden etnisk baggrund end dansk, som har delt deres oplevelser med racisme. Ikke den, der kan strømme ind fra vrede læsere, seere og lyttere, men snarere den interne racisme fra kollegerne i mediebranchen.\nDit tørklæde larmer\n↑ Foto: Peter Helles Eriksen\n30-årige Inaam Nabil har palæstinensisk baggrund og er en af de journalister i Danmark, der ikke kan undgå at skille sig ud. Umiddelbart et luksusproblem at have i nutidens trængte mediebillede. Men for hende har det tætsiddende tørklæde på hovedet langtfra været den ’icebreaker’, hun havde håbet på, da hun i 2015 vandt Kravling-prisen som håbefuld journaliststuderende.\n”Jeg har haft kolleger, der ikke har villet arbejde med mig,” siger Inaam Nabil.\nHendes stemme får ordene til at lyde som det naturligste i verden. Kollegerne havde fortalt hendes redaktør om deres beslutning. Hun fik det selv at vide af andre kolleger i frokostpausen. Men hun protesterede ikke. Hun sagde ikke noget. Hun trak på skuldrene og fortsatte med at lave det, hun var blevet ansat til. Journalistik.\n”Jeg har haft kolleger, der ikke har villet arbejde med mig.”\nListen med ting, Inaam Nabil har været udsat for i sine fire år som journalist i mediebranchen, er lang. Meget lang.\n”Jeg har fået at vide, at mit tørklæde larmede for meget,” siger hun.\n”Der var også en kollega, som engang kaldte min mad for kattemad. Det var faktisk en af de fornemste arabiske retter. Jeg spiste dolmer, som er kødfars indpakket i vinblade. Og nej, det var ikke ment for sjov.”\nAndre oplevelser er så alvorlige eller personlige, at hun ikke vil have dem frem i offentligheden.\nDet tog Inaam Nabil halvandet år at få et job som nyuddannet journalist fra Syddansk Universitet i 2016. Siden har hun jongleret mellem en journalistisk og en kommerciel karriere. Men fra den 1. oktober begyndte hun som redaktør på TV 2 Østjylland.\n”Kun to læsere brokkede sig over min journalistik, da jeg var praktikant på Fyens Stiftstidende. Jeg fik roser og positive mails. Jeg er på intet tidspunkt blevet afvist af kilder på den, jeg er. Ud over af chefer, politikere og magtfulde personer i mediebranchen. Det handler næsten aldrig om journalistikken længere. Det handler om troværdighed og tillid til mig. Kan hun. Kan hun ikke. Skal hun. Skal hun ikke,” fortæller Inaam Nabil.\nSkygge af historien\nRacisme er ikke længere kun noget med, at jeg hader dig, fordi du er brun-agtig. Danskerne opererer dog stadig med denne lidt forældede forståelse af racisme; den ideologiske racisme. I daglig tale kaldet den direkte og rene racisme. Den, hvor en bestemt race er klogere eller har forskellige fysiske og psykiske egenskaber. Den, hvor mennesket har dårlige intentioner eller ligefrem ondskab bag sine ord og handlinger.\nDet fortæller Mira C. Skadegård, som forsker i strukturel diskrimination på Aalborg Universitet med særligt fokus på, hvordan racisme ligger skjult i hverdagsinteraktioner og -normer.\n”Folk reagerer følelsesmæssigt, når man siger racisme, fordi de straks tænker en moralsk dom. De tror, at det altid handler om den personlige motivation. Nogle bliver kede af det, andre bliver vrede eller sure, og så misforstår vi hinanden, fordi vi ikke har sat os ind i begreberne.”\nVi har ikke rystet den ideologiske racisme af os. Men forskere taler i dag mere om den systemiske og strukturelle racisme, der normaliserer og legitimerer uligheden mellem mennesker. Også kaldt den usynlige eller subtile racisme. Ikke kun i forhold til race, men også i relation til etnicitet, oprindelse, køn og religion. Her er racismen blevet en del af vores hverdag. Den er indlejret i magtrelationer med fordelagtig behandling af majoriteten og det modsatte af minoriteten. Oftest er den nem at affeje og svær at anmelde. Den kan være bevidst, men behøver ikke at være det.\n”Vi bærer alle videre på traditioner, ord, opfattelser, som vi har nedarvet fra slavegørelsen og kolonitiden. Som når vi spørger en, der er født og opvokset i Danmark, hvor han ”rigtigt” kommer fra, eller vi bliver ved med at kalde danskere for indvandrere, selv om de er 2. eller 3. generation. Så er det ikke altid en racist, der siger noget ondt, men et system, der kommer til udtryk,” siger Mira C. Skadegård.\nDe ugyldige oplevelser\nDa Paula Larrain søgte en praktikplads i 1992, blev hun i første omgang afvist af et stort mediehus. Det kunne den 22-årige ambitiøse journaliststuderende ikke helt forstå.\nDerfor ringede hun til souschefen, som forklarede, at han havde afvist hende, fordi hun havde skrevet i ansøgningen, at hun var flygtning fra Chile.\n”Jeg havde skrevet det som en kvalifikation,” siger Paula Larrain.\n”Men arbejdsgiveren så det som et potentielt problem, fordi han var bange for, at jeg ville være for følsom, hvis noget handlede om flygtninge og Chile. Jeg svarede, at så kunne journalister med bedsteforældre på plejehjem jo heller ikke dække historier, der handlede om plejehjem.”\nDet stoppede ikke ved denne ene oplevelse for Paula Larrain, der med 32 år i mediebranchen har en fortid som journalist på blandt andet TV Avisen og Berlingske.\n”Mine erfaringer lod ikke til at blive anerkendt. Det er, som om de ikke er gyldige i et redaktionslokale, fordi man er den eneste, der har dem.”\nHendes oplevelser med forskelsbehandling af indvandrere tog fart i slutningen af 1990’erne, da hun arbejdede som ledende redaktionssekretær og protesterede over, at kollegerne skrev ensidige og ubalancerede artikler med personer, uden at indvandrerne selv blev hørt.\n”Jeg kendte en anden virkelighed. Fordi jeg omgikkes de mennesker, vi talte om, og fordi jeg selv var fremmed. Min far forlod Danmark igen, fordi han følte sig alt for fremmed. Den racisme, andre talte om, har jeg siddende i min krop,” siger Paula Larrain.\n”Men mine erfaringer lod ikke til at blive anerkendt. Det er, som om de ikke er gyldige i et redaktionslokale, fordi man er den eneste, der har dem.”\nHun fortæller, at oplevelser med racisme ikke gælder hendes nuværende hovedarbejdsplads, hvor hun er vært på P1-programmet ’Tidsånd’ og DR2-programmet ’Det Gode Råd’.\nMen det betyder ikke, at problemet med racisme er blevet mindre i mediebranchen. Det er snarere blevet mere almindeligt at lave historier om indvandrere i stedet for med indvandrere.\n”Og det er ikke okay,” siger Paula Larrain.\nSubtil racisme skader mere\nNår racisme og diskrimination sker åbenlyst, kan du nemmere flytte den over på, at ’den anden person er en idiot’. Åbenlys racisme og diskrimination kan du gå til chefen med, fordi ytringen eller handlingen er ulovlig. Men det er sværere at lægge afstand til den subtile racisme og diskrimination.\nFordi den ofte er tvetydig, sværere at rapportere, sker hyppigere og dermed er mere omsiggribende.\n”En ting er at gå til chefen og sige, at man ikke vil samarbejde med en person, fordi hun har tørklæde på. Noget andet er at pakke det ind i, at hun ikke har de rigtige kompetencer,” siger erhvervspsykolog Eva Gemzøe Mikkelsen, som på Syddansk Universitet forsker i mobning, konflikter og krænkende adfærd på arbejdspladsen.\nRacisme og diskrimination kan føre til negative psykologiske og helbredsmæssige påvirkninger. Karrieremæssige konsekvenser kan være lavere løn, mindre jobtilfredshed og dårligere relationer til kolleger og ledere. Derfor skal arbejdspladserne have en politik med klare procedurer for, hvad man som medarbejder og leder skal gøre, hvis man udsættes for diskrimination.\n”Ligesom der ikke er noget, der hedder kærlig mobning, er der heller ikke noget, der hedder kærlig racisme.”\n”Men politikker virker kun, hvis ledere og medarbejdere oplever, at det er okay at tale om oplevelser af diskrimination og racisme. Og at de har tillid til, at der vil blive handlet på en eventuel klage. Oplevelse af psykologisk sikkerhed, og at virksomheden har en etisk infrastruktur, der støtter op om handling, er derfor afgørende,” siger Eva Gemzøe Mikkelsen.\nHun kan være bekymret for, at oplevelserne med racisme og diskrimination afholder kvalificerede folk med minoritetsbaggrund fra at søge ind i mediebranchen. En sund arbejdspladskultur er for eksempel, at den enkelte har lov til at sige fra.\n”Ligesom der ikke er noget, der hedder kærlig mobning, er der heller ikke noget, der hedder kærlig racisme. Det er rigtig vigtigt, at vi har en forebyggende dialog om den subtile diskrimination og racisme på arbejdspladsen. Om hvordan vi taler til og omgås hinanden.”\nLaver ikke perkerjournalistik\nEt afsnit af debatprogrammet ’Rushys Roulette’ på Radio24syv er i kassen.\nMikrofoner og lys slukkes. Den dansk-pakistanske radiovært Rushy Rashid forlader studiet og møder en af sine mandlige kolleger på gangen. Dagens debat har været særlig interessant. Hun spørger derfor kollegaen, om han har tænkt sig at tage samme emne op i deres radioprogram dagen efter.\n”Nej, det er jo ikke perkerjournalistik, jeg laver,” svarer han.\nRushy Rashid fortæller, at hun ikke selv synes, at hun har været udsat for racisme som journalist i mediebranchen. Faktisk har det jobmæssigt været en fordel at have en anden etnisk baggrund.\nMen hun oplevede i sin tid som journalist og radiovært på Radio24syv, at enkelte kolleger så ned på hendes stofområde, som var værdidebatten i Danmark med fokus på udlændinge- og integrationspolitik.\n”Men jeg skammede mig ikke over det, jeg lavede. På det tidspunkt var mit program det 7. mest lyttede program på Radio24syv. Så kan det godt være, at der var én idiot, der havde det sådan. Men det rørte mig ikke.”\nDet gjorde det ikke af flere årsager. Dels fordi hun havde kolleger og chefer, der syntes, at hun gjorde et godt stykke arbejde på radiokanalen. Dels fordi hun uge for uge prøvede det, der var meget værre og voldsommere, når der tikkede sms’er ind fra lytterne under udsendelsen.\n”Jeg havde fem mennesker, som sendte hade-sms’er til mig hver eneste onsdag, fra udsendelsen startede, til den sluttede. Personlige beskeder om alt, hvad jeg stod for og sagde. Min kultur, religion, baggrund og alt muligt andet,” siger Rushy Rashid.\n”Der var perioder, hvor jeg blev nødt til at slukke for skærmen med sms’er. For når det er så massivt uge efter uge, så kan du ikke undgå, at du på et tidspunkt begynder at tage det ind.”\nDansk humor er ikke hellig\nDiskriminationsforsker Mira C. Skadegård er ikke i tvivl. Rushy Rashid og de andre journalisters oplevelser er eksempler på strukturel racisme. Fordi udtalelserne trækker på idéer og fordomme alene ved at se på et menneskes race, etnicitet, oprindelse, religion eller køn.\n”At han kalder det ’perkerjournalistik’, er racisme. Når du bruger p-ordet, er du ude i en racistisk betegnelse. Du kan ikke løbe fra, at han antyder, at det er mindre fint at beskæftige sig med mennesker, der ikke er hvide,” siger Mira C. Skadegård.\n”Det er ligesom med sex. Det er kun sex og ikke voldtægt, når begge parter er med på den. Det er ikke sjovt, hvis den ene føler sig ramt.”\n”Nogle tror, at det først er racisme, når man råber et skældsord. Eller når personen siger, at man ikke kan få et job, fordi man er brun. Men så trækker man enten på en gammel forståelse af racisme. Eller også er diskriminationen blevet så normal, at man ikke længere tænker over den,” siger hun.\nEr der ikke en bagatelgrænse for, hvornår noget er racisme, og hvornår noget er sjovt?\n”Det er ligesom med sex. Det er kun sex og ikke voldtægt, når begge parter er med på den. Det er ikke sjovt, hvis den ene føler sig ramt. Dansk humor er ikke hellig. Humor har altid taget pis på nogen. Man skal altid tænke magt ind i humor, og vi skal ikke bruge vores magt til at nedgøre.”\nI DJ-rapporten ’Fagenes Fremtid’ fra 2019 fremgik det, at trods øget fokus på at skabe en bedre sociodemografisk balance halter danske medier stadig efter – især på køn og etnicitet. Det gælder både i journalisternes valg af kilder og i de redaktionelle organisationer, står der.\n”Vi ser en dårlig repræsentation, når der er et højt niveau af diskrimination i en branche. For så vil disse befolkningsgrupper møde flere barrierer. De skal også være mere robuste. Det kan være en faktor, der er med til at gøre søgningen på job i mediebranchen lavere,” siger Mira C. Skadegård.\nFor Jakob Sheikh har den seneste tids debat om racisme været med til at blotlægge, hvorfor han skal råbe op, når diskrimination finder sted. Han vil ikke acceptere, at de anerkendelser, han har opnået, tilskrives hans hudfarve og ikke hans kompetencer.\n”Det er jo ikke mit bagland, bare fordi personerne i mit stofområde har samme hudfarve som mig. Jeg har meget lidt til fælles med militante islamister og det radikaliserede miljø. Det sagte er jo enormt fordomsfuldt og misvisende,” siger han om kommentaren, han fik ved uddelingen af Den Berlingske Fonds Journalistpris.\nJakob Sheikh nåede at være journalist på Politiken i fem år, før han i 2017 sagde ja til at være særlig rådgiver for den daværende justitsminister Søren Pape Poulsen. I dag har han taget en pause fra mediebranchen og skriver en bog om terrorisme.\n”Hyggeracisme er der meget af. For eksempel når man står på redaktionsmøder oven på en terrorhandling, eller der er nogle islamister, der er blevet anholdt. Så har en kollega sagt: ’Sheikh, den tager du. Det er jo dine venner’,” siger Jakob Sheikh.\n”Hvor det bliver sagt i et venskabeligt lag, men det ikke refererer til mit stofområde, snarere at de er brune mennesker som mig.”\nHan mener, at der eksisterer et majoritetsslør i mediebranchen, hvor man ikke kan skelne brune emner eller mennesker fra hinanden. Det viser sig ofte, når han bliver ringet op af journalister for at kommentere på alt fra den iranske atomaftale og Khashoggi-affæren til social kontrol.\n”Nogle gange må jeg finde mig i at ødelægge den gode stemning.”\n”Jeg er jo ikke ekspert på de emner. Det svarer til, at en ekspert i grundskyld udtaler sig om Socialdemokratiets seneste udvikling. Det er helt bizart,” siger Jakob Sheikh.\n”Men vi skal også se indad,” siger han.\nHan synes ikke, at han eller kollegerne med anden etnisk baggrund har været gode nok til at sige fra over for racisme. Oftest fordi det bliver sagt i et venskabeligt lag. Men det er de nødt til at blive bedre til, hvis de vil problemet til livs. Han er efterhånden selv blevet bedre til det.\n”Det betyder, at jeg nogle gange må finde mig i at ødelægge den gode stemning.”\nEhsan Faizzad er freelancejournalist


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Gossip - X Factor-dommerdebutant: Jeg kan godt tåle at blive forhadt\nMusiker og popproducer Ankerstjerne skal sammen med Oh Land og Thomas Blachman være dommer, når "X Factor" sendes på TV2 i 2019.\nSom ny dommer i "X Factor" er popproduceren Ankerstjerne forberedt på, at alle vil have en holdning til ham.\n05. januar 2019 kl. 10:00 Af Af Kristine Dam Johansen, Ritzau FOKUS\nFredag aften var der premiere på en ny sæson af "X Factor", som for første gang sendes på TV2, og danskerne kan nu igen læne sig tilbage i sofaen og bedømme - ikke bare de håbefulde deltagere, men også dommerne i det populære underholdningsprogram.\n- Da jeg blev tilbudt at være dommer, sagde jeg bare ja med det samme, fordi jeg syntes, det lød sindssygt sjovt. Dengang tænkte jeg slet ikke over, hvordan folk ville reagere.\n- Det var først, da premieredatoen begyndte at nærme sig, at jeg begyndte at tænke: "Gud, folk skal se programmet. Gad vide, om jeg overhovedet er fed i det", siger han og griner.\n- Jeg elsker programmer, som alle har en holdning til. Jeg kan godt lide at provokere og at overbevise folk og have en fornemmelse af, at nogle kommer til at sidde med armene over kors. Dem glæder jeg mig så meget til at rive rundt, lyder det fra hitmageren, der bærer det borgerlige navn Lars Ankerstjerne Christensen.\nMen Ankerstjerne erkender også, at han først i de senere år har fundet ro nok i sig selv til, at han kan håndtere at blive så eksponeret, som han bliver med "X Factor".\n- Jeg er så glad for, at jeg ikke skal lave "X Factor" som 24-årig, hvor jeg hele tiden tænkte "hvad synes folk om mig" og "åh nej, nu kommer der en anmeldelse".\n- Jeg er 34 år, og jeg har prøvet at være udskældt popstjerne for mine tekster og mit udtryk, og samtidig har jeg fundet ud af, at det ingen indflydelse har på mit liv rigtigt. Så jeg kan godt tåle, hvis jeg bliver Danmarks mest forhadte mand, for jeg har det sådan, who cares, siger han.\n- Når man bliver far, går det op for en, at det er det eneste, der betyder noget. Det eneste, der i virkeligheden er vigtigt, er min datter, min kæreste, mine venner og min familie. Det er mit liv. Og showbusiness er mit job, siger han.\n- Jeg kan mærke, at jeg helt nede i min grundvold er ligeglad med, hvad andre tænker om mig. Det er det, der er det hemmelige våben. Programmet og folks holdning til mig ændrer ikke på, hvem jeg er. Det er kun mit rigtige liv og min datters holdning til mig, der gør det, siger han.\nAnkerstjerne tror, at hans erfaring som både solist, sangskriver og producer giver ham de rette forudsætninger for at spotte og udvikle nye talenter i "X Factor".\n- Jeg er virkelig en selvlært type, der er droppet ud af både gymnasiet og HF for at lave musik og aldrig har haft en manager. Jeg har bare prøvet mig frem, og på en eller anden måde er det lykkedes, siger han.\n- Jeg bilder mig ind, at jeg er ret god til at spotte talent, og jeg tror, det er, fordi jeg bliver så forelsket i folk - komponister såvel som sangskrivere - som virkelig kan noget.\n- Jeg ved en masse om både forretning og håndværk, og det gør mig helt vildt glad, at jeg kan give mine erfaringer fra ti år i musikbranchen videre til nye talenter, siger han.\nMed "X Factor" håber Ankerstjerne, at han kan finde og forme en artist eller en gruppe, som - modsat mange andre "X Factor"-deltagere - kan få succes, når programmet er slut.\n- Jeg vil virkelig gerne lave noget, der kan stå bagefter. Så ville jeg have det fedt med mig selv, siger han.\n"X Factor" havde premiere på TV2 den 4. januar med Sofie Linde som vært. I dommerpanelet sidder Ankerstjerne, Oh Land og Thomas Blachman.\nThe Minds of 99: Vi har aldrig haft et hit\nLone Theils yndlingsbøger: Tintin og Jules Verne åbnede mine øjne for eventyret\nSangeren R. Kelly sigtet for flere nye sexforbrydelser\nPrinsesse Dianas uvaskede træningstrøje er blevet solgt på auktion\nR. Kelly er anholdt og sigtet for adskillige sexovergreb\nBegejstret anmelder: Metallica burde have spillet på Roskilde\nNikolaj Coster-Waldau er langtfra enig i kritik af ottende og sidste sæson af hitserien "Game of Thrones".\nNår den danske prins flytter til Frankrig med sin familie, overtager Caroline Fleming huset for en periode.\nEn scene, der har fået kritik, fra Netflix-serien "Døde piger lyver ikke" bliver lavet om.\nSkuespilleren Daniel Craig skal igen spille rollen som James Bond men uden det karakteristiske agentnummer.\nSiden de brød igennem, er alt, hvad de rører ved, blevet til guld. Men The Minds of 99 har ikke nået toppen.\nSom barn læste krimiforfatter Lone Theils bøger, der inspirerede hende til at rejse og blive journalist.\nDen 52-årige amerikanske sanger R. Kelly er sigtet for at være involveret i adskillige sexforbrydelser.\nEn mørkeblå sweatshirt, som prinsesse Diana altid bar i fitnesscentret, er blevet solgt for 354.000 kroner.\nDen 52-årige amerikanske sanger R. Kelly er igen i politiets søgelys. Torsdag blev han anholdt i Chicago.\nMetallicas koncert i Parken torsdag aften vækker både vild eufori og dyb skuffelse blandt anmelderne.\nSkuespiller Berrit Kvorning er død - 69 år\nDen danske skuespillerinde er død efter lang tids sygdom, oplyser den nærmeste familie.\nPeter Frödin scorer ny værtstjans\nDen garvede skuespiller og komiker skal stå i spidsen for uddelingen af Svend Prisen den 28. august.\nFAKTA: De ti bedst betalte europæere\nEngelske Ed Sheeran er den bedst betalte europæer, viser en ny liste fra pengemagasinet Forbes.\nFAKTA: De ti bedst betalte kendisser\nPengemagasinet Forbes har udgivet sin årlige liste over de 100 bedst betalte kendisser i verden.\nFlere tilskuere tændte en cigaret under Metallica-koncert i Göteborg, men det er ikke længere tilladt.\nRasende superstjerner vil have rapper ud af svensk fængsel\nEn underskriftsindsamling skal hjælpe rapper ud af fængsel efter slagsmål.\nKendt rapper aflyser koncert for at støtte kvinders rettigheder\nRapperen trækker sig fra koncert i Saudi-Arabien af hensyn til kvinders og homoseksuelles rettigheder.\nKultkok skal være med i Vild med dans: Glæder sig til stramt tøj\nUmut Sakarya er seneste tilføjelse til deltagerlisten i årets udgave af Vild med dans.\nSugardateren Gina Jaqueline headhuntet til musikvideo\nSangeren Tobias Rahim bliver gift med Gina Jaqueline i en ny musikvideo. Han kalder hende et opfriskende ikon.\nHusker du den snakkende baby? Nu skal elsket kultfilm genindspilles\n"Det er mig der snakker" blev en kæmpe succes, da den havde premiere i 1989. Nu skal filmen laves på ny.


‘Sjælenes Klage’ (Mørkets Kræfter 3) af Kelley Armstrong | Kultur For Unge\naf Peter Henrichsen | Boganmeldelser, Kærlighed, Spænding, Ungdomsbøger | 15 februar 2012 | 8 kommentarer\n‘Mørkets kræfter’-serien: Så er vi kommet til absolut sidste episode med Chloe, Derek, Tori og Simon, og jeg synes at serien nåede at vokse sig rigtig god, på trods af en sløv start i ‘De Dødes Kald’.\n(Mørkets Kræfter 3)\n(SPOILER! Bøgerne i serien ‘Mørkets Kræfter’ udgør en sammenhængende historie. Hvis du ikke har læst de foregående bøger, spolerer du handlingen, hvis du læser videre!)\n‘Sjælenes klage’ er sidste bind i Kelley Armstrongs trilogi ‘Mørkets kræfter’ om Chloe Saunders, der ryger på Lyle House, en institution for utilpassede unge, fordi hun begynder at få mærkelige syn om afdøde mennesker.\nChloe har udviklet sit syn på sig selv meget siden første bind og erkender nu, at hun er nekromantiker, men kæmper stadig med at styre sine egenskaber. Chloe ved også, at hun ikke er nogen superheltinde, at hun ikke er den, der ser bedst ud eller har den højeste IQ. Hun ved hvornår, hun intet kan stille op og lader de andre klare skærene i de tilfælde, og disse to træk gør, at hun faktisk er blevet meget nemmere at identificere sig med end i ‘De dødes kald’, da hun lige var røget på Lyle House og var meget usikker på sig selv.\nSå skete der noget med romantikken\nJeg synes også selve serien virkelig er vokset: Fra en rimelig rodet og langtrukken 1’er, til en 2’er, der begyndte at blive rigtig spændende, og nu til 3’eren, hvor der udover spænding også er blevet plads til romantikken, som mange har savnet.\nDerek er i den grad gået fra dreng til mand, og Chloe har bestemt også lagt mærke til, at han har fået styr på sin varulve-forvandling.\nAlligevel er romantikken kun i luften. De tør ikke rigtig vedkende sig, hvor meget de holder af hinanden, og det gør også kærligheden meget mere realistisk, end hvis de bare havde kastet sig i armene på hinanden og alt havde været ‘perfekt’. I stedet er det bare rigtig sødt, og det giver virkelig en hygge og en god mavefornemmelse.\nSjov, spænding og twists\nDer var specielt god varulve-action i skoven, det er sjovt, når Chloe ikke lige kan styre sine færdigheder som nekromancer, og der var også mange gode twists undervejs, der peppede spændingen op. Mange gange kan en 3’er være lidt forudsigelig, men der var intet tidspunkt, hvor jeg havde regnet ud hvad Chloe, Derek, Tori og Simon ville komme ud for på deres flugt, og hvem der var til at stole på.\nFortsætter i ny trilogi\n‘Sjælenes Klage’ har en åben slutning, fordi Kelley Armstrong har fortsat serien i endnu en trilogi. Ikke med Chloe som hovedperson, men med nogle andre teenagere i den samme verden som også deltager i et Edison gruppeeksperiment. Det sidste er en rigtig god nyhed, for efterhånden er det blevet en forfattervane, at så snart en trilogi begynder at blive populær blandt læserne, så skynder forfatteren sig at udvide serien. (Jeg oplevede det for nyligt med Gabriella Pooles trilogi ‘Darke Akademiet’, hvor der nu også kommer en 4’er.)\nMaya med det pote-formede modermærke\nHeldigvis er dette den endelige afslutning på historien om Chloe. ‘Heldigvis’ fordi der så er slået knuden på historien inden jeg nåede at blive træt af Chloe. Jeg kom derimod til at holde rigtig meget af 4-kløveret, så det er trist på den gode måde, men jeg synes dog Kelley Armstrong efterlod os med lidt for mange åbne spørgsmål.\n‘Mørkets Kræfter’ som hedder ‘Darkest Powers’ på amerikansk skifter så navn til ‘Darknes Rising’, første bog hedder ‘The Gathering’ og vores nye hovedperson er den adopterede, 16-årige Maya, der går i high school i en lille flække af en by på Vancouver Island. Maya har et mystisk pote-formet modermærke på sin hofte, men hun har aldrig tænkt særlig meget over, hvor det er kommet fra, hvem der er hendes rigtige forældre, og hvordan hun er havnet i en lille by, der næsten udelukkende beskæftiger folk med medicinal forskning.\nDet lyder ganske spændende, ikk’? 😉\nUddrag af ‘Sjælenes klage’\nJeg stirrede på pillen. Det føltes som en falliterklæring at tage den. Jeg var nødt til at lære at håndtere genfærd, for de ville ikke komme til at forsvinde. Men han havde ret – jeg havde brug for søvn. At være udhvilet ville være til gavn for undervisningen i morgen. Men Alligevel …\nJeg hoppede. Derek gik hen til køkkenbordet og snuppede to æbler fra skålen.\n“Du har brug for søvn. Du imponerer ikke nogen ved at spille helt. Det er bare åndssvagt.”\nÅh, Derek. Altid så opmuntrende.\n“Hvad med dig?” sagde jeg. “Du mente, at du var tæt på at forvandle dig igen.”\n“Det sker ikke i nat. Men hvis det gør, så …” Han trak på skuldrene og tog en bid af det ene æble.\n“Henter du mig?”\n“Ja,” mumlede han med munden fuld.\nJeg fyldte glasset med vand fra kanden i køleskabet.\n“Hvad synes du så, at -?”\nJeg vendte mig midt i sætningen og konstaterede, at jeg stod og snakkede med mig selv, idet køkkendøren smækkede.\nTagget iFantasy kelley armstrong paranormal\nJulie Søndergaard - februar 16th, 2012 på 12:16\nJeg har selv lige læst bogen og kan kun give dig ret i alt du skriver. Virkelig god anmeldelse, selv om jeg synes at det er lidt halv trist at den er slut nu. Jeg syns også at selve slutningen, med Chloe og Derek var rimelig ventet.\nMen god serie og godt anmeldt 😉\nPeter Kock Henrichsen - februar 16th, 2012 på 12:37\nRigtig dejligt at høre fra dig. Hvis du læser engelsk, håber jeg du hopper til ‘The Gathering’, og hvis du ikke gør, håber jeg den bliver oversat til dansk.\nEndnu engang tak 🙂 mange hilsner Peter\nCamilla - marts 14th, 2012 på 20:56\nEr det virkelig den sidste? Jeg syns at slutningen var ret åben og jeg regnede med at der kom en 4’er! 🙂\nPeter Kock Henrichsen - marts 14th, 2012 på 22:17\nJa, forfatteren selv siger det er den sidste. Men du kan jo følge med i ‘The Gathering’ og se om du får svar på nogle af dine spørgsmål, for fantasiverdenen skulle være den samme. Det er “kun” hovedpersonerne, der er skiftet ud.\nRikke - november 20th, 2012 på 00:42\nNu er der jo gået noget tid siden jeg blev færdig med bogen første gang og har ventet på at the gathering skulle udkomme på dansk, men jeg syndes ikke jeg har fundet noget. så ville lige hører om du har hørt om der er udkommet en og eventuelt hvad det danske navn er 🙂 ellers må jeg jo købe den engelske 😉\nPeter Kock Henrichsen - november 20th, 2012 på 00:56\nHejsa Rikke 🙂\nRigtig godt spørgsmål. Carlsen har valgt, at ikke følge op med 4’eren. Ganske usædvanligt. Så du må simpelthen købe den til dig selv i julegave på Amazon eller lign.\nSteen Nielsen - november 20th, 2012 på 12:31\nDu kan naturligvis også låne bogen på biblioteket 🙂\nSkulle dit nærmeste bibliotek ikke lige have den, kan den bestilles gennem bibliotek.dk, så bliver den sendt til dit bibliotek.\nPeter Kock Henrichsen - november 20th, 2012 på 13:02\nNårh ja, selvfølgelig Steen! Tak skal du have.\nDet er jo rent faktisk også engelske ungdombøger på de store biblioteker, som kan lånes gennem den landsdækkende side bibliotek.dk, som Steen skriver.\nRigtig godt tip! Så er der flere penge til julegaverne til de andre 🙂\n«Næste indlæg ‘Menneskejægere’ (Egernfolket 1) af Lars Holmgaard Jørgensen\n‘De Unaturlige’ (Humaran-trilogien 2) af Sascha Christensen Foregående indlæg»


Holiday home Dobrichovice Konipasova i Dobrichovice til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nDobrichovice, Dobrichovice, Tjekkiet - Se på kort\nMere om Holiday home Dobrichovice Konipasova\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Dobrichovice, så er Holiday home Dobrichovice Konipasova et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nHoliday home Dobrichovice Konipasova tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. Dette hotel tilbyder talrige faciliteter på stedet, som vil glæde selv den mest kvalitetsbevidste gæst.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder opvarmning, fjernsyn, dvd-/cd-afspiller, køleskab, mikroovn, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellet tilbyder fantastiske faciliteter inklusive udendørs pool, der vil hjælpe dig med at slappe af efter en begivenhedsrig dag i byen. Holiday home Dobrichovice Konipasova er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Dobrichovice.


Fantastisk filmbedrift | Information\n'AFR' er en sand genistreg, der bevæger os, selv om vi ved, at det er løgn\nUnder et middagsselskab for Christopher Columbus blev der sået tvivl om hans bedrift. Kunne enhver ikke have sejlet ud og opdaget Amerika? Columbus tog et æg og bad middagsgæsterne om at få det til at stå op. Alle prøvede forgæves og sagde, at det var umuligt. Så tog Columbus ægget, slog det forsigtigt ned i bordet, så skallen i den ene ende blev trykt flad. Ægget stod op!\nKunsten er at få ideen, og årets mest skelsættende film, AFR, er så simpel og indlysende, at vi, ligesom Columbus' middagsgæster, nemt kan glemme eller overse bedriftens størrelse.\nTo mænd. Anders, en målrettet politiker på højrefløjen, og Emil, en ung rastløs aktivist på venstrefløjen med et barndomstraume. To modsætninger, der mødes, forelsker sig stormfuldt, modnes og bliver mere nuancerede mennesker, også i politisk henseende. Men da politikeren vælges til landets statsminister, afbryder han det hemmeligholdte forhold, hvilket får fatale konsekvenser.\nAFR kunne have været en dansk Brokeback Mountain med politiske undertoner, en traditionel fiktionsfilm med skuespillere, hvis det ikke havde været for genistregen: Anders Fogh Rasmussen spiller politikeren! 'Spiller' er måske så meget sagt, for vor statsminister har nemlig ikke lagt krop til en eneste filmoptagelse. Det kræver en forklaring.\nDa filmen begynder, er de to mænd døde. Anders har været udsat for et attentat, og Emil, som er mistænkt for at stå bag, er omkommet under politiets hårdhændede anholdelse. Filmen optrevler hændelsesforløbet gennem en række interviews med 'familie', 'venner' og 'kolleger', mens Anders Fogh og Emil (der 'spilles' af instruktøren selv, Morten Hartz Kaplers) optræder via fotos og arkivoptagelser i en blanding af fakta og fiktion.\nUnder- og overgrunden\nLyder det kedeligt? Imod alle odds bliver vi revet med, selv om formen er talking heads, og selv om vi ved, at det hele er en løgn. Instruktøren underspiller elegant sine virkemidler. Han pirrer vores fantasi, så vi selv er med til at skabe karaktererne, og i den fintmærkende instruktion er de mange ukendte (heraf adskillige debuterende) skuespillere, der beretter om de to mænds liv, genuint overbevisende.\nVi pendler mellem Anders' Overdanmark og Emils Underdanmark og kommer rundt i mange miljøer. Brydningerne i vores samfund bliver begribelige, når vi ser, hvor forskelligt folk bor, går klædt, udtrykker sig og tænker. Undergrundens hudløse bøssetyper og indbildske kunstnermiljø er ramt på kornet, men også the establishments distancerede omgangsformer har Kaplers godt fat i.\nHan falder heller ikke for fristelsen til at romantisere undergrunden, selv om det er den verden, han selv kommer fra. Han viser tværtimod, at hedonismen er lige tom og meningsløs i begge miljøer, som også er akkurat lige lukkede og selvtilstrækkelige - der er blot prisen på rødvinen til forskel! Ligesom han med velgørende selvironi skildrer den såkaldte avantgardescene, hvor man filmer sin egen ejakulation og kalder det kunst!\nUlykkelig af kærlighed bliver Emils adfærd mere og mere ekstrem og selvdestruktiv. Han er ved at synke til bunds samtidig med, at Anders stryger til tops i det internationale samfund. Statsministeren har stået for udvidelsen af EU, Irak-krigen har ikke givet alvorlige pletter på omdømmet, og den gamle skatte-svindlersag er for længst glemt.\nMen én ting rumsterer stadig: Mødet med Emil. Og da en politisk udsending fra et forarmet Afrika banker på døren og indtrængende beder om hjælp, er Anders' forsvarsværker nede (i modsætning til den virkelige AFR, der under Muhammed-krisen nægtede at mødes med de muslimske ambassadører - et eksempel på Kaplers raffinerede politiske satire).\nDét bliver vendepunktet. Anders går i spidsen for en radikal omfordeling af ressourcer fra den rige til den fattige verden. AFR Trust Foundation. Unægtelig et postulat, men vi køber det gerne. Fordi vi kender mennesket bagved og forstår hans personlige motiver, og fordi den fiktive Anders Fogh er mere levende end den robotagtige skikkelse, som vi kender fra medierne. Kaplers har vendt vores billede af Fogh på hovedet og gjort ham til et rigtigt menneske.\nAFR er den mest overrumplende danske film, jeg har set siden Festen. Jeg havde ventet en pubertær provokation, en hurtig sensation og så videre. Men AFR er en politisk film uden paroler, en kærlighedsfilm med mening, en film om Danmark og verden omkring os.\nI fem år har Morten Hartz Kaplers i stilhed arbejdet på AFR - som en maler arbejder på et kompliceret billede. Det er en enestående solopræstation, oven i købet uden offentlig støtte. I en filmbranche, der ofte er mere optaget af karrieren, har den 35-årige instruktør sat alt på et bræt.\nGrundtonen i AFR er nærmest vemodig, og det er filmens tro på det gode i mennesket, der gør den bevægende. Et enkelt menneske kan gøre en stor forskel.\nNaivt? Bestemt, men ikke mere naivt end Chaplins berømte tale til menneskeheden i slutningen af Diktatoren. Kaplers genopliver den klassiske filmhumanisme, og måske er netop naiviteten hans stærkeste våben. Fordi den ikke kan mistænkeliggøres, og fordi det er den absolutte modsætning til meningsmålingstyranniet og spindoktorerne, som i dag styrer den politiske 'debat'.\nIngen svagheder? Jo, men pedantiske indvendinger må i dag vige pladsen for helhjertet opfordring til alle - inklusive vores travle statsminister - om at gå i biografen og opleve Morten Hartz Kaplers Columbus-æg.\nAFR. Instruktion: Morten Hartz Kaplers. Manuskript: Morten Hartz Kaplers og Allan Milter Jakobsen. Dansk (Palads, Grand, Dagmar og mange biografer landet over)


Billig CHRISTINA Prescious – 630-G69 – 299 kr.\nCHRISTINA Prescious – 630-G69\nCharmerende charm med en flot sot Onyx i,Â fra Christina Jewelry & Watches, udført i forgyldt sterlingsølv.Â Med de mange smukke charms fra Christina Jewelry & Watches muliggøres det for dig at skabe dit helt eget personlige smykke. Så Kombinér dette char (Læs mere)\nNavn: CHRISTINA Prescious – 630-G69\nEn række internet butikker tildeler til alt held en lang række forskellige former for levering. En af dem der er mest anvendt er lige nu at få leveret til en pakkeshop, hvor du selv henter de nyindkøbte produkter når der er mulighed for det. Fragtmetoden er altså usædvanlig praktisk, og ofte derudover den mest letkøbte leveringsmodel ved køb af CHRISTINA Prescious – 630-G69.\nDu kan lige så vel vælge at få produkterne sendt til din privatbolig eller ud på din arbejdsplads. Fragtformen viser sig uheldigvis en tand mere bekostelig, men samtidig i høj grad uproblematisk. Den mest betalelige form for fragt er utvivlsomt at du selv henter produkterne, men den mulighed betinges af at du er tæt på e-handlens hjemsted.\nLeveringstiden på Smykker > Christina Watches smykker > Charms fra Christina Watches er naturligvis super relevant i tilfælde af at du mangler din pakke straks, så med det formål er det ganske relevant at du checker den forventede leveringstid for den vedkommende vare.\nMasser af netshops i Danmark yder 1 dags fragt på mange varer, eksempelvis CHRISTINA Prescious – 630-G69, men vær vagtsom da det er regnet ud fra at transaktionen gennemføres tidligere end et nøjagtigt klokkeslæt, så de kan nå at få ordren ekspederet forud for at personalet har fri.\nEn række internet shops præsterer levering uden beregning, men i mange tilfælde påkræves det at du indkøber for en konkret pris. Derudover kan du overveje den mest betalelige fragtmetode, som gerne – uanset om du er nær Aalborg, Varde eller Faaborg – vil være at få kørt produkterne til en pakkeshop.\nDet er efterhånden ret let gængeligt for forbrugerne at prissammenligne fra diverse internet foretagender, og af den grund har masser af Christina Watches internet virksomheder set sig tvunget til at stampe salgspriserne på varerne – til børn, lige så vel som til damer og herrer – markant, og endda nogle gange yde portofri levering.\nDerfor kan det til hver en tid være gavnligt at eftergå nogle netshops efter tilbud på CHRISTINA Prescious – 630-G69 forinden du gennemfører din handel, således at du er sikker på at antage den mest attraktive pris.\nMan bør lige meget hvad huske på, at i tilfælde af at en e-handler afhænder bedst i test varer for en salgspris der kan virke ubegribelig letkøbt, burde det tit være et symbol på en bedragerisk internet forhandler. Kortbestillinger er dog dækket ind under en vedtægt, der bistår køberen imod uægte internet outlets.\nVi tilråder generelt køb med kort eller MobilePay. Som et alternativ kan du bruge en løsning på afbetaling fra for eksempel ViaBill, når du agter at finansiere pengene over et længere tidsrum.\nForud for at nogen bestiller på en Christina Watches internet shop bør man de facto sætte sig ind i webbutikkens betingelser, dog er det normalt ikke super spændende.\nEn anden løsning kan være at se nærmere på hvorvidt online butikken er e-mærke godkendt, hvilket er en indikator for at e-handlen overholder gældende dansk lovgivning, tillige med at internet butikken jævnligt kigges til af fagmænd som mestrer de gældende regulativer. Dette er desuden din chance for at blive assisteret, når du bliver udsat for udfordringer som følge af dit indkøb.\nLigeledes kan det være til hjælp at du er vidende om de fundamentale forhold der kan håndhæves i forbindelse med ordren, som for eksempel hvilken ombytningsret shoppen benytter. I relation til det er det desuden relevant, at man stadig sikrer ens kvittering, så man senere vil kunne dokumentere sit køb af CHRISTINA Prescious – 630-G69, om du leder efter et produkt til en kvinde eller mand.\nTrustpilot indebærer egentlig værdifulde løsninger til at gøre dig bekendt med ret mange nuværende forbrugeres opfattelser og på grund af dette støtter vi, at du beser e-forretningens ratings af CHRISTINA Prescious – 630-G69 forud for at du bestiller.\nFacebook fører til desuden altid tiltalende genveje til at få kendskab til internet selskabets kundefokus. Desuden ser vi en del outlets på nettet som tilbyder folk at nedfælde en bedømmelse af købsoplevelsen, som ligeledes må tages i brug til at afveje hvor glade kunderne er.\nDenne hjemmeside er finansieret ved hjælp af annoncer. Vi har faste samarbejder med mange shops på nettet idet vi markedsfører virksomhedernes tilbud, og tager kommission forudsat en af de besøgende på vores website foretager en handel.\nInformationer angående tilbud og online firmaer vedligeholdes nu og da, men vi kan ikke garantere imod modifikationer der er udført siden vi nyligst opdaterede vores informationer.


Strøget 8B, 7430 Ikast – Ejendomsmæglerfirmaet John Frandsen\nStrøget 8B, 7430 Ikast\nKæmpestor kvalitetslejlighed på Strøget med altan\nTænk engang at bo lige ovenover Strøgets hyggelige juledekorationer, forretningernes livfulde summen og de stemningsfulde caféer – uden at gå på kompromis med hverken pladsforhold eller privatliv!\nJa, det lyder næsten for godt til at være sandt, og det er da også kun de færreste steder, man kan opleve en så attraktiv kombination. Men ikke desto mindre er det tilfældet lige her på Strøget 8B i hjertet af hyggelige Ikast by:\nPå denne spændende adresse venter jer nemlig en kæmpemæssig lys og lækker lejlighed på hele 156 kvadratmeter, som byder på en rigtig god planløsning med to børneværelser, et stort forældresoveværelse med udgang til den private altan vendt væk fra Strøget, et badeværelse med brus, et pænt spisekøkken og to store stuer – den ene med brændeovn for at sikre optimal hygge.\nVia bagindgangen, som fremtræder med en privat parkeringsplads tilhørende lejligheden, kan I tilgå lejligheden fra stueetagen, som åbner for en lang og rummelig entré inden trappen fører jer videre op til førstesalen. Det er heroppe, at resten af lejligheden udfolder sig. De gennemgående lyse gulve er med til at skabe et ensartet udtryk og en meget moderne og indflytningsklar atmosfære, som er yderst tiltalende.\nDet hele tager sin begyndelse, så snart I træder op i den store gang med fine opbevarings- og indretningsmuligheder. Herfra er der videre adgang til resten af lejligheden. De to børneværelser ligger side om side, mens forældresoveværelset for alvor breder sig ud på den anden side af gangen med masser af kvadratmeter, indbygget garderobeplads og fri udgang til den cirka 13 kvadratmeter store terrasse. I samme afdeling af boligen finder I badeværelset med en lyst og pænt med separat bruseniche, inden planløsningen slutter af med at fremvise et tidløst spisekøkken med hvide elementer og to store stuer i åben forlængelse af hinanden – med masser af lysindfald via de mange vinduer mod vest.\nDenne forrygende bolig venter på jer lige midt i det hele. I skal blot bevæge jer nogle ganske få meter, før forretningerne præsenterer sig for jeres blik én efter én.\nVelkommen til en af Ikasts uden tvivl største og mest centrale lejligheder, som er lige til at flytte ind i!