Bodybuilding: Hvad er progression og hvorfor er det så vigtigt?\nDet progressive overloadingsprincip er noget alle der træner efter muskelvækst bør kende og bruge! Der kan skrives 10 romaner om videnskaben og teknikken bag progression, så jeg har valgt bare at skrive en kort artikel, som meget gerne skulle være forståelig for alle. Hvis du ikke allerede ved hvad det, så læs artiklen med det samme!\nDet hele handler om at hver enkelt muskel hele tiden har brug for en større belastning, hvis den skal vokse. Vores muskler er gode til at vænne sig til nye belastninger – Musklerne bliver hurtigt konditioneret til en given vægt og dermed stopper muskelvækstpotentialet.\nHvis en mand starter ud med at træne med 60 kg i bænkpres, så er der masse potentiale i de 60 kg, fordi han aldrig har trænet med den belastning før, men efter nogle træninger vænner musklerne som er involveret i bænkpres sig til de 60 kg. Det er ikke længere hårdt for musklerne og derfor har de ikke behov for at vokse mere. Det er derfor nødvendigt at belaste dem yderligere. Det kunne han f.eks. gøre ved at gå op på 65 kg. Det er progression, forklaret på en lidt afrundet måde.\nDenne artikel henvender sig udelukkende til os der træner efter større muskelmasse. Er du styrkeløfter, er det en anden slags progression du skal bruge.\nDu kan sagtens træne efter dagsformen og stige i vægt når man føler man kan, men det er ikke særlig holdbart i længden, da vi ønsker en stabil progression over en længere periode for optimal muskelvækst. Derfor anvender vi progressionscyklusser.\nDer findes en del forskellige slags progressionscyklusser, som afhænger af hvad ens mål med cyklussen er. Personligt stræber jeg efter både at stige i intensitet(% af RM) og volumen(Samlet belastning). På den måde kan du stresse musklerne maksimalt hver træning, i forholdet til programmer hvor der kun køres med progression i vægt.\nDet er sikkert ikke lige til at forstå, så vi prøver med nogle eksempler.\nEt eksempel på en god progression i intensitet:\nDenne progression skal selvfølgelig køres i alle øvelser, men lad os tage udgangspunkt i bænkpres, som langt de fleste kører. Lad os sige vores 5RM, altså det vi kan tage 5 reps maks med, er 100 kg. Så kommer progressionen for bænkpres til at se sådan her ud:\nUge 1+2: 75-85% af 100 kg = 75-85 kg\nUge 3+4: 80-90% af 100 kg = 80-90 kg\nUge 5+6: 90-95% af 100 kg = 90-95 kg\nUge 7+8: 95-105% af 100 kg = 95-105 kg\nAltså f.eks. i uge 1+2 skal du holde dig indenfor 75-85 kg i bænkpres.\nRep og sæt kombinationerne kunne se sådan her ud:\nUge 3+4: 3 sæt x 8 reps\nUge 5+6: 4 sæt x 7 reps\nUge 7+8: 5 sæt x 6 reps\nDet er på ingen måde et “facit” og det er meget individuelt hvordan vi vokser bedst, men det er helt klart en måde at gøre det på, fordi det på den måde hele tiden er hårdt for musklerne og der kommer samtidig mere vægt på hver uge! Det er progression og sådan vokser kroppen bedst. Vi skal hele tiden stille nye krav til musklerne, ellers gider de ikke vokse!\nSynes du at det med progresionscyklusser lyder indviklet og omfattende, så kan du prøve et mere simpelt, men stadig effektivt system. Du kan læse om hvordan du kan blive større og stærkere med et dobbelt progressionssystem her.\nNår du ønsker sig større muskelmasse er dekonditionering også en vigtig faktor!\nNår du har gennemført en progressionscyklus som den jeg har skrevet om her i artiklen, er dine muskler super konditioneret! Dvs. de er rigtig stærke og der skal efterhånden rigtig tunge vægte til at de gider vokse.. Det er dumt at hele tiden løfte efter ens maksimum, da det stresser musklerne alt for meget og fører i sidste ende til overtræning og stilstand! Så det optimale er helt klart at starte forfra med progressionscyklussen, MEN det kan man ikke gøre med det samme pga. af musklernes gode konditionering. Så dekonditionering er ganske enkelt 6-10 dages pause. Nu tænker du nok “Åh nej, så mister jeg jo alt min muskelmasse”. Det er nemlig det smarte, fordi det gør du ikke. Det er kun din topstyrke du mister og den vænner lynhurtigt tilbage. Men i løbet af de 7-10 dage bliver vores krop dekonditioneret. Det vil sige at den “glemmer” hvor tunge vægte den løftede i sidste cyklus. Og vupti, de lette vægte vi løfter i starten af cyklussen kan igen stimulere vores muskler og tvinge dem til at vokse sig endnu større! Det er sgu da genialt!!\nDet var alt fra mig denne omgang..\nBodybuilding: Hvad er progression og hvorfor er det så vigtigt?, 4.6 out of 5 based on 7 ratings\n95 kommentarer til “Bodybuilding: Hvad er progression og hvorfor er det så vigtigt?”\nDu skriver flg.: “efter dagsformen og stige i vægt når man føler man kan, men det er ikke særlig holdbart i længden, da vi ønsker en stabil progression over en længere periode for optimal muskelvækst.”\n– Kan du uddybe dette?\nEfter en periode med dekonditionering – Er det ikke anbefalesfærdigt at skifte program, altså øvelserne for at sikre variation?\nSelvfølgelig kan jeg det :)\nAt træne efter sin dagsform går ud på at løfte det maksimale man kan hver gang. Altså hvis du f.eks. træner 5 x 5 i dødløft, så løfter du dit maksimale du kan! Det gør du til hver eneste træning og som træningerne går, stiger man selvfølgelig i de forskellige øvelser. Det er også fint og det er jo også progression, men det er svært for kroppen af blive ved med at stige og den bliver samtidig belastet super meget fra start af programmet.\nDet kan ende galt, men en omgang overtræning plus stagnation i øvelserne. Altså at du aldrig kommer videre!\nDerfor er progressionscyklusser helt klart at foretrække..\nDet er smart at skifte nogle af øvelserne ud efter endt cyklus, for at sikre lidt variation, som du selv skriver! Det er ikke NØDVENDIGT, men smart ;)\nSuper go’ blog du har dig, den kan vi li’… Keep up the good work:-)!\nTak for rosen, det er altid rart når der er nogen der kan li’ hvad jeg skriver!\nEr det tosset at køre programmet over feks 4 uger? hilsen batman\nHej Batman? :D\nDet kommer lidt an på hvad målet er. Men jeg vil tage chancen og sige at det bliver svært at lave et program på 4 uger med ligeså stort “potentiale” som et 6 eller 8 ugers program.\nHar lige holdt 8 ugers pause i min styrketræning, har hørt man midster alle musklerne hvis man holder mere end 2 ugers pause , kan du fortælle mig om det er rigtigt? Mit problem er hver gang jeg rejser hjem på sommerferie (jeg bor i Mellemøsten) så får jeg ikke trænet hele sommeren, har dog løbetrænet denne sommer.\nDet er meget forskelligt hvor gode vi hver især er til at holde på vores muskelmasse og det handler også meget om hvad vi spiser osv, mens vi ikke træner.\nMen en ting er sikkert! Du mister ikke alt din muskelmasse hvis du holder over 2 ugers pause, det er ganske enkelt løgn :)\nEr først faldet over denne her fede blog idag!! Super artikler du skriver:)\nHar kørt progressions programmet længe og det VIRKER!!! Havde svært ved og øge, da jeg kørte tungt hele tiden, skiftede så program og nappede 15 kg ekstra i bænk efter 3 mdr…\nHej Greven :)\nHelt vildt fedt at du kan li’ mine artikler!\nOg ja, progressionsprincippet er virkelig guld værd, hvis man er gået i stå..\nDet er en rigtig cool blog du har. Jeg er interesseret i dit progressions princip. Jeg har selv trænet i 4 år, og har varieret træningen lidt med sæt og repetitioner undervejs. På det sidste har jeg kørt 3 sæt i mine øvelser, og kørt til failure, med 2 hjulpne løft, til sidst i sættene. Jeg vil på nuværende tidspunkt gerne afprøve dit program med progressionen, og overvejer så, om jeg skal holde de 6-10 dages pause, dekonditionering, inden jeg starter med din form for progression, i mit program? Eller skal jeg teste mine 5RM med min nuværende form, og bare kaste mig ud i det? Hvad gør jeg?\nNu tillader jeg mig lige at hoppe ind…\nHvis du har kørt til failure med små kilo, altså har kørt med små kilo på stangen, så vil jeg da mene at du har kørt lidt deloading, og så kan du sagtens begynde på lasse’s program.\nTak for rosen, jeg er glad for du kan bruge min blog!\nJeg vil lige hurtigt slå fast at det ikke er et princip jeg har “opfundet” :)\nSå til dit spørgsmål:\nHvis du har været igang med et andet program op til nu, så vil jeg helt klart anbefale dig at teste dine 5RM’s nu og så holder en omgang dekonditionering, hvorefter du kan begynde på mit program. Dekonditionering kan virkelig give dig meget ekstra, i forholdet til hvis du bare kastede dig ud i det nye program med det samme.\nHar du opnået gode resultater på dine fire træningsår?\nMage tak for dit svar.\nJeg har opnået rigtig fine resultater på de 4 år. Måske kunne jeg have nået endnu bedre resultater, ved at gå mere op i progression og dekonditionering. Det vil tiden vise :-). Jeg har nået en fin størrelse, og er indtil videre gået stødt stigende op i vægt, i alle øvelser. I bænkpres kører jeg nu med 36 kilo håndvægte, af 10 gentagelser, og samtidig vejer jeg kun 68 kilo. Meeeeen, der er jo altid liiiige de drenge i centret der er større end en, ikke. Og måske kører de med mere progression og dekonditionering. Hehe. Det skal udforskes!\nDet lyder da til du har opnået fine ting på de fire år, men ja som selv siger kan det altid gøres bedre og mere effektivt..\nDu skal have held og lykke med programmet og så regner jeg med du lige smider en besked til mig, hvis du er i tvivl om noget ellers hvis du bare vil prale af din fremgang ;)\nHehe. Jaeh, det skal jeg nok :-). Smidder noget pral når der er fremgang, hehe. Og ellers følger jeg fortsat med i din blog med stor interesse. God skrivelyst :-).\nJo tak Kristian :)\nJeg har ikke trænet så tungt og intenst før – primært konditions- og slanketræning, men læste fornyligt om nogle af Arnolds gamle træningsprincipper. Han taler en del om “progressiv belastningstræning” – det at øge vægten progressivt som musklerne løbende bliver stærkere.\nDet skulle virke så du er inde på noget af det rigtige Lasse :)\nDet er altid rart når legenderne er enige med mig :)\nOk dvs hvis man skal køre 90 kg i uge 4 skal alle reps så være på 90 kg eller skal\nman man tage 90 kg som sidste sæt?\nI følge eksemplet skal alle sæt være med en belastning på 80-90 kg. Altså minimum 80, maksimum 90 :)\nKan du ikke lavet et eks. hvor du i stedet for forøgelse i muskelmassen, så laver en forøgelse i muskeludholden i stedet for??\nAltså hvor mange % man skal tage af sin maks. vægt og hvor mange gentagelser, osv??\nM.V.H. Martin Johannesen\nKan jeg godt bruge det her progression ? – Det er nemlig sådan at jeg gerne vil tabe mig og derfor spiser lidt mindre samtidig med at jeg cykel træner 30 – 60 min hver dag.\nDet jeg spørger om er så derfor om jeg kan udvikle mig både mht. styrke og muskel størrelse imens jeg ligger i energi-underskud ?\nDu kan sagtens benytte dig af progression selvom du cutter, dog vil det selvfølgelig være svært for dig at stige i belastning når du ligger i kalorieunderskud. At træne efter dagsform kan derfor godt benyttes under cut, men progression i sæt/rep kombinationen er stadig fint!\nDu kan ikke udvikle din muskelmasse og tabe fedt på samme tid, kun med meget få undtagelser. At stige i styrke er muligt til en vis grad..\nDet vil hjælpe dig meget af læse: https://fitness-blog.dk/guide-til-drømmekroppen-del-2/\nDu er meget velkommen til at skrive igen hvis du kommer i tvivl om noget.\nSuper fede artikler du skriver og meget brugbare :-)\nHar tænkt mig at prøve progression programmet, da jeg syntes jeg er gået lidt i stå.\nHvordan vil du anbefale at mave træningen skal udføres? Jeg kører oftest”sit ups” på bold og liggende benløft. Der bliver 5×5 fem gentagelser jo nok i underkanten??\nEr glad for du kan bruge mine artikler! :)\nMavetræning i forhold til progression kan sagtens køres på samme måde som alle andre øvelser. Du skal huske på at mavemusklerne vokser og bliver stimuleret optimalt på samme måde som resten af dine muskler. Det kan sagtens give gode resultater at kører 5 sæt x 5 reps, men hvis du ikke føler det virker for dig så kan du sagtens bare kører f.eks. 4 x 10-12 i maven og så kører progressionen i de andre øvelser. Intet problem :)\nJeg må indrømme jeg også selv kører lidt flere gentagelser i mavetræningen i forhold til resten af kroppen..\njeg er en fyr på 36 somre, som er gået istå i omkring 8 år (børn og den du´r).\nEr lige gået igang med at træne igen, men hjemme… det er nogen fede ting du skriver omkring træning, da jeg nikker genkendende til de ting du skriver…\nJeg er selv tidligere fitness-instruktør (SAA certificeret), men fandt ud af det gav mig ikke lige rigtig BRØD på bordet!! jeg har et spørgsmål til dig (ved ikke om du kender det), men “dengang” jeg trænede AKTIVT tog mig og min træningspartner noget der hed OKG, kender du det og HVOR kan man få fat på det? ved du det?\nJeg har aldrig selv benyttet mig af OKG, men du kan finde information om produktet her: http://www.bodybuilding.com/store/okg.html – Der er også links til forhandlere længere nede på siden.\nhvorfor skriver du at uge 1-2 skal man tage 75-85 % og så i uge 3-4 skal man gå ned på 80-90 % igen, hvorfor ikke 85-95 % ?\nhej Lasse. Når man nu har gennemført en Progression, og har taget dekonditionering derefter, skriver du at man kan starte med Progression igen, skal man så ta en ny 5RM efter dekonditionering og køre efter den. håber du forstår spørgsmålet. mvh Odgaard.\nJeg træner derhjemme med to vægte.. kan man ikke sørge for progression ved hjælp af flere sæt og/eller flere reps, istedet for tungere vægte?\nJeg træner derhjemme med to vægte.. kan man ikke sørge for progression ved hjælp af flere sæt og/eller flere reps, istedet for tungere vægte??\nHej igen Lasse, håbede du kunne svare på mit spørgsmål ovenfor^ ? :)\nLad os sige du kører din progression sådan her. Vi antager at den samlede belastning på dine vægte, er 10 kg.\nUge 1+2: 2 x 15 reps = 300 kg.\nUge 3+4: 3 x 12 reps = 360 kg.\nUge 5+6: 4 x 10 reps = 400 kg.\nEksemplet viser at du sagtens kan lave en progression i volumen(det samlede antal reps eller samlet vægt), men hvis du konstant kører med samme belastning, vil du ikke opnå en progression i intensitet og du vil aldrig opnår en fuld rekruttering af alle muskelfibre. Konklusionen er altså, at det langt fra er en optimal løsning. Du har brug for at kunne stige i belastning.\nHej Lasse, er der en vægt man mindst skal stige med før kroppen registrer det? har vist læst et sted at når man skal stige i vægt, skal det være mindst 2,5 kg. eller sådan noget fordi kroppen registrer ikke en stigning på f.eks. 1 kg.? eller hvordan er det ?\nDer er spekulationer om hvor stor en forøgelse af belastning skal være, før kroppen bemærker det. Derfor er en god tommelfingerregel, som du selv siger, at sigte efter min. 2,5 kg.\nDet afhænger jo dog meget af den enkelte øvelse. I store tunge øvelser som f.eks. squat er det ikke det store problem at stige 2,5 kg, men i f.eks. DB Curls kan det godt være svært. Derfor bør man regulere den regel ind efter hvilken øvelse det drejer sig om.\nJeg er 195 cm høj og vejer pt 93 kilo.. Jeg har læst denne artikel og vil gerne starte med styrketræning.. Jeg går efter muskelmasse og markeret. Har bænksæt i kælderen..\nKan jeg køre efter det du skriver her, eller kan du anbefale noget.\nHar talt med forskellige træner i fitness centre, men føler ikke rigtig de går ind for sagen 100%\nKasper P,40 år\nFor at få optimale resultater med din træning, er det vigtigt at du sætter dig ind i de mest basale ting omkring træning og kost. Jeg har skrevet en del artikler her på siden, som behandler de vigtigste evner.\nDu kan starte med min store guide mod drømmekroppen. Den behandler de mest væsentlige emner, på en forholdsvis kort måde. Derfra kan du så gå dybere i emnerne, ved hjælp af de mere uddybende artikler.\nDel 1: https://fitness-blog.dk/guide-til-dr%C3%B8mmekroppen-del1-140/\nDel 2: https://fitness-blog.dk/guide-til-dr%C3%B8mmekroppen-del-2-160/\nHåber det kan hjælpe dig lidt på vej. Du er selvfølgelig meget velkommen til at skrive igen, hvis du kommer i tvivl om noget.\nHej lasse ;D\njeg har læst mange af dine artikler, og jeg er meget inspireret.\njeg har trænet i ca.2 år og kører 7 X 4 reps, og jeg syntes godt at det kan blive lidt kedeligt i længden altid at køre de samme øvelser, så jeg variere meget.\nMit spørgsmål bliver så: er det dumt at variere med øvelserne under dette 8 ugers forløb. Skal man kører de samme øvelser indtil man starter programmet forfra ?\nUden at vide Lasses egen holdning til dit spørgsmål så kan jeg selv relatere meget til din problemstilling, og mit eget synspunkt er at det kan du som sådan godt så længe du selvfølgelig køre rimelig striks med de store øvelser, så kan du sagtens variere mellem nogle af de mindre isolationsøvelser en gang imellem.\nJeg er delvis enig med Christian her.\nNår du træner en cyklus, f.eks. et program over 8 uger, så synes jeg IKKE du skal variere særlig meget i dit øvelsesvalg.\nHvis du vil skabe en lille variation, så skal du, ligesom Christian er inde på, skifte ud i dine isolationsøvelser fremfor basisøvelser.\nDet der sker når du skifte en velkendt øvelse, ud med en anden, er at din krop først skal “lære” den nye øvelse og dens bevægelsesmønster. Derfor vil du de første par gange, være forholdsvis svag i den nye øvelse og hypertrofi-potentialet, vil derfor være begrænset, i forhold til en øvelse, som du har trænet meget og hvor du har opbygget en god styrke.\nMen variation er en udemærket ting, så længe du gør det med måde :)\nDet afspejler bare at vi har forskellig holdning til isolationsøvelser ^^ Men det har vel også noget at gøre med at jeg ikke træner for maksimal hypertrofi.\nChristian: Lige præcis :)\ncool ;D tak for hjælpen.\nDeload= NUL bodybuilding?\neller kan jeg kører med lav vægt i deload perioden?\nDecon = ingen træning.\nDeload = træning med lav vægt.\nNår du skriver Romanian Deadlift/Legpress, betyder det så dødløft mandag, og benpres torsdag? :)\nJeg er muligvis forvirret, men hvor har jeg skrevet det henne?\nDet lyder til du har opfattet det rigtigt, men det afhænger af hvilket eksempel du hentyder til.\njeg er 40 år, og har trænet ca. 20 år, uden længere pauser.\nde sidste 5-7 år, uden fremskridt. Jeg er 190cm 40 år, og vejer pt. 85 kg. Jeg startede som 20årig, på 65 kg, toppede som 30 årig på 95kg og ligger nu stabilt på 85.\nJeg har læst din blog, og kunne godt tænke mig lidt rådgivning til planlægge en træningprogram, max 90 minutter, 3 dage om ugen.\njeg kører 3 muskelgrupper pr gang. fx. Bryst, biceps, skulder , 1-2 dages pause, så ryg, ben , triceps , 1-2 dages pause, og så forfra. ,\nKonditionstræning 10min hver gang som opvarming , løb, step, eller crosstrainer.\nMave, som afslutning, hver gang, ca 5 minutter.\nJeg kører ca. 20 minutter pr. muskelgruppe, fx. 3 forskellige bryst øvelser, skrå bænkpress 3 sæt a 8, flad bænk, 3sæt a 8rep, skrå med håndvægte (3 sæt a 8)\n– går op i vægt i hvert sæt.\ndet er jo alt alt for meget, i relation til dine forslag.\njeg kan godt se, at træne 3 sæt a 8, = 24 rep, pr muskel, og så 3 muskelgrupper pr. dag = 3×24 = 72 rep , det er sgu ret meget.\nog jeg har jo netop også problemet med , at der ingen fremdrift er, fordi jeg ikke forstår/bruger din teknik med at køre progressivt op, og holde træningspause.\nJeg ville gerne have noget rådgivning, og måske hjælp til at lave et specifkt program til mig – kan du hjælpe (måske ikke her på blokken, men hvordan så ) ??\nSom du har forstået rigtigt, så kan jeg ikke ligge individuelle programmer til alle som henvender sig her på siden. Vi kan dog sagtens prøve at hjælpe dig alligevel.\nHvis du har lyst, kan du prøve at skrive dit program ned, så kan vi tage et kig :)\ntak for nogle super fede indlæg. har læst at om den optimale træning til den perfekte krop. og det lyder alt sammen rimelig fornuftigt :)\njeg har trænet nogle år og ønsker lidt udfordring eller en anden trænings metode end den jeg har kørt. så jeg har kigget lidt på et HST program.\ndet minder lidt om det progarm du har skrevet om. men er det nået du kan anbefale?\nhar også tænkt mig at prøve dit program, men hvor mange dage om ugen løber det over?\n3 dage eller? og er det fullbody program man kører hver dag?\nJeg har prøvet HST selv og har også set andre køre det, men jeg er aldrig rigtig “faldet” for det. Jeg bryder mig ikke om at det hele er så planlagt som det er. Der er, efter min mening, ikke plads til at improvisere.\nMht. til mit program, så har jeg jo udgivet lidt forskellige. Hvilket et hentyder du til her?\nfed blok lasse.\nhar lige 3 spørgsmål ;)\n1.: der i 6-7 dages pausen (Dekonditioneringen) kan man vel godt løbe, ellers ville jeg da føle jeg gik død uden lidt motion, så kan man vel bare tage en uges cardio ? ;)\ntænkte at lave et cut og så derefter lave en periode med Dekonditionering (for dekonditionering og progressionen er vel ikke så god til cut, i progressions fasen skal man vel have mere mad end normalt) ?\nmed hensyn til cut tænkte jeg at skifte mit 4-split ud med fullbody 5×5 og så løbe 10 min. hvergang efter plus 1 times cardio hold som kickboksning og spinning 2 gange i ugen …\njeg har et dårligt blodsukker eller nerver og sådan tror jeg til trods for min über sunder kost og kan simpelthen ikke holde ud at spise mindre jeg kan mærke at jeg bare mangler energi til skole osv (til trods for jeg tager de daglige vitaminpiller og 20 gram udo´s). . så ved ikke lige om du har nogle idéer til cut uden at sulte sin organisme? .. ved den sikkert er svær men… ja kan ikke fungere når jeg gør det og så går jeg bare og drømmer om slik og pizza fordi jeg er så sulten … (og ja har prøvet at drikke 4-5 liter vand for at stille sulten).\nBy the way 4-split er min vens idé hehe troede det ville virke på mig (det har virket lidt fordi jeg har presset mig mere med backup.. men tror vi laver overkill), har en træningspartner, han holder ingen diæt og han syntes de der træningsprincipper ikke virker på ham (eller han gider dem ikke), han kan træne hardcore 24/7 og har 1 milliard øvelser per muskelgruppe… og 3-4 sæt lige meget om det er 5 eller 14 reps.\n– og det værste er det virker på ham han er pisse stor og ja ikke “lean” men ligeså “lean” som mig til trods for vores forskellige diæt og hans mangel på samme (og nej han tager ikke noget juice)!, gode gener hehe, andre der kender disse irraterende freaks ? ;)\n1) Du må gerne dyrke cardio under dekonditionering. Hvorfor dekonditionere du? Husk det kun er nødvendigt/godt hvis du har trænet hårdt og tungt over en længere periode.\n2) Du kan godt skabe en progression i perioder med kalorieunderskud, men du har ret i at det er sværere end når du har et overskud af energi hver dag. Jeg synes dog du bør prøve alligevel. På den måde er du også sikker på at du træner tungt nok.\n3) Vi er alle forskellige og fordi 4-split virker på din en er det ikke sikkert det virker på dig. Det kunne jo også godt tænkes at din ven ville vokse endnu bedre af 2-split eller fullbody.\nDu kan se et eksempel, på hvordan du kan spise under cut her.\njeg ville dekonditionere pga. jeg føler ikke rigtigt jeg får særligt meget fremgang i styrke, i nogle øvelser er jeg tæt på at have samme styrke da jeg startede ?!?..\nmåske er det også fordi jeg tager den på “føle” lidt hvad man lige syntes er max for idag og hvis det var for let i første set tager man bare lidt mere til man er oppe på noget der ligner failure…\nmåske fordi jeg ikke lige helt forstår alle de progressions principper og om man skal bruge dem samtadigt osv. (f.eks dekonditionering og sådan noget med super sette osv. syntes alle disse smarte ting virker uoverskueligt for at være helt ærlig) det med at dekonditionere og herefter gradvist øge progressionen fra ret lavt (som i mine øre stadigvæk virker lidt for lavt hehe) og så til at man til sidst skulle kunne tage mere virker ok, virker spændende.\nden eneste progression (hvis jeg har forstået det rigtigt) jeg har kørt er egentligt at presse mig selv til næsten failure hele tiden og tage halve uger hvor jeg kørte 2×14 med lav intensitet og så det at skifte program og øvelser hver 2-3 måned.\nmåske man skulle skrive en logbog… hehe der er så meget tæller heller ikke kalorier men spørger men krop (den er ret tit sulten) .. get fit 101 ;)\nDu skal passe på med at gøre træning mere avanceret end det egentlig er. Jeg tror du har brug for et nyt simpelt program og nogle simple regler du kan følge. Tag 5 dages pause fra træning og begynd på program A fra denne artikel. Det ser sådan her ud:\n* Hvis det er vigtigt for dig at få store arme hurtigt, så kan du tilføje et superset (kør øvelserne samtidig) med:\nDips og Barbell Curls.\n1) God teknik med hele gentagelser, altid.\n2) Du SKAL minimum stige i belastning hver andet træningspas. Sigt efter at forøge med 2,5 kg eller 2% (det som er lige fleste kilo).\n3) Spis sundt og rigeligt. Hvis du ikke forstår at spise nok af de rigtige ting, så opnår du ingen resultater og så kan du træne i 10 år uden at få 1/10 af de resultater du drømmer om.\n4) Sov 8+ timer om natten.\nHej lasse.. har et spørgsmål til træning, håber du kan hjælpe. jeg er ny begynder og vejer kun 65 og er 22 år. hvor mange gange skal man træne bryst/biceps og ryg/triceps om ugen? og jeg bruger ikk protein er det godt og bruge det?\nJeg synes du skal starte med at læse rundt her på siden. Der er en masse artikler du nok vil kunne lære en del af, men jeg da godt give en god start:\nJeg har spørgsmål ved progression.\nJeg har haft et problem med seneskedehindebetændelse i venstre underarm. Jeg er netop begyndt med træningen efter en lang pause på 3-4 måneder.\nJeg er meget fokuseret på at starte forsigtigt op, for at undgå en tilsvarende skade. I praksis betyder det at jeg kører en 3 x 12 gentagelser pr. øvelse. I starten et simpelt full body program og senere et splitprogram med flere øvelser, men fortsat med en 10-12 gentagelser.\nSom nævnt, jeg vil gerne undgå et overbelaste sener osv., men omvendt vil jeg gerne have en vis grad af progression for ikke at ”spilde tiden”.\nMit spørgsmål er, hvor lidt kan jeg øge vægten med og stadig at opnå en progression. I f.eks. brystpres starter jeg med 60 kg, 3 x 12 gentagelser. Hvis jeg efter hver 2. uge øger med 2-3 kg i alt, er det så tilstrækkeligt til at musklerne stimuleres det ekstra? Eller er det for lidt?\nHåber du har et par ideer.\nhar dog lige fundet et 2-split, kan ikke huske hvor, men et jeg syntes var fedt, vil gerne beholde de dejlige detaljerede markeringer jeg har fået på forarme, skulder-nakke, calves som jeg ikke får ved kun at køre de 3 store, så kører de 3 store 5×5 og så extensions 3×8.\n– gør jeg\n– hvad byggger du det på lasse, det er da ret meget at stige altså mener du generalt eller når man kører med Dekonditioneringen & progressionen ?.\n– spiser hver 2-4 time, 5-6 måltider, grøntsager, nødder, fedtfattigt kød, fuldkornsknækbrød, brune ris, havregryn, bær, frugt, vitaminer og 20G udos hver dag.\n, kan dog ikke tåle protein pulver, og har det findt med det for får massere af protein i maden, jeg tæller ikke mine kalorier men har da fået godt markeret ovrekrop og ben, mangler bare maven, min fedt procent er på 13,5… så skal lige lidt ned.\n– ja det gør jeg fra 7 til 9-10 timer engang imellem\nDet er godt du starter forsigtigt op. Hvorfor har du valgt 3 x 12? Er det noget du har fået anbefalet eller er det bare hvad du mener, vil belaste din underarm mindst muligt?\nTror du, hvis du kører f.eks. 5 x 5, at det bliver for tungt for din arm?\nHvis du er bange for at stige for hurtigt, så kan du sagtens i starten bare holde dig på 2-3 kg forøgelser pr. 14 dag, og så forøge lidt oftere når din underarm er blevet stærkere. Du vil selvfølgelig ikke vokse optimalt, men dit fokus bør være på genoptræningen af din arm den første måneds tid, sådan at du er sikker på ikke at ramme ind i en pause på 4 måneder igen.\nJeg har valgt at køre 3 x 12 helt bevidst og det er naturligvis for at holde vægten nede. Skaden opstod i forbindelse med at jeg kørte 5 x 5 og steg en del i belastning, især i rygøvelserne, som måske belaster hånd, håndled og underarm mere end ”push” øvelser.\nSom nævnt, jeg starter forsigtigt op med lavere vægt og vil nu øge vægten langsomt for at give sener mv. en længere tilvænnings periode.\nJeg vil dog efter lidt tid med hyppig træning gå ned i gentagelser, men stadig ligge omkring 8-10 gentagelser. Der vil nok gå i hvert fald en 6 mdr. før jeg går ned til 5 gentagelser i ”pull” øvelserne. Men det kommer også an på hvordan min krop reagerer hen ad vejen.\nSkal til sidst lige tilføje, at hvorfor jeg også vil holde antallet af gentagelser oppe på 10-8 også skyldes almindelig variation i træningen. Jeg har trænet tungt (5 x 5) i en længere periode og savner nu bare at træne på lidt anden vis.\nHvilke øvelser kørte du da du fik skaden?\nHar du haft nogen hvor dit håndled har været fastlåst i en unaturlig stilling, f.eks. Barbell Curls (curls med lige stang)?\nNej, jeg har udelukkende kørt Dumbbell Curl til biceps. Til ryg kørte jeg Cable Seated Row, Seated Row i maskine og Cable Pulldown.\nJeg oplevede at min venstre hånd havde svært ved at bevare grebet under øvelserne. Ganske enkelt fordi den ikke var stærk nok til den pågældende vægt. Det har nok været med til at give den overbelastning af underarmen. VIl lige tilføje at jeg altid har stor fokus teknik når jeg udfører øvelserne.\nUdover at starte langsomt op, kører jeg nu lidt øvelser rettet mod at styrke håndled og underarm.Som evt. supplement har jeg købt nogle bandager der kan støtte og aflaste mit greb (hånd, håndled og underarm). Jeg vil naturligvis gerne undgå tilsvarende skader i fremtiden.\nOkay, det kan muligvis godt skyldes de øvelser hvor dit håndled er fastlåst i en bestemt bevægelse: Seated Row i Maskine og Cable Pulldown, det er dog selvfølgelig ikke sikkert at det er derfor.\nDet lyder til at du har styr på hvad det kræver, så er det super. Du må endelig vende tilbage hvis der opstår andre spørgsmål eller bare har brug for lidt sparring.\nhej igen lasse savner lidt feedback på mit program:\nskrå bænk 3×10\nevt. push-ups 1xfailure\nskuldepress db 3×10\nlaterals/nakke med tæt græb/stang 3×10\nbagskulder db 3×10\nfransk pres 3×10\n– dødløft .. 4×6, eller tænker måske 5×1 … (er usikker om hvordan den skal være da den er så fucking hård, og om den skal være der vær gang)\n– calves i smith stativ på skammel 3×16-18\n– evt.skiftevis leg extension foran 3×12 &leg extension baglår 3×10\n– Pull-ups 3xfailure\n– row med stang 3×10\n– cable pulldown smalt greb 3×10 (når der ikke køres ekstra leg extensions)\n– Biceps reversed curl (for forarme) 3×10\n– biceps sidende med den der “foldede stang”\n– biceps db 2×12-14\nudover det kører jeg 3-4 maveøvelser der hjemme 3-4 gange i ugen og løber 1-4 gange i ugen, målet er at beholde muskelmassen og markeringerne på de hele kroppen og så tabe fedt fra 13,5 og ned på 10-11 ….\nhej lasse mig der lige postede programmet ovenover.\njeg er lidt usikker på om her i vinters har jeg trænet meget, har ligget lidt i kalorieoverskud ikke meget, men lidt og fået 57 kilos solid muskelmasse (haha ikke det helt vilde men ud af en 170 høj krop og ialt 66 kilo er det vel ok).\ni vinterperioden trænede jeg en masse øvelser og fokuserede selvfølgelig på hovedmuskeløvelserne men også meget på de små detaljer som forarmene, calves nakken, og ja general symetri (er ikke typen der vil have gigant arme i forhold til resten men en god arm er på sin plads).\nmit spørgsmål er: når jeg nu vil tabe det sidste fedt om maven om det så er nødvændigt at træne alle de små muskler man har kæmpet hårdt for at få markeret, altså tænker hvis nu jeg sådan helt firkantet gik over til at program kun med de 3 basisøvelser ville alle de små muskler jeg har kæmpet hårdt for vel forsvinde ??, og især med kalorieunderskud?\n– eller hvordan fungerer det? man skal vel træne for at beholde det man har..\njeg ved det ikke men det er derfor mit foreslåede træningsprogram oven over har så mange øvelser.\nhilsen sebastian/ skipperskræk\n+ en lille tilføjelse\nhvis målet er mere muskelmasse men vil gerne se cuttet ud= lavere fedt procent.\nvil du så råde mig til at starte med at cutte fedtprocenten ned og så starte en stille op bulkning, eller er det bedst at bulke muskelmassen op og så cutte ned…\n(min fedtprocent er på 13,5)\nDet er lidt umuligt at svare på dine spørgsmål, da du ikke kommer med informationer som fx. hvor lang tid du har trænet.\nJeg går ud fra at du har trænet i 8-14 måneder, og det taget i betragtning synes jeg at dit program er lige lovlig omfattende. Hvis mit bud er rigtigt, synes jeg at du skal kigge på Lasses artikel om 2 split.\nJeg synes udmærket at du kan køre nogle isolations øvelser, men læg dit fokus på basisøvelserne. Ikke kun de 3 store, men også Bent-Over Rows og Military Press.\nJeg forstår ikke helt hvad det er du har i tankerne. Du vil cutte nu, og hvornår er det så at du vil begynde at bulke? Siden du kun er 3% væk fra din ønskede fedtprocent, mener jeg godt at du kan bulke 1-2 måneder mere.\nDu skriver at du træner mave ved siden af, hvor jeg nok vil råde dig til at inkludere det i dit program. Jeg kunne foretille mig at din testosterone (Og muligvis også andre stoffer som insulin) produktion vil være størst ved en sammenhængende træning. Din mave bør derfor respondere bedre på træningen hvis du træner den samtidig med de andre muskler. Kan også forestille mig at det er bedre for motivationen, men det er vel individuelt.\nTil sidst, en lille ting som du helt sikkert godt ved, men som jeg alligevel er så flabet lige at ville skrive, er at det er ikke 57 kg muskelmasse. Det er 57 kg fedtfri masse, hvor det meste nok består af knogler, osv. Det var lige min flabede kommentar :P\nhehe tak for den flabede kommentar, men blodårene på armene og skulder, et hak ind ved den store benmuskel og en brystkasse der går udover maven er der da kommet 57 kg eller ej ;)\nder mangler sku bare maven og røven hvor mit fedt har det med også at daske lidt fra hehe… og 10-20 kilo muskler .. bikini babes der kommer rendende osv. ;P..\njo men har trænet ca. 19 måneder, første halve år-9 måneder var med semi seriøs kost (en stille overgang fra pizza/burger cola diéten som ikke gjorde mig så sexet) og en start med maskiner og et mål om bare at tabe sig med en fedtprocent på de 22-26 vil jeg skyde på.\njeg tænker at cutte sådan i god tid til sommer (maj, juni) og ja måske enda snart fordi jeg er træt af det sidste fedt…\ndet jeg mener er at jeg har hørt at jo lavere ens fedtprocent er når man starter på at bulke jo mindre fedt tager man på under bulkningen, så derfor vill jeg hører om lasse kunne bekrafte dette og foreslå mig først at cutte og så bygge lidt mere muskel op efterfølgende?.\nmåske jeg skulle køre fullbody og så en maaaaasse cardio under cut?\njeg må også krybe til korset og erkende at jeg her til aften er helt færdig på den nederen måde (løb 20 minutter+mave imorges og trænede det her program halvanden til 1 time og 3 kvarter her til aften).\n– tager også alle de iso øvelser mest fordi jeg tænker at hvis jeg dropper mange af de iso øvelser jeg har vil jeg midste de detaljer som større bryst, ryg, ben, forarme, blodårer osv. jeg har fået på de steder netop ved at tage dem?!? de var der sku ikke før da jeg begyndte på det….\n– også derfor jeg går der ned og træner til næsten failure i hvert sæt fordi det virkelig gjorde en markant forskel da jeg begyndte, kan man virkelig bygge muskelmasse uden, jeg forstår ikke helt alt det (ja måske mig der er fatsvag, men) alt det komplicerede omkring at man skal køre RM% dit og dat og holde ugers pauser og så starte med en vægt som jeg kunne tage med en arm og forvente at få resultater og enda ekstra styrke efterfølgende ??!?\n(sorry for the newb frustation ;))\nSkipperskræk (jeg kan ikke tage det navn seriøst):\nNår du træner med vægte sker der en aktivering af muskelfiber. Aktiveringen sker efter hvilke muskler du bruger og hvor tæt du ligger på din 1RM. Jo tættere du løfter på din 1RM, des mere sikker kan du være på at aktivere samtlige muskelfibre i den pågældende muskel. Altså: dine muskler kommer ikke til at se anderledes ud, bare fordi du dropper alt isolationsarbejdet og begynder på nogle flere basisøvelser. Den eneste forskel er at du vil blive større, stærkere og mere funktionel end du har været tidligere.\nGlem alt om pauser og % af RM, men træn BASIS og TUNGT.\nResten tror jeg Troels tager sig af, han har jo hjulpet dig godt allerede.\nDet lyder som om du bare vil have et program der er lige til at gå til, men stadig super effektivt, og det er i grund og bund også den helt rigtige indstilling. Ingen grund til at hænge sig for meget i detaljer, men at du bare får knækket noget jern. Og så selvfølgelig at det er sjovt, og at du bliv er tilfreds med dine resultater. Det sidste råd Lasse siger, er nok det mest enkle inden for træning, men nok også det bedste.\nNu anbefalede jeg dig 2 Split, men siden at det virkelig lyder som om at du brænder for et Fullbody program, synes jeg at du skal kigge på Lasses porgram B i den her artikel: https://fitness-blog.dk/trningsprogram-hvordan-trning-br-opbygges-i-forhold-til-erfaring-1341/\nHvis du godt vil smide fedtet nu, synes jeg bare at du skal gøre det. Meningen med træning er ikke at kunne vise kroppen rem på stranden, men selv at være tilfreds med den (Hvis det da overhovedet er muligt for os dødelige).\nTræning er ikke universielt, og iso øvelser kan da godt virke for dig, selvom de ikke gør det for de fleste. Lav den træning der passer bedst til din krop. Men vær kritisk. Siden du begyndte på din mere atypiske træning, har du måske været mere seriøs med både træning og kost, og det er det der har gjort forskellen – ikke dit program. Jeg synes ihvertfald at du skal kigge lidt på nogle af Lasses programmer, og så måske om 1 år se igen om det ikke har givet dig bedre resultater, end alt det iso arbejde.\nHvis du definerer detaljer som større bryst, ryg, ben, osv. kan jeg godt fortælle dig at basisøvelserne burde give dig langt bedre resultater. Hvis du nu med detaljer mente fx. de øverste bryst fibre kunne jeg godt forstå at iso arbejdet havde givet dig bedre, men igen igen fokuser på basisøvelserne.\nOk for at komme lidt væk fra den pointe, som jeg vist har kørt nok rundt i, så synes jeg at det med mindre fedt under bulk lyder mærkeligt, bare fordi du starter med at være ripped.\nHvis vi nu siger at du tager 5% fedt på under bulk, så bliver det jo det samme antal kg, uanset om dit udgangspunkt er 10 eller 12%.\nJeg tror at det du har hørt hænger sammen med dannelsen af nye fedtceller. Men det afhænger ikke af hvad din fedtprocent er på nu, men hvad den har været på. Har du været på 25%, og er gået ned på 12%, har du lige så mange fedtceller som hvis du er gået ned på 10%. Lidt dårligt forklaret, men min pointe er bare at du tager x antal kg på under din bulk (Afhængigt af dit kcal overskud selvfølgelig) uanset hvor du er startet fra.\nTil sidst, rigtig flot fedttab. Strandformen kan da ikke være mange kg væk? :)\nhey både lasse og troels siger tak.\nbasis og tungt… 5×5 ?… den der 5×5 er hård for leddene ? well.\nmit følgende svar (videre spørgsmål, er nok lidt dårligt formuleret, prøver så godt jeg kan)\nfor det første har jeg hele tiden kørt alle basisøvelserne, så kører jeg bare en masse andre ved siden af.\nja de sidste kilo er vel de sværeste, ved ikke hvor mange kilo der er fra 13,5 til 10.. :) har tabt mig så meget ved at spise ret systematisk fanatisk sundt 5-7 gange om dagen, dog uden at tælle kalorierer osv.. vil hellere løbe mere end at sulte mig selv, for så har jeg ikke energi til skolen eller træning generelt, derfor jeg tænkte at lave fullbody så der er mere tid til løb.,\nmed min brystkasse osv. kom lidt frem sidste sommer efter intense uger med fullbody packed basis 5×5, herefter startede jeg at træne med en ven som har trænet mange år (men han aner ikke en skid om det han er dog STOR) vi har så kørt 3-4 split i 4-5 måneder (jeg har efter humør skiftet fra 2×14 til 3×12 og 3-4×6-8) med basis og en maaaasse iso øvelser og det har sku sparket gang i noget med brystet og ja generalt på kroppen, meget mere nyanceret bryst & skulder parti, nakke, mine calves og ja så er der min ynglingsmuskel (en lidt anden end de fleste) men forarmene det ser for fedt ud med store massive muskler så man har en robust forarm.\n(min ven mener også man skalløbe om morgnen før morgenmad – har han fået resultater ved)\nmen du har sikkert ret i det er kosten og det faktum at jeg har trænet tungere.\nved det ikke, jeg holdt i en periode op med at træne laterals og bagskulder og calves… og begyndte så igen til januar og kan sagtens se forskel … hmmm ..?\nplus jeg startede i januar med reversed curl og kan sagtens se det på min forarme…\nog da jeg startede med at tilføje cable crossovers syntes jeg mit bryst føltes mere “tight” men det var på føle plan med den sidste.\nmen ja fokus på basis kan jeg godt forholde mig til.\nog til lasse så kan jeg jo godt se idéen med den der progression men har min tvivl omkring hvordan det udføres og om man helt seriøst får super resultater. eller bør tilføje calves, foarme nakke og f.eks bryst flyes eller om det er nonsens.\nhvilke programmer kører i (f.eks under cut) , og har i nogle billeder af resultater med ren basis øvelser?\ner sikker på i ved hvad i snakker om prøver bare at forstå det, og holde det simpelt effektivt og sjovt. (er lige begyndt at notere kilo ned som noget nyt)\nsyntes en masse af tingene lyder spændende, bare lige hvad man kører til hvad af mål osv, og om i selv har preøvet progressionen og basis øvelse filosofien\nhilsen skipperskræk (kan godt kalde mig anders and istedet ;P)\nforrasten, når man starter på f.eks et at kører en øvelse, er det så bedst at starte sæt 1 med max man kan og så kører ned i efterfølgende sæt hvis det er nødvændigt eller er det bedst at starte stille og kører op af i sæt til max i sidste ??.. eller skal man varriere det ?\nplus hvis man kører en serie af 3×10 og man føler i det ene sæt at kunne tage 12 og det sidste 8.. er det godt eller ??\nigen tak for respons\nhvis man vil ha funktionel styrke og være buff er progression så godt ?\n“hvis man vil ha funktionel styrke og være buff er progression så godt?”\nProgression er nødvendigt ligemeget hvad. Ikke kun i din træning, men også i dit liv generelt. Progression betyder jo egentlig bare at du udvikler dig. I træning betyder det at du løfter tungere vægte, flere gange. I livet kan det betyde af du udvikler dig som menneske eller fagligt. Du skal udfordre dig selv for at blive bedre og derfor skal du skabe en progression. Hvis du aldrig udfordrer din krop, så ser den jo hele ingen grund til at blive bedre?\nHvorfor blive større og stærkere, hvis du alligevel aldrig løfter tungere vægte?\ndet giver god mening lasse.\njeg er der nu hvor jeg tit prøver at tage mere på men så bliver det logisk tit kun til 7-8 gentagelser og det er jo fint, men hvis man satser på de 10-12 er det jo ikke. eller er det. det er jo ikke optimalt at køre med 5 reps hele tiden f.eks (for at kunne køre tungere) men er det så i skiftet fra de forskellige metoder at progression sker, eller kan man kører 3×10 eller 5×5 i en længere periode og på en eller anden måde gå frem der, snyde kroppen, eller er det her det med en uges pause og så stille gå frem hopper ind og siger “hej med dig og stille og roligt øger vægten fra meeeeget lav”?\ngår udfra det er det du mener, så har jeg forstået det tror jeg.\nen anden ting var jeg så du skrev en artikel omkring at træne calves for større calves hvor du tilskriver at squat ikke gør det større, syntes måske sådan lige umidelbart (ikke for at være en flabet nybegynder der tror han ved bedre men fordi min logik siger det) at det modsiger din teori om at iso øvelser er spild af tid…\n:) men tak for feedbacken lasse\nSkipperskræk: Du kan fremprovokere progressionen ved at falde i gentagelser og dermed gøre det nemmere at stige i belastning. Men progression kan ske på flere forskellige “niveauer”. Du kan skabe progression i volumen, intensitet, frekvens, densitet osv. Som tommelfingerregel bør du gå efter progression i både volumen og intensitet. Volumen er den samlede arbejdsmængde, f.eks. i en øvelse er det sæt x gentagelser x belastning. Så kører du 5 sæt x 5 gentagelser med 100 kg ender din volumen i den runde på 2500 kg. Intensitet er % af RM. Altså hvor tæt du tungt du løfter.\nLad os tage et eksempel på hvordan en progression i både volumen og intensitet ser ud, fra den ene træning til den anden:\nTræning 1, squat (1RM på 110 kg):\n5 sæt x 5 gentagelser med 100 kg.\nVolumen: 2500 kg\nIntensitet: 91% af 1RM\nTræning 2, squat:\n6 sæt x 4 gentagelser med 105 kg.\nIntensitet: 95% af 1RM\nDet er ikke muligt at progresserer både i intensitet og volumen i mange uger i træk, men det bør være målet alligevel :)\nMht. til lægtræning, så har jeg lige opdateret artiklen en lille smule. Isolationsøvelser er ikke spild af tid, men det for rigtig mange (især begyndere) er det slet ikke nødvendigt.\nHey, er igang med at planlægge et træningsprogram; Hvor mange % skal vægten stige hver anden uge?\nAltså uge 1: 25 kg\nUge 3: ?\nJeg syntes at jeg har set at du har lagt et program ud til udregning af progression,men jeg kan ikke finde det!?? Er det muligt at du kunne smide et link?Ellers tak for en spændende og motiverende blog!\nMener du det excel ark som ligger til LFP programmet?\nhar helt glemt jeg har haft skrevet, det må i undskylde.\nJeg vil bare gerne i gang med at styrketræning, vil gerne op og bænke 100kg, men ligger på de 55-60 og det jeg ikke tilfreds med.\njeg er bange for jeg ikke kan finde ud af det med progession, og holde styr på det, og jeg bare smider en masse timer af i fitnesscenter på ingenting.\n– Kan du eventuelt skrive tilbage på min mail? Tvik10@hotmail.com\nLige pt. kører jeg et fullbody program 3 gange om ugen. Det er forskellige øvelser alle gangene. Det er dog altid med samme antal øvelser(6).\nVil du stadig mene, at jeg kan bruge den progression i mit program eller skal jeg ud og køre de samme øvelser hver gang jeg træner før, at det vil fungere 100%?\nMvh. Anders Sørensen\nKan man lave en progressioncyklus på 10 eller er det for langsomt?\n10 uger* :)\nJeg har kørt dit fullbody program i et stykke tid. Eller dvs., at jeg nu er kommet igennem program A og B.\nJeg har så tænkt mig at gå videre med C programmet. Men jeg forstår altså ikke den indlagte progression.\nDet ville være til stor hjælp, hvis du vil svare på følgende:\nDet skal lige siges, at jeg har ikke fået taget mine 5RM max endnu.\nSpørgsmål 1: I hvilke øvelser er det jeg skal køre progression. Er det dem alle, eller er det f.eks. basisøvelserne (Squat, dødløft, bænkpress, military press)?\nSpørgsmål 2: Skal jeg så bruge den progression, som du har lavet i din artikel “Hvad er progression og hvorfor er det så vigtigt?” – hvor du tager udgangspunkt i progression i bænkpress.\nAltså dvs, at de to første uger kører jeg 2 sæt x 12 reps, de næste to uger kører 3 sæt x 8 reps. Altså, er det den progression jeg skal bruge i alle øvelser, eller er det kun en progression, som jeg skal bruge i bænkpress?\nJeg håber virkelig, at du kan hjælpe mig med det her.\nLænge leve basisøvelser... Men hvorfor? - Fitness Blog\n[…] en stor udvokset ko, var Milo en stor stærk mand. Historien om Milo er både en god fortælling om det progressive overloadings princip, men også en god fortælling om at vi ikke skal gøre tingene sværere end de er. Hvorfor skal vi […]\nJeg er lige startet til fitness for omkring en måned siden, men først her for to uger siden har jeg virkelig taget det seriøst, hvor jeg træner stortset hver dag i mindst en halvanden time.\nMin kropsbygning er ikke særlig stor, og da sommeren er der om 2-3 måneder, så vil jeg hører om man kan nå at få en lækker krop, hvis jeg fortsætter min træning i hver dag næsten, inden sommeren..\nDet er bestemt muligt at opnå gode resultater på 2-3 måneder, særligt hvis du træner korrekt og hårdt nok, samt lever og spiser sundt.\nOm det er nok tid til at få en “lækker krop” skal jeg ikke kunne sige. Det er jo en individuelt ting og op til smage og behag om man har en lækker krop.\nMen én ting kan jeg med sikkerhed sige dig. Hvis du ikke træner og ikke forsøger, så får du med garanti ikke den krop, som du ønsker. Så det er ret simpelt – jeg synes at du skal klø på med træningen. Hvis du ikke opnår det ønskede resultat om 2-3 måneder, så er der jo en sommer næste år og så har du 12 måneder til at arbejde dig frem til en “lækker krop”.\nTusind tak for hjælpen Lasse. Det er dejligt at ha en hjælp som dig!\nHar du evt et program over, hvordan man skal spise, hvis jeg skal ha en chance for at opnå mit mål; nemlig at få en markeret krop til sommerferien..\n– Hvis man skal køre cyklussen i alle øvelser, hvad pokker skal man så træne i de 6-10 dage man venter? :-D\nTænker du på dekonditioneringen i forhold til at “vente” i de 6 – 10 dage?\nMeningen med dekonditioneringen er, at holde pause fra træningen. Træningsfri. :-)\nAlternativt kan man køre en uges deload. Dette kan gøres på mange måde, men en mulighed er at halvere belastningen, samt mængden i form af antal sæt, der trænes.


Skjult identitet og skjulte optagelser (Overblik)\nSkjult identitet og skjulte optagelser Offentliggjort 04/23/2002, senest redigeret 08/26/2008 Det er som hovedregel b�de fornuftigt og lovligt at bruge �jne og �rer i journalistisk arbejde. Det er dog ikke lovligt at skaffe sig adgang til andres boliger, lokaler, computere m.v. Der er s�rlige begr�nsninger for brug af apparater til aflytning, observationer, fotografering og optagelser. Persondataloven g�lder for de fleste aktiviteter i samfundet. Den regulerer bl.a. overv�gning (se under emnet persondata). Journalistiske form�l er undtaget fra persondataloven, men den g�lder for ans�ttelses- og kundeforhold ved medier.\nOverv�gning, skjulte optagelser m.v. til journalistiske form�l er reguleret af straffeloven, lov om tv-overv�gning og de presseetiske retningslinjer.\nDu finde oplysninger om to s�rlige omr�der:\nOverv�gning og kontrol p� arbejdspladsen\nCPR og kontrol af bop�l Typiske sp�rgsm�l\nEr det lovligt at udgive sig for en anden?\nMå man lave skjulte optagelser af samtaler?\nEr skjult fotografering lovlig?\nEr tv-overvågning lovligt?\nHvad siger Pressenævnet til skjulte optagelser?\nSøg SENESTE NYT om skjult identitet og skjulte optagelserFrifindelse for optagelse med skjult kamera til brug ved dokumentation af ulovlig handel med hunde (Dom - 17-04-2012)Højesteret fastholdt dom over muldvarp (Artikel - 28-02-2012)Højesteret fastholdt dom over muldvarp (Dom - 21-02-2012)Dom for "Forbryderjagt" (Artikel - 25-11-2011) Afgørelser om skjult identitet og skjulte optagelserDanske domstole (16)Datatilsynet (4)Pressenævnet (20) Læs mereSe alle dokumenter om emnet i dette dokument:Skjult identitet og skjulte optagelser


Vandreture i Rumænien | Opdag Verden\nStorslået, øde og overset bjerglandskab for de seje\nVandring i Rumænien byder på udfordrende terræn med stejle grønne skråninger og eksponerede ruter i et ofte overset hjørne af Sydeuropas bjerge. Transporten dertil er måske ikke den nemmeste og hurtigste, men vandreoplevelsen en dag på toppen af de transsylvanske alper er suveræn. Det er småt med steder sydpå hvor du kan overnatte i telt på længere ruter, men her i de sydlige Karpater i Rumænien har du muligheden. Så hvis du er til bjergvandring med højdemeter og vil med derhen hvor ikke så mange af de andre er, så tag med Opdag Verden til Rumænien. Vi lokker med en stor diversitet i flora og fauna. Skovene rummer en tredjedel af alle Europæiske plantearter og her finder du den største udbredelse af brune bjørne, ulve og losser i Europa. Turlederne på vandreturene i Rumænien er erfarne turledere der selv er med til at udvikle netop den tur de leder, i et tæt samarbejde med Opdag Verden. De nyder bjergenes høje ruter og at dele længere ture i et fælleskab.\nBrug vandreturene i Rumænien til at tage din vandring op i højderne og opleve den mere ukendte del af Europas bjerge i fællesskab med andre.\nFotos fra Vandreture i Rumænien


Nordea har droppet stor euroseddel efter kriminalitet – Ekstra Bladet\nFredag d. 4. mar. 2016 - kl. 15:17 0\nNordea har droppet stor euroseddel efter kriminalitet\nVekselkontorer får ikke længere 500 eurosedler fra storbank. Sedlerne bruges ofte til hvidvask.\nNæsten dagligt rullede pengetransporter fra Nordea op foran et lille vekselkontor i København, som fik leveret stakkevis af 500 eurosedler.\nUni Travel & Exchange på Nørrebrogade havde bestilt valutaen for at betjene kunderne, hvoraf mange var beskæftiget med kriminalitet, fastslog Københavns Byret for nylig.\nMen storbanken har besluttet at sætte en stopper for trafikken, oplyser bankens senior pressekonsulent i en mail til Ritzau. Og det skyldes mistanken om ulovligheder.\n- I forbindelse med den løbende vurdering af vores værditilbud besluttede vi i 2014 at afvikle køb og salg af 500 eurosedler, skriver Laurits Harmer Lassen.\n- Det skyldes blandt andet, at eksterne kilder har indikeret, at 500 eurosedler i mange tilfælde blev brugt til ikke-legitime formål. Derudover oplevede vi, at efterspørgslen efter disse sedler som rejsevaluta var yderst begrænset, oplyser pressekonsulenten.\nI alt leverede Nordea i løbet af næsten tre år ikke mindre end 178.050 af de særlige eurosedler til vekselkontoret.\nI byrettens dom er det fastslået, at Uni Travel & Exchange deltog i hæleri eller forsøg på det for 184 millioner kroner. Imidlertid er dommen blevet anket til landsretten.\nNetop 500 eurosedlen er blevet en så stor favorit hos hashhandlere og andre kriminelle, at Den Europæiske Centralbank overvejer at droppe den, kom det frem for nylig.\nMen den særlige vare har også været på hylderne i et andet vekselkontor, som er tiltalt i en ny straffesag i Københavns Byret.\nSagen skulle have været indledt fredag, men det sker i stedet 15. marts.\nHyppige omvekslinger til blandt andet 500 eurosedler var reelt en service for personer, der har brug for at få hvidvasket fortjeneste fra lovovertrædelser, hævder Bagmandspolitiet.\nOm Nordea også har været storleverandør til dette kontor, ønsker anklager John Catre Nielsen fredag ikke at svare på.\nI alt er der i dette kontor begået hæleri for 28 millioner kroner, lyder påstanden. Men kontoret og to direktører nægter sig skyldige.\nDen ene, der er egyptisk statsborger, har været varetægtsfængslet siden maj. Begrundelsen er blandt andet, at der er frygt for, at han vil stikke af.


Mors dag i Danmark falder altid den 2. søndag i maj. Dagen er en oplagt mulighed for at fortælle din mor, hvor meget du holder af hende. Det kan du for eksempel gøre med et håndskrevet kort og en gave.\nMen hvis du ikke er så vild med idéen om at bruge så mange penge, kan det blive et irritationsmoment hver gang, du skal forære en gave til en, du holder af.\nDu holder sikkert ekstra meget af din mor, og jeres tætte relation vil du forståeligt nok gerne belønne med en gave, fordi hun fortjener det. Det kan være, du vil give hende en rejse til en europæisk storby sammen med dig, et smykke, hun længe har drømt om, eller et nyt designermøbel. Alle tre ting er gaver, din mor aldrig vil glemme. Og hvad er bedre, end en gave, man ikke forventer?\nGiv en uforglemmelig gave til din mor\nVil du give din mor en uforglemmelig gave til mors dag uden at have dårlig samvittighed over at have brugt mange penge, kan du overveje, om du vil investere. Det behøver ikke være aktier, du skal til at sætte dig ind i. Men hvis du har råd til det, kan det være en idé at se nærmere på det, der hedder crowdlending.\nVed du ikke noget om crowdlending i forvejen, er der hjælp at hente. Sitet Min Investering har for eksempel lavet en stor guide over crowdlending for begyndere.\nCrowdlending er, når du tjener penge ved at låne penge til andre. Du kan for eksempel låne penge til andres forbrugslån, rejse, renovering osv. Du har mulighed for at få et højt afkast med relativ lav risiko.\nOg du behøver ikke være decideret rig for at kunne gøre det. For faktisk kan du investere helt ned til 50 kr. Det kan være, du skal begynde at investere et så lille beløb for at se, hvordan konceptet fungerer. Så kan du bagefter overveje, om det er noget, du har lyst til at prøve igen med højere beløb.\nFinanswatch.dk har bl.a. skrevet om crowdlending, at konceptet vinder frem som alternativ investeringsmulighed. Det kan du læse mere om her.\nForrige Forrige indlæg: Produkter til huden kan også være den perfekte mors dags-gave\nNæste Næste indlæg: Omsorg og charme er vejen til enhvers mors hjerte


Tilsynsrapport Tullebølle Centret. Adresse: Annexstræde 76, 5953 Tranekær. Kommune: Langeland. Leder: Pia Clausen. Telefon: - PDF Gratis download\nDownload "Tilsynsrapport 2011. Tullebølle Centret. Adresse: Annexstræde 76, 5953 Tranekær. Kommune: Langeland. Leder: Pia Clausen. Telefon: 63 51 65 90"\n1 Tilsynsrapport 2011 J.nr /6 Tullebølle Centret Adresse: Annexstræde 76, 5953 Tranekær Kommune: Langeland Leder: Pia Clausen Telefon: E-post: Dato for tilsynet: 28. juni 2011 SST-id: PHJSYN P-nr.: Tilsynet blev foretaget af: Ulla Smith og Henriette Lillelund Hansen\n2 Plejehjemstilsynet i 2011 Med ændring af sundhedsloven i 2008 blev det vedtaget, at kan undlade tilsyn det efterfølgende år, hvis der ved tilsynet ikke findes fejl og mangler, som kan give problemer for beboernes sikkerhed. Side 2 I forbindelse med tilsynene i 2011 vil der blive taget stilling til, om plejehjemmet skal have tilsyn i Hvis plejehjemmet ikke skal have tilsyn i 2012, vil det fremgå af tilsynsrapporten. De plejehjem, der ikke får tilsyn i 2012, vil få tilsyn i Temaet for 2011 handler om fysisk genoptræning og vedligeholdelsestræning. Temaet sætter fokus på vurdering af beboernes træningsbehov og skal belyse, hvordan træningsbehovet vurderes. I forbindelse med tilsynet vil ledelsen og personalet blive bedt om at udfylde et spørgeskema vedrørende træning. Besvarelserne af spørgsmålene fremgår af bilaget til tilsynsrapporten. Temaet skal udelukkende give mere viden om området og inspirere plejehjemmene til at reflektere over egen praksis. Det indgår ikke i hovedkonklusionen og i beskrivelsen af fejl og mangler i tilsynsrapporten. Herudover er der ikke sket ændringer siden tilsynet i Konklusion Det var s vurdering, at der ved tilsynet blev fundet alvorlige fejl og mangler, som indebærer risiko for patientsikkerheden Der blev fundet fejl og mangler indenfor områderne - Instrukser - Sygeplejefaglige optegnelser - Medicinhåndtering - Patientrettigheder - Ernæring - Fysisk aktivitet Nedenfor er angivet de krav, som skal være opfyldt, for at plejehjemmet efterlever s regler for de sundhedsmæssige forhold.\n3 Som driftsansvarlig myndighed er Langeland kommune ansvarlig for at følge op på s tilsynsrapporter for de enkelte plejehjem i kommunen. forventer således, at kommunen fører kontrol med, at plejehjemmet følger op på påviste fejl og mangler ved tilsynsbesøget. Side 3 Afvigelser fra gældende regler på sundhedsområdet 2011 har ved tilsynet fundet afvigelser fra gældende regler inden for sundhedsområdet, som giver anledning til følgende krav: at personalet følger instrukserne i det daglige arbejde at det fremgår hvilke aftaler, der er indgået med de behandlende læger om kontrol og behandling af beboerens kroniske sygdomme at pleje og behandling er beskrevet for alle beboernes sundhedsproblemer at der systematisk bliver fulgt op og evalueret på iværksat pleje og behandling at lægens indikation for behandling fremgår af journalen at dato for ordination og seponering, ordinerende læges navn/sygehusafdeling, præparatets navn, dispenseringsform og styrke, tidspunkter for indgift, enkeltdosis og døgndosis fremgår af medicinskemaet at det aktuelle handelsnavn fremgår af medicinskemaet at behandlingsindikationer fremgår af medicinskemaet at den ordinerede medicin findes i beboernes medicinbeholdning at der er anbrudsdato på medicinske salver og dråber at der er angivet enkeltdosis og maksimal døgndosis for p.n. medicin at der ikke opbevares medicin med udløbet holdbarhedsdato at ikke aktuel medicin er adskilt fra aktuel medicin\n4 at informeret samtykke til behandling bliver dokumenteret i de sygeplejefaglige optegnelser, ligesom beboernes og de pårørendes tilkendegivelser på baggrund af den givne information Side 4 at beboernes ernæringsbehov er vurderet at der udarbejdes ernæringsplaner for de beboere, der har behov at ernæringsplaner systematisk bliver evalueret at beboernes behov for genoptræning og vedligeholdelsestræning er beskrevet at der foreligger dokumenteret tilbud om træning for de beboere, der har behov at virkningen af træningen bliver evalueret Næste tilsynsbesøg Med baggrund i tilsynsrapportens konklusioner, vil der på grund af de forholdsvis mange medicinfejl, blive foretaget et genbesøg med fokus på medicinhåndteringen. Genbesøget vil blive foretaget inden for 4 måneder. Næste ordinære tilsynsbesøg vil blive foretaget i Grundlaget for konklusionen fremgår af beskrivelsen af plejehjemstilsynet nedenfor. Tilsynet Tullebølle Centret havde 43 beboere fordelt på 2 grupper, hvoraf 1 er en skærmet enhed med 10 beboere. I forbindelse med tilsynet blev der afholdt samtale med lederen af plejehjemmet, der orienterede om personalets sammensætning og kompetence, om den sundhedsfaglige arbejdstilrettelæggelse og den sygeplejefaglige dokumentation. Plejehjemmet blev besigtiget, og udvalgt personale samt nogle beboere blev interviewet. Den sygeplejefaglige dokumentation og medicinhåndteringen blev vurderet hos tre tilfældigt udvalgte beboere med komplekse plejebehov.\n5 Opfølgning på tidligere tilsyn Kravene ved tilsynet i 2010 var blevet fulgt i forhold til: - Medicinhåndtering Side 5 Sundhedsadministrative forhold Instrukser Alle plejehjem skal have instrukser for de fem områder, der er nævnt nedenfor. Det fremgår af afsnittet Sundhedsfaglige instrukser i det vedlagte afrapporteringsskema. De fem områder er: 1. Personalets kompetence, ansvars- og opgavefordeling 2. Plejepersonalets opgaver i forbindelse med beboernes behov for behandling 3. Personalets opgaver i forbindelse med smitsom sygdom 4. Føring, opbevaring og adgang til de sygeplejefaglige optegnelser 5. Medicinhåndtering En instruks er en forskrift for, hvordan personalet skal forholde sig i en bestemt situation, herunder hvilke procedurer, de skal følge. En instruks skal indeholde en præcisering af, hvilken personalegruppe instruksen er skrevet for. Derudover skal det fremgå med dag, måned og år, hvornår instruksen trådte i kraft, og hvornår den er blevet ajourført og hvem, der er ansvarlig for instruksen. Det blev oplyst, at plejeboligenheden havde skriftlige instrukser for de fem områder, som stiller krav om, at der skal være instrukser for. Instrukserne var tilgængelige for alle medarbejdere. Nye instrukser og ændringer blev introduceret til de ansatte på møder. Nyansatte blev introduceret til instrukserne. Instrukserne bliver gennemgået af ledelsen hver anden uge med henblik på revision. De personalemedlemmer, der blev interviewet, var orienteret om de skriftlige instrukser. Stikprøvekontrol viste, at instrukserne ikke systematisk blev fulgt i det daglige arbejde. Eksempelvis blev instrukserne for medicinhåndtering og sygeplejefaglige optegnelser ikke fulgt konsekvent. De skriftlige instrukser var daterede, signerede og forsynet med dato for, hvornår de var trådt i kraft, og hvornår de var blevet ajourført, og de indeholdt en præcisering af den personalegruppe, de var skrevet for.\n6 Afvigelser fra gældende regler medfører følgende krav: At personalet følger instrukserne i det daglige arbejde Side 6 Sundhedsfaglige forhold Sygeplejefaglige optegnelser De sundhedsfaglige forhold blev dokumenteret i en elektronisk journal Ved tilsynet blev tre beboeres sygeplejefaglige optegnelser gennemgået. Tre af optegnelserne indeholdt en aktuel helhedsvurdering af beboerens sundhedstilstand, der omfattede de 11 sygeplejefaglige problemområder, som er angivet i s vejledning om sygeplejefaglige optegnelser og som tilsynet omfatter. Vurdering af problemområderne er nødvendig for at udføre den fornødne pleje og behandling. I tre af de tre stikprøver var der en aktuel oversigt over beboernes sygdomme og handikap. Hos beboere med kroniske sygdomme var det ikke altid beskrevet, hvilke aftaler der var med den behandlende læge om kontrol mv. af de kroniske sygdomme. De sygeplejefaglige optegnelser hos de tre beboere indeholdt ikke konsekvent en beskrivelse af pleje og behandling i relation til beboernes sygdomme og sundhedsfaglige problemområder. Der var for eksempel ikke en beskrivelse af pleje og behandling i forhold til en anført øreproblematik. Derudover havde man ikke anført de sygeplejefaglige iagttagelser, som formentlig var blevet udført, i forbindelse med en pårørendes bekymring for en beboers sindstilstand. Med hensyn til dokumentation for behandlingsindikation i de sygeplejefaglige optegnelser manglede der i et enkelt tilfælde begrundelse for opstart af behandling med smertestillende medicin. Opfølgning og evaluering af iværksat pleje og behandling blev ikke rutinemæssigt anført i de sygeplejefaglige optegnelser. Eksempelvis fremgik det ikke, hvilken effekt der var af iværksat behandling med medicinsk creme mod rødt og varmt udslæt på et ben. Vedrørende opbevaringen af de sygeplejefaglige optegnelser og den måde, notaterne blev skrevet på (angivelse af beboerens navn og personnummer, dato for notaterne, signering af notaterne og rettelser), var alle relevante målepunkter opfyldt i de tre stikprøver. Afvigelser fra gældende regler medfører følgende krav:\n7 at det fremgår hvilke aftaler, der er indgået med de behandlende læger om kontrol og behandling af beboerens kroniske sygdomme at pleje og behandling er beskrevet for alle beboernes sundhedsproblemer Side 7 at der systematisk bliver fulgt op og evalueret på iværksat pleje og behandling at lægens indikation for behandling fremgår af journalen s vejledning om sygeplejefaglige optegnelser findes på s hjemmeside Medicinhåndtering Plejehjemmet anvendte dosispakket medicin fra apoteket og medicin doseret i doseringsæsker af personalet. Dokumentationen af medicinordinationerne var ikke korrekt i de tre stikprøver. Følgende var i enkelte tilfælde ikke dokumenteret: - dato for ordination eller seponering - den ordinerende læges navn - det korrekte handelsnavn - dispenseringsform (fx tabletter eller kapsler) - enkeltdosis og døgndosis, herunder tidspunkt for indgift af fast medicin - behandlingsindikation. Desuden manglede der ved pn-ordinationer en maksimal døgndosis. Der var dog anført enkeltdosis af pn-medicin. Der var i tre af stikprøverne overensstemmelse mellem den ordinerede medicin og den i medicinskemaet anførte medicin. Antallet af tabletter angivet i medicinskemaet var i overensstemmelse med antallet af tabletter i doseringsæskerne i tre stikprøver. Medicinen blev opbevaret forsvarlig. Den ordinerede medicin fandtes kun i beboerens medicinbeholdning i én stikprøve. Desuden fandtes der medicin i den aktuelle medicinbeholdning, som ikke fremgik af medicinskemaet eller de sygeplejefaglige optegnelser i øvrigt. Aktuel medicin blev ikke holdt adskilt fra ikke aktuel medicin i to af stikprøverne. Derudover fremgik det af de sygeplejefaglige optegnelser, at en social- og sundhedsassistent egenhændigt havde seponeret en antibiotisk behandling uden at konferere med beboerens læge.\n8 Endvidere var det anført i de sygeplejefaglige optegnelser, at en medicinsk creme i fast ordination ikke var blevet genbestilt, da den var opbrugt. Beboeren blev derfor ikke behandlet for sin hudlidelse og fik genopblussen af sine symptomer. Side 8 Doseringsæsker og beholdere med ophældt medicin var mærket korrekt i stikprøverne. Der var dog ikke anbrudsdato på medicinske salver, dråber mv. Der fandtes medicin med overskredet holdbarhedsdato. I tre af tre stikprøver fremgik det, hvornår medicinordinationerne sidst var gennemgået i samarbejde med den praktiserende læge. Plejehjemmet havde ikke fælles medicin eller depot af akut medicin med undtagelse af adrenalin. Afvigelser fra gældende regler medfører følgende krav: at dato for ordination og seponering, ordinerende læges navn/sygehusafdeling, præparatets navn, dispenseringsform og styrke, tidspunkter for indgift, enkeltdosis og døgndosis fremgår af medicinskemaet at det aktuelle handelsnavn fremgår af medicinskemaet at behandlingsindikationer fremgår af medicinskemaet at den ordinerede medicin findes i beboernes medicinbeholdning at der er anbrudsdato på medicinske salver og dråber at der er angivet enkeltdosis og maksimal døgndosis for p.n. medicin at personalet ikke må seponere medicin, som lægen ikke har ordineret eller ikke er orienteret om. at sikre at den ordinerede medicinen findes i beboerens medicinbeholdning at sikre at beboeren får den ordinerede medicin at der ikke opbevares medicin med udløbet holdbarhedsdato at ikke aktuel medicin er adskilt fra aktuel medicin s vejledning om ordination og håndtering af lægemidler findes på s hjemmeside\n9 Adgang til sundhedsfaglige ydelser Samarbejdet med beboernes praktiserende læger fungerede generelt tilfredsstillende. Dog var der en enkelt læge, der kun ville ordinere marevan telefonisk og ikke sende en fax med ordinationen på skrift. Side 9 Samarbejdet med vagtlæger, speciallæger, omsorgstandplejen samt gerontopsykiatrisk team fungerede tilfredsstillende. Der var generelt et velfungerende samarbejde med de lokale sygehuse og hospitaler. Ved udskrivning af beboerne fra sygehus eller hospital fik plejehjemmet relevante oplysninger om undersøgelse, behandling og pleje. Alle beboere var blevet orienteret om muligheden for influenzavaccination og om Fødevarestyrelsens og s anbefaling af D-vitamin og kalciumtilskud. Patientrettigheder Plejehjemmet havde en fast rutine med henblik på at vurdere, om beboerne selv var i stand til at varetage deres helbredsmæssige interesser. Det fremgik generelt af de sygeplejefaglige optegnelser, om det var beboeren selv eller en pårørende/værge, der gav informeret samtykke til behandling. Dog var der i et enkelt tilfælde behov for at tydeliggøre, hvem der varetog de helbredsmæssige interesser i de situationer, hvor beboeren ikke selv kunne. Det blev oplyst, at der altid blev indhentet informeret samtykke til behandling. Informationen blev dog ikke rutinemæssigt dokumenteret i de sygeplejefaglige optegnelser, og beboernes og de pårørendes/værgens tilkendegivelse fremgik ikke systematisk. I den ene stikprøve var der eksempelvis en beboer, som debuterede med kulderystelser og smerter. Der blev stikset urin, målt blodtryk og puls og egen læge blev kontaktet. Desuden blev medicinsk behandling iværksat. Der manglede imidlertid dokumentation af beboerens informerede samtykke. Det blev endvidere oplyst, at hvis en beboer ikke ønskede at blive behandlet, blev pårørende/værge og egen læge - efter aftale med beboeren - informeret og eventuelt inddraget i det videre forløb. Personalet oplyste, at de kun videregav helbredsoplysninger til de pårørende, hvis der var indhentet samtykke fra beboeren. Samtykket blev noteret i de sygeplejefaglige optegnelser. Efter det oplyste blev beboernes krav på sundhedspersonalets tavshed om helbredsforhold efterkommet. Afvigelser fra gældende regler medfører følgende krav:\n10 at det tydeligt fremgår af dokumentationen, hvem der varetager beboernes helbredsmæssige interesser i de situationer, hvor beboeren ikke selv er i stand til dette. at informeret samtykke til behandling bliver dokumenteret i de sygeplejefaglige optegnelser, ligesom beboernes og de pårørendes tilkendegivelser på baggrund af den givne information Side 10 s vejledning om patienters/beboeres retsstilling på plejehjem og i plejeboliger findes på s hjemmeside Sundhedsrelaterede forhold Hygiejne Personalet oplyste, at de var instrueret i håndhygiejne. konstaterede ved tilsynet, at ingen af personalet havde smykker og ur på hænder eller underarme. Der var mulighed for at vaske hænder og anvende håndsprit i beboernes bolig, hvor der også var engangshåndklæder og engangshandsker. Statens Serum Instituts e-learning program om håndhygiejne er tilgængeligt på deres hjemmeside: Programmet kan bruges til at lære, hvordan man opretholder en høj håndhygiejnekvalitet til forebyggelse af smittespredning. Ernæring Lederen oplyste, at beboerne altid fik tilbud om at blive vejet, når de flyttede ind på plejehjemmet og efterfølgende med jævne mellemrum. For beboere med særlige ernæringsmæssige behov blev der udarbejdet en kostplan/ernæringsplan. Planen blev vurderet med jævne mellemrum samtidig med, at beboeren fik kontrolleret vægten. I stikprøverne havde personalet vejet alle beboere ved indflytningen, men det fremgik ikke af de sygeplejefaglige optegnelser, at beboerens ernæringsbehov var blevet vurderet og beskrevet. Det fremgik heller ikke, om der var blevet lagt en kost- og ernæringsplan og der var heller ikke foretaget nogen skriftlig evaluering af en sådan plan. Beboerne tilkendegav ved tilsynet, at de fik nok at spise og drikke. Desuden oplyste beboerne og personalet, at beboerne fik den hjælp, de havde behov for i forbindelse med måltiderne. Der var 2 beboere med ernæringssonde. Personale, der gav sondemad, var undervist og oplært i dette og førte regnskab med indgift af sondemad og væske.\n11 Afvigelser fra gældende regler medfører følgende krav: at beboernes ernæringsbehov er vurderet at der udarbejdes ernæringsplaner for de beboere, der har behov Side 11 at ernæringsplaner systematisk bliver evalueret Aktivering og mobilisering Ved tilsynet blev det oplyst, at beboernes fysiske funktionsniveau og eventuelle behov for træning blev vurderet ved indflytningen, og at det blev beskrevet i de sygeplejefaglige optegnelser. Endvidere oplyste lederen, at beboere med nedsat fysisk funktionsniveau fik tilbud om træning og at resultatet af evt. træning blev vurderet og dokumenteret i de sygeplejefaglige optegnelser I stikprøverne havde personalet i to tilfælde vurderet og dokumenteret beboerens behov for træning og man havde ligeledes givet et dokumenteret tilbud om træning. Effekten af træningen var dog ikke dokumenteret. I ét tilfælde havde personalet dokumenteret vurderingen af beboerens behov for træning og der forelå ligeledes et dokumenteret tilbud om træning. I dette tilfælde var dokumentation af træningseffekten imidlertid ikke aktuel. Der var opmærksomhed på forebyggelse af fald. Faldepisoder blev registreret i de sygeplejefaglige optegnelser. Herudover registrerede plejehjemmet systematisk fald med henblik på forebyggelse. Lederen oplyste, at plejehjemmet ikke havde problemer med tryksår. Der var de nødvendige trykaflastende hjælpemidler til rådighed, og personalet var opmærksom på at forebygge tryksår. Vurdering og behandling af beboere med risiko for udvikling af tryksår fremgik af de sygeplejefaglige optegnelser. Afvigelser fra gældende regler medfører følgende krav: at beboernes behov for genoptræning og vedligeholdelsestræning er beskrevet at der foreligger dokumenteret tilbud om træning for de beboere, der har behov at virkningen af træningen bliver evalueret Bygningsforhold og indeklima Det blev oplyst, at der på plejehjemmet ikke var indeklimaproblemer, som havde betydning for beboernes sundhed.\n12 Kvalitetssikring og egenkontrol Fra efteråret 2010 blev patientsikkerhedsordningen udvidet til også at omfatte den kommunale sundhedssektor og de sociale institutioner. Plejehjemmet havde taget indberetningssystemet i brug. Fejl og utilsigtede hændelser vedrørende medicin blev indberettet. Side 12 Der foregik på plejehjemmet en systematisk registrering og opfølgning af fejl og mangler vedrørende medicinhåndtering, fald og ulykker med henblik på forebyggelse. Tema 2011: Fysisk genoptræning og vedligeholdelsestræning Lederen oplyste, at beboernes fysiske funktionsniveau, behov for vedligeholdelsestræning og for genoptræning blev vurderet inden for en måned efter indflytningen på plejehjemmet. Vurderingen blev altid foretaget af plejepersonalet og fysioterapeuter i fællesskab. Plejehjemmet havde ikke ansat fysioterapeuter/ergoterapeuter, men der kom fast fysioterapeuter på plejehjemmet og plejehjemmet havde fast samarbejde med både fysioterapeuter og ergoterapeuter med henblik på vurdering og træning af beboerne og vejledning af plejepersonalet. Der var træningsredskaber til rådighed på plejehjemmet. Plejehjemmet havde undervisningsmateriale og undervisningsprogrammer vedrørende fysisk træning. Nyt personale fik undervisning i vurdering af beboernes fysiske funktionsniveau, vurdering af behovet for fysisk træning og tilrettelæggelse af fysisk vedligeholdelsestræning. Plejehjemmet havde skriftlige retningslinjer for vurdering af fysisk funktionsniveau og behov for fysisk træning. I forbindelse med tilsynet blev en social- og sundhedsassistent, en beskæftigelsesvejleder og en social- og sundhedshjælper anmodet om at besvare en række spørgsmål vedrørende deres opgaver i forbindelse med vurdering af beboernes fysiske funktionsniveau, behov for træning samt planlægning af vedligeholdelsestræning. De tre sundhedspersoner oplyste, at de vurderede beboernes fysiske funktionsniveau og at vurderingen omfattede en række konkrete funktioner, f.eks. balanceevne, gangdistance og om beboeren kunne rejse sig og sætte sig på en stol. Vurderingen blev af alle tre beskrevet i den sygeplejefaglige dokumentation. Social- og sundhedsassistenten og beskæftigelsesvejlederen planlagde både selvstændigt og sammen med en terapeut fysisk vedligeholdelsestræning og træningsplanen blev dokumenteret.\n13 De tre sundhedspersoner udførte alle vedligeholdelsestræning. To af de adspurgte sundhedspersoner havde efter basisuddannelsen modtaget undervisning i tilrettelæggelse af fysisk vedligeholdelsestræning. Side 13 Ulla Smith Sundhedsfaglig konsulent/sygeplejerske Henriette Lillelund Hansen Embedslægeassistent Hvis der er spørgsmål eller noget, der er uafklaret, eller I har behov for yderligere at drøfte tilsynet med os, er I velkommen til at kontakte os. Tilsynet er nærmere beskrevet i s vejledning om tilsyn med plejehjem, plejeboligbebyggelser og tilsvarende boligenheder. Denne vejledning kan ses på s hjemmeside: Af vejledningen fremgår det, at tilsynet alene omfatter den sundhedsfaglige indsats.


Lindegaard færdig for sæsonen? - Fodbold Cookie- og Privatlivspolitik\nForsideCyklingAl fodboldSuperligaenWozniackiResultaterLiveBettingAnden sportWebtvDanske Spil Der er god grund til en grimasse fra Anders Lindegaards. Målmandens fremtid i Manchester United er noget uklar. Hvert fald hvis han ønsker fast spilletid, mener en engelsk journalist, der følger klubben tæt. Foto: TOLGA BOZOGLU\n17:25Tiger Woods røg på porten som første mand i egen $10.000-turnering15:37Highstakes: Megasmæk til Isildur1 og Phil Galfond12:03Poker: Efter gigantisk bad beat er danskerbødlen med fremme i WPT-finalen11:50Han sidder på Philips plads: Heldige Emil lever i WPT Championship10:14Rasmus Gandrup casher stort på Stars: $33.201\tAf STEFFEN M. SKJÆRLUND, stsk@sporten.dkMandag den 11. februar 2013, 12:05\nFerguson: Så længe Mourinho giver god vinFerguson: Jeg fortrød før kampenMourinho: Glæder mig til United-kamp annonce\nAnders Lindegaards fremtid hos Manchester United er særdeles usikker. Det vurderer Stuart Mathieson, der følger klubben tæt for Manchester Evening News.\nFremtiden ser desværre dyster ud for Anders Lindegaard i det nordlige England. Siden starten af december har fynboen kun været i aktion for Manchester United én enkelt gang. Det skete, da han vogtede målet i FA Cup-sejren over West Ham midt i januar.\nDen unge spanier David de Gea har efterhånden sat sig godt og grundigt på målmandsposten, mens Anders Lindegaard passivt har måtte se på fra bænken. Søndag eftermiddag tog Manchester United mod Everton. Her var Anders Lindegaard end ikke på bænken. Årsagen skulle være, at den danske målmand var syg, men det forklarer ikke årsagen til, at han ikke var med mod Fulham runden før. Den danske målmand var nemlig i stand til at deltage ved landsholdets tur til Makedonien imellem de to kampe. - Jeg fandt ud af fra klubben i går, at han var syg. Jeg ved dog ikke, hvor lang tid eller hvor syg han er. Hvorfor han heller ikke var med i truppen mod Fulham runden før, det vides ikke. Klubben vil ikke sige noget, siger Stuart Mathieson, journalist for Manchester Evening News.\nAnders Lindegaard havde under landsholdssamlingen ikke lyst til at kommentere på fremtiden i klubben. Ifølge Stuart Mathieson ser den desværre ikke lys ud.\n- Det er rimelig klart, at de satser på David de Gea, og det gør de resten af sæsonen. Hvad der sker til sommer er svær at spå om. Rygterne går på, at Manchester United vil hente en ny målmand. Stokes Asmir Begović er blevet nævnt. Så der er helt klart et spørgsmålstegn ved Anders' fremtid i klubben, siger han og fortsætter:\n- Anders har på baggrund af sine præstationer endnu ikke gjort det klart, at han burde være førstevalg. Den sidste store chance, han fik, var mod Reading, hvor United vandt 4-3 i en virkelig, virkelig dårlig præstation. David de Gea var her ude med en skade i tandsættet, og det var en stor chance for Anders. Men han tog den ikke. Det kan man se på det antal kampe, han har fået siden.\nManchester United er lige nu inde i en særdeles god stime. Således er man ubesejret i 14 Premier League-kampe i træk, og onsdag skal man op imod Real Madrid på udebane i Champions League-turneringens ottendedelsfinaler.\n- Det bliver helt sikkert interessant til sommer for målmændene i Manchester United. Klubben spørger sikkert sig selv om, hvorvidt de er tilfredse med målmændene, og hvis de vælger at hente en ny, så er Anders Lindegaard på baggrund af mængden af antal spillede kampe favoritten til at ryge ud, siger Stuart Mathieson.\nDer er måske et lille håb for Anders Lindegaard, da David de Gea menes at have hjemve og ønsker at forlade klubben til sommer. Vi krydser fingre.


Varme i teltene - Erik B. Jørgensen\nHjem/Indlæg/dit eventyr/Indlandsisen/Indlandsisen 2013/Dagbog, Indlandsiskrydsning 2013/Varme i teltene\n2022-01-04T15:55:30+02:00By Erik B. Jørgensen|Categories: Dagbog, Indlandsiskrydsning 2013, Indlandsisen 2013|6 Comments\nKrydsning af Grønlands Indlandsis 2013, dit eventyr, ekspeditionsleder Erik B. Jørgensen, march på række, fra front mod bag: Julie Krogsgaard, Anne Marie Dahler-Larsen, Vagn Hanse, Kenneth Dankleff Lagstrøm, Torben Grøn-Jensen, Jesper Sejberg Christiansen, Pernille Hansen og Michael Kim Jensen.\nMens vi alle var i drømme land, var vinden tilbage denne gang med let sne. Så da vi stak hovederne frem til en ny dag, lå der lidt fygsne, ved teltene.\nHoldt stod spring klar kl. 9, så var det bare ned med teltene og afgang. Op på række, to mand foran mig, frem march. Dagen gik med fremad, højre, venstre, tempo ned, tempo op, mikro venstre, VENSTRE, holdt, pause, 10 min, 5 min, 2 min, afgang, holdt og lidt andre små ting.\nIgen i dag lage vi ud i en god vind lige i næsten, minus 8 grader og 6 m/s kan godt mærkes. Det var en kold dag de første 5 timer. Så lag vind sig og det blev helt sommer agtigt selv om termometer sagde minus 11 grader.\nEfter dagens 7 x 45 min var det lejr tid, alle var godt gående i dag, ser ud til at vi er ved at være fri af støvler der presser og gør ondt og de fleste små skader er ved at hele op. Vi har forsat god tid, så ingen grund til at forcere den.\nDagen i dag, har det gået jævt op ad, dog kun 66 meter, men ellers har terrænet været som en steppe, sne har været flad og hård, men enkelt små vind skagler, men mange store bakker og dale vi bevæger os op ad.\nI dag var det telt skifter dag, så jeg er igen ved Kenneth og Jesper og hygge. De har køkkentjansen.\nKan virkelig ser at folk er ved at komme ind i det. Der er meget mere ro, teltene kommer hurtigere op, der er mere orden inde i teltene og folk har tid til at hyggge.\nVi bor i 4 telte, alle 6 personers telt af mærket Helsport, Svalbard 6. Vi er delt op i 4 hold af to der bor i teltene, så er vi to der flytter rundt. Så halvdelen bor der 3 i og 2 i de andre. Det er et perfekt telt til 3 mand, så dem der bor 2 har god plads. I alle teltene er der tørrenet i loftet. Derfor har vi brænderne inde i inderteltet. Når vi smelter vand, kan vi undnytte varmen til at tørre vores tøj og have det dejligt varmt. Flere af deltagerne er helt chokeret over hvor dejligt det er og de ikke skal frysse ihjel i lejren.\nHver aften mødes vi i madteltet til fælles mad, så vi kan få snakket om dagen og jeg kan læse det her op, så alle ved hvad der sker. Resten af aften, hygger vi i telt, før det er godnat, nogen kl. 21 andre først hen mod midnat. Det er herligt at være på tur.\nDag / Lejr: Dag 9 / Lejr 8\nPos: 66 52 18.4 / 48 12 13.5\nDistance / Højde: 18,1 km, 1407 højde meter (gået 66 højde meter op.)\nFøre: Hård sne, få små vind skagler, fladt som en pandekage. Går stille op roligt op.\nVejr: Morgen minus 8 grader, 6 m/s fra øst. Sidste på dagen minus 11 grader, vindstille. Skyer omkring os, så kort sigt, lidt tynde skyer over os, sol. Første 5 timer, let snefygning.\nP.S: svar til Steen. Åsnes er de bedst ski, hvis du skal bruge halvfæller, jeg bruger det selv sjældent, så du skal gøre op om du har brug for det, fordi skiene er dyre. Man kan også købe halvfæller til normale ski, så sidder de på samme måde som helfæller, bare med et glat stykke.\nMorten Rosenvold Villadsen 20. april 2013 af 11:44\nDet ser fedt ud med sol og det hele – super at kunne følge lidt med,\nTrine 18. april 2013 af 23:21\nSå måtte jeg fejre mit 36 års konfirmationsjubilæum alene :-) Her er alt vel, jeg snakker lidt med dine dejlige unger, og egentlig flyver tiden afsted. Mange kærlige tanker til dig og dine eventyrvenner. Tænk dig til knuset, kærligst Trine\nMejse 18. april 2013 af 20:23\nHej til Anne.\nDu skal vide at vi – dine kolleger følger dig via dette medie, taler meget om det, savner dig, men under dig oplevelsen :-)\nEmma Thomsen 18. april 2013 af 14:26\nTak for dine fantastiske beskrivelser af jeres tur. Du fortæller så beskrivende og levende at jeg føler at jeg er med på turen og samtidig er beretningen krydret med ironi og humor, det er fantastisk at læse.\nJeg læser hver dag din beretning og tjekker flere gange GPS position, det er sjovt at følge …\nSynes det er nogle spændende ture du har lavet og det jeg kender til dig så kommer der jo sikkert flere til i de år der kommer . Turen med Karen var fantastisk, så mangler vi bare en længer varende hvor mor også er med, det kunne være spændende at følge en familie tur.\nMine tanker går til dine kære hjemme i Langeskov, jeg ved (både privat men også som erhverv) hvordan det er med børn der savner, for Karen savner helt sikkert sin far. Håber i får hygget inden næste tur.\nGlæder mig til at følge dit næste eventyr også, da det er en del af Grønland jeg ikke rigtig kender noget til. Synes det er interessant med to så forskellige eventyr to forskellige steder på Grønland,\nLyder så hyggeligt som i samles om aftenen og snakker om dagen der gik og får hygget..\nFortsat god tur !!!\nSøren Brahe 18. april 2013 af 12:24\nHej til jer på isen,\nKan se i går med to pulke hver. Er det planen at i kan have udrustning i én pulk efter nogle uger, når i har spist og brændt jer gennem forsyningerne? Hvis “ja” hvad gør i så med den overskydende pulk?\nLene 18. april 2013 af 05:59\nHej til Anne, og jer alle! Dejligt at kunne følge med her fra den anden side af kloden. Fortsat godt eventyr!


En af de mest omtalte funktioner i Microsofts nye operativsystem er forbedring af strømstyring. Mens desktopbrugere, der ønsker at være grønne, vil sætte pris på Windows 7-strømstyringsfunktioner, vil hovedattraktionen være for notebook-brugere, der bruger deres computere, mens de er på batteri.\nMobilbrugere i Windows 7-fora har rapporteret overlegen batterilevetid efter en simpel opgradering af operativsystemet. Så hvilke indstillinger administreres nøjagtigt?\nEn vigtigste strømforbruger på enhver bærbar computer er skærmen. Sænkning af standardlysstyrken og dæmpning af din skærm, mens systemet er inaktivt, er almindelige måder at øge batteriets levetid sammen med timere til at slukke for skærmen eller slukke computeren.\nDet, der imidlertid adskiller Windows 7 strømstyring, er samlingerne af indstillinger, der er tilgængelige til at oprette en strømstyringsplan. Windows 7 tillader meget mere granuleret kontrol over individuelle enheder i de nye strømstyringsplaner. Figur B og C viser de avancerede indstillinger, der kan tilpasses i strømstyring.\nUd over de tilgængelige indstillinger gør forbedringer af selve Windows 7-operativsystemet, at processoren fungerer mindre og bruger mindre strøm; for eksempel kører der færre baggrundsopgaver. Desuden er reduceret strømforbrug ved DVD-afspilning også praktisk, hvis DVD-ROM'en bruges til at se film.\nAndre forbedringer på arkitekturniveau, der forbedrer strømstyring, er:\nEliminering af TCP DPC-timer på hver systemtimerafbrydelse Udskudt procedure Opkalds- eller DPC-timere er systemtimere, der er designet til at planlægge opgaver med lavere prioritet til at gøre brug af processoren på senere planlagte tidspunkter. Disse kan forhindre, at systemet indgår i en lav strømtilstand. Den specifikke forbedring, der ses her, er denne anvendelse på TCP eller netværkstacken.\nReduktion af hyppigheden af USB-drivervedligeholdelsestimere Dette svarer til DPC, idet disse timere anmoder om en status eller opretter I / O-aktivitet til USB-porte, hvilket også opretter en tilstand, hvor systemet ikke kan bringe sig selv i lav strømtilstand.\nI ntelligent Timer Tick Distribution (ITTD) Denne funktion forlænger CPU- dvaletider ved ikke at vække CPU'en unødigt.\nTimer coalescing Dette er systemkontrol på applikationsprocesser, hvorved de grupperes, så de udføres i hurtig rækkefølge for at give mere tid mellem anmodninger, hvilket effektivt øger systemets tomgangstid.\nDet primære fokus på disse funktioner er på at tillade operativsystemet at bringe systemet i en lav strømtilstand hurtigere og oftere.\nPersonligt kan jeg efterlade min bærbare computer på batteriet i næsten en hel dag nu, hvis strømstyringen starter. Eller, hvis jeg lader min bærbare computer ligge på køkkenbordet natten over og derefter kommer til at bruge den om morgenen, når den vågner, har jeg masser af energi til overs, inden du tilslutter den. Med Vista havde jeg brug for at lade min bærbare computer være tilsluttet natten over.\nHar du bemærket længere batterilevetid med Windows 7? Del dine oplevelser.\niPad-konkurrenter: De 20 mest populære [UPDATED] Samsung Galaxy S10 5G: Et snyderi Sophos sigter mod samlet netsikkerhedsnirvana med Mojave-erhvervelse Disney Parks, Hitachi Vantara slår sig sammen om en ny generation af ride og show analytics


Solgården ønsker at undgå lange ventelister, hvor ansøgerne er opskrevet for at oparbejde anciennitet. Det er derfor kun muligt at skrive sig på den eksterne venteliste, når ventelisten er åben for opskrivning. Den interne venteliste er altid åben for opskrivning.\nKrav for opskrivning\nFor at komme på venteliste til Solgården skal du opfylde kravene for ventelisten:\nKravene for opnotering på intern venteliste\nKravene for opnotering på ekstern venteliste\n2. Opret en tilknytning til Solgården ved at klikke på den grønne knap på forsiden for Solgården. (Den eksterne venteliste er åben, når den orange knap er væk, og der står, at både den interne og eksterne venteliste er åben).\n3. Når du er tilknyttet Solgården vil du blive præsenteret for et samlet søgeresultat. Søg efter 'Solgården' i feltet 'Ejendomsnavn'.\n4. Klik dig ind på ejendommen Solgården, og skriv dig op til de boligtyper, du ønsker, ved at klikke på knappen ’Skriv mig på venteliste’.\nHusk, at der er regler for, hvilke slags boligtyper, du kan blive skrevet op til, alt efter om du ansøger som intern, beboerbarn, separation/skilsmisse, med boliggaranti eller ekstern.\n5. Du er først skrevet på venteliste, når der står 'Slet opskrivning' uden for de boligtyper, du ønsker at være opskrevet til.\nÆndringer af din profil\nFår du nyt telefonnummer, e-mailadresse eller er der andet, der ændrer sig, skal du huske at holde dine profiloplysninger opdaterede her på Findbolig. På den måde går du ikke glip af vigtig information om din ventelisteopskrivning, boligtilbud eller andet.


Niels Haahr Larsen (V), står ved skoleforliget. Foto: Karsten Madsen\nAlle partier tilkendegav utilfredshed med den automatik i skoleforliget, som automatisk lukker en skoles overbygning hvis elevtallet falder under en fastsat grænse, bortset fra Niels Haahr Larsen, der stod ved og forsvarede det indgåede forlig.\nAftenen blev indledt med rundvisning på skolen og et kort oplæg af skoleleder Lars Offersen, som dermed åbnede debatten. Publikum fik herefter lejlighed til at stille spørgsmål til panelet.\nNedenfor ses et sammendrag af de de forskellige indlæg.\nLars Offersen, skoleleder: På Ansager skole går der 205 elever. Skolen har overbygning og ét spor på alle klassetrin bortset fra førsteklasse, som har to spor. Hvis skoleforliget udmøntes og prognoserne for elevtal holder, vil skolen miste overbygning og få status af filialskole. Der er ingen forskning som viser at en stor eller lille skole er bedst, men der er en rød tråd mellem skole og landsby. Uden skole er landsby og fritidsliv udfordret.\nNiels Haahr Larsen: Det er et godt forlig og Ansager skoles overbygning er fredet 4 år for niende og 6 år for syvende og ottende klasse, og meget taler for at Ansager kan bevare overbygningen også herefter. Han gad godt se det byråd, der lukker overbygningen på en skole i fremgang, og fremgang det vil der være i Ansager, især hvis vi stopper med hele tiden at fortælle, at skolen er truet.\nTom Arnt Thorup: Vi ønsker at bevare de skoler og daginstitutioner, der er rundt omkring. Vi ønsker ikke flere skolelukninger. Det har stor betydning at vokse op i det nære og trygge miljø i lokalsamfundet. Hvis du ønsker ro på skoledebatten, så stem på lokallisten hvor Niels Jørgen stiller op i Ansager.\nClaus Larsen: Der er truffet en beslutning, men det siddende byråd når ikke at udføre ret meget den, så valget kommer i høj grad til at handle om, hvor meget af og hvordan det kommende byråd implementerer beslutningen. Den brændende platform, som var grundlaget for skoleforliget, gik på, at vi har for få elever til for mange kvadratmeter. Er det så løsningen at bygge en ny overflødig skole?\nDen virkelige dræber er tildelingsmodellen, hvis alle skoler får samme tildeling pr. elev, vil de små skoler efter en tid selv bede om at blive lukket. Det er et lille trick, der er indbygget i forliget.\nSøren Laulund: Vi ønsker en familievenlig kommune med mennesket i centrum. Vi ser ingen grund til, at der absolut skal være to spor i overbygningen. Jeg er træt af, at mursten er prioriteret så højt i skoleforliget. 180 mio er mange penge at låse fast udelukkende i Varde. Vi ønsker at fastholde den skolestruktur, vi har og kender.\nAnne Elisabeth Flensted: Tag ikke børnenes fremtid som gidsler i en kamp om skolestruktur. Vi skal have nogle dygtige, livsduelige børn hvor fagligheden er høj. Det kan vi ikke sætte automatik på, så den bestemmelse om minimums elevtal skal tages ud. Noget andet er, at det er vigtig ikke at få et skel mellem Varde og opland. Vi er nødt til at samarbejde, hvis vi skal lykkes.\nMikkel Tegen Møller Nielsen: Skolerne i Varde kommune har brug for ro, for det er den eneste måde vi kan skabe tilflytning til byerne. Hvis vi hele tiden snakker skolelukninger, får ingen lyst til at bo her. Lad også være med hele tiden at konkurrere med Esbjerg om tilflytning, som Varde gør nu. Vær i stedet stolte af en kommune, hvor børnene får en stærk social forankring. Slip skolerne fri, så skal de nok klare det på fortræffelig vis.\nTina Poulsen: Der fokuseres meget på det faglige niveau, men skal der ikke hele mennesker ud af skolerne? De skal også kunne bruge det faglige, når de kommer ud, og det kan de små skoler bedre end de store. Vi skal ikke lukke nogen som helst skoler, tværtimod skal vi have flere.\nArne Callesen: I gør det rigtig godt i Ansager, der sker så meget. Bliv ved med det. Skolen er velkørende, der er tilflytning til byen, så det er ikke sikkert I behøver at frygte noget.\nDet der skal være i fokus er elevens tarv. Vi skal finde den bedste løsning for eleven, altså hvor trives eleven bedst, får det bedste sociale liv og den bedste læring. En velfungerende skole er det afgørende for tilflytning, ikke om der er en overbygning.\nEt par spørgsmål fra salen\nStig Lerbech: Hvordan føltes det i 2010 at trykke på knappen og lukke for Skovlund skole?\nOle Andreasen: Hvor fast ligger tallene for lukning af overbygningen. Hvor få elever kan accepteres af det ny byråd i 2023, hvis der er fremgang i elevtal i sigte?\nAnsager Skole Politik Kommunalvalg 2017 Vi kan og vil