8 Лайфхак від співробітників аеропорту, які полегшать ваш наступний політ - Все найцікавіше зі всього світу на нашому сайті - conflict.net.ua\n8 Лайфхак від співробітників аеропорту, які полегшать ваш наступний політ\n1. Дізнавайтеся деталі заздалегідь\n2. Ліки – завжди з собою\n3. Дорога в / з аеропорту, парковки\n4. Реєстрація на рейс\n5. Подорож з дітьми\n6. Де поїсти?\n7. Де зарядити гаджети?\n8. Забуті речі\nТривалі подорожі, перельоти, та ще й з пересадками, крім нових вражень і знайомств несуть з собою і втому. Чи є вихід?\nТекст: Ірина Волга · 28 січня 2020\nЩоб зробити перебування в аеропорту максимально комфортним, ми зібрали кілька Лайфхак. Розповідають співробітники міжнародного аеропорту Платова в Ростові-на-Дону, першим в Росії отримав престижний міжнародний рейтинг для аеропортів і авіакомпаній 5 зірок Skytrax.\nНайбільш очевидний лайфхак є і найдієвішим: дізнавайтеся і продумуйте деталі завчасно, адже комфортна поїздка – це добре підготовлена поїздка. З’ясуйте по можливості заздалегідь правила авіакомпанії, якій летите, габарити і вага допустимої ручної поклажі, вартість провезення багажу. Це дрібниці, які допоможуть уникнути неприємних моментів при реєстрації. Майте на увазі, що в різних авіакомпаніях різні правила, також вони можуть змінюватися в залежності від тарифу авіаквитка.\nУ той же час є вимоги, обов’язкові для виконання у всіх авіакомпаніях і в усіх аеропортах. Більшість пасажирів знає, що на борт повітряного судна не можна проносити рідину, гелі, аерозолі в упаковці більше 100 мл, за винятком придбаних після передпольотного огляду. Але мало кому відомо, що список заборонених для провезення предметів набагато ширше. Наприклад, ні в ручній поклажі, ні в багажі не можна везти будь-яку піротехніку, а до неї відносяться і «невинні» на перший погляд бенгальські вогні, дитячі хлопавки. Перед Новим роком і протягом новорічних канікул пасажири з піротехнікою не рідкість. При огляді в аеропорту співробітники служби авіаційної безпеки однозначно попросять прибрати її.\nІ все ж ситуації в подорожах бувають різні: летите без багажу, а в сумці флакон елітного парфуму більше 100 мл. Або забули, що везете з собою пляшку вина … Що робити? Якщо дозволяють час і обставини, поверніться до стійок реєстрації, здайте сумку в багаж.\nЯкщо ситуація виникла в аеропорту, куди ви повернетеся на зворотному шляху, ще один варіант – здати речі в камеру зберігання.\nТе ж саме стосується митних правил при перетині кордону: всі нюанси з’ясовуйте заздалегідь. Одні з найбільш часто виникаючих питань – про санкційні продукти (кожному пасажиру можна провозити до 5 кг продуктів харчування для особистого споживання) і алкоголь. Правила перевезення алкоголю можуть різнитися залежно від країни вивезення / ввезення, але майте на увазі: якщо вам кажуть, що в багажі можна везти три літри алкоголю на людину, а ви подорожуєте парою, не потрібно класти шість пляшок в одну валізу, а потім переконувати митників, що чемодан у вас один на двох. Така спроба ввезення буде розцінена як перевищення ліміту і адміністративне правопорушення. Один пасажир – одна сумка – один комплект пляшок, за обсягом не перевищує дозволену кількість. Крім того, свої правила діють для окремих видів продуктів, наприклад червоної і чорної ікри.\nА ось що однозначно потрібно завжди тримати при собі і ні в якому разі не здавати в багаж – це ліки, які ви приймаєте постійно. Мається на увазі не туристична аптечка, а препарати, необхідні для підтримки нормального стану, наприклад, інсулін для діабетиків або кошти, що знижують тиск, для гіпертоніків. Переліт – це завжди стрес навіть для бувалих мандрівників. Стрес може загострити хронічні захворювання. Нерідко виникає така ситуація в аеропорту: у пасажира піднявся тиск, а свою аптечку він здав в багаж. Будьте впевнені: у лікарському здравпункте аеропорту вам обов’язково нададуть допомогу в будь-який час доби, але завжди простіше, коли під руками є звичні препарати, призначені лікарем. Але в будь-якому аеропорту, якщо терміново потрібна медична допомога, не шукайте здравпункт самостійно, зверніться до найближчого співробітника аеропорту.\nУ той же час необхідно дотримуватися правила провезення психотропних, сильнодіючих, рецептурних препаратів, особливо при перетині кордону. Ці правила можуть відрізнятися в різних країнах.\nУ поїздках за кордон з ліками потрібно бути дуже обережним, так як звичні росіянам кошти від алергії, нежиті або «від серця» в інших країнах можуть вважатися навіть наркотичними.\nУ пасажира завжди є вибір, на чому добиратися в / з аеропорту: громадський транспорт, таксі, автомобіль.\nЯкщо їдете в аеропорт вильоту в місті вашого постійного проживання, з’ясуйте вартість парковки: цілком можливо, що при коротких поїздках, відрядженнях приїхати на особистому автомобілі і залишити машину на парковці в аеропорту обійдеться дешевше, ніж платити за таксі. У багатьох аеропортах – кілька парковок з різними способами тарифікації: погодинної і подобової, що дає можливість вибрати оптимальний варіант.\nВ аеропорту прильоту, якщо вирішили добиратися до міста або готелю на таксі і хочете поїхати швидше, вибирайте офіційне таксі аеропорту. Як правило, офіційне таксі користується рядом переваг на території аеропорту, а тому приїжджає швидше за інших. Стійка розташована навпроти виходу із залу видачі багажу.\nСучасні авіакомпанії і аеропорти сьогодні пропонують різні способи реєстрації: на стійках в аеропорту з отриманням традиційного посадкового талона, самореєстрацію на спеціальних терміналах в аеропорту, онлайн-реєстрацію через сайт авіакомпанії і самостійної роздруківкою посадочного і – для просунутих – онлайн-реєстрацію з отриманням мобільного посадкового талона на смартфон.\nМобільний посадковий талон дозволяє пасажиру, вилітають без багажу, відразу пройти на передпольотний огляд, минаючи стійки реєстрації, що дуже зручно. Однак послуга мобільного посадкового в 2019 році тільки почала впроваджуватися в російських аеропортах і авіакомпаніях і поширена поки не повсюдно, причому в кожному конкретному місті її повинен підтримувати як аеропорт, так і авіакомпанія.\nПереконайтеся відразу при онлайн-реєстрації, що мобільний посадковий прийшов на ваш смартфон!\nЯкий би спосіб реєстрації не вибрав пасажир, багаж здати можна тільки на стійках реєстрації в аеропорту. Спеціально для пасажирів внутрішніх рейсів з посадковим талоном на руках діє стійка drop-off, де можна здати багаж без процедури реєстрації.\nЯк уникнути черг на стійках реєстрації? Будь-який аеропорт бореться за обслуговування без черг, проте пікові навантаження трапляються. Враховуйте це при плануванні подорожі. В середньому, за статистикою, більшість пасажирів прибувають за дві години до вильоту. У великих багатотермінальних аеропортах цей час збільшується, в маленьких компактних – зменшується. При цьому реєстрація на стійках відкривається за три години і закривається за 40 хвилин до вильоту. Чи не хочете при реєстрації стикатися з іншими пасажирами – вибирайте відповідний час, наприклад на початку реєстрації.\nАле майте на увазі, що раннє прибуття на реєстрацію не гарантує отримання кращого місця в салоні. Хочете комфортні місця – на регулярних рейсах реєструйтеся онлайн і самостійно вибирайте сподобалося крісло. Однак сьогодні ця послуга у багатьох авіакомпаніях платна, вартість залежить від ступеня комфорту того чи іншого місця. На чартерних рейсах питання вибору місця необхідно вирішувати з туроператором, часто за цю опцію також стягується додаткова плата.\nПерше і найголовніше: при подорожі з дитиною необхідно мати при собі свідоцтво про народження дитини! Саме свідоцтво про народження в поєднанні з паспортом батька підтверджує, що це дійсно ваша дитина. Запис в паспорті на сторінці «Діти» свідоцтво про народження не замінює. При цьому свідоцтво про народження не замінює документів, необхідних при перетині кордону РФ (закордонного паспорта, віз країни в’їзду і т. П.).\nЩо стосується комфорту, аеропорти пропонують різні елементи інфраструктури для пасажирів з дітьми. Десь є цілі дитячі ігрові майданчики в залах внутрішніх і міжнародних вильотів, пеленальні кімнати, дитячі кабінки в туалетах (позначені спеціальним знаком).\nАле якщо наявність ігрових майданчиків залишається на розсуд аеропорту, то кімната матері і дитини – обов’язкова вимога законодавства. Має бути тривале очікування рейсу? Сміливо вирушайте в кімнату матері і дитини, послуги якої безкоштовні.\nУ кімнаті матері і дитини готові прийняти вагітних жінок і пасажирів з дітьми до 7 років при наявності авіаквитка і довідки з здоровпункту, що дитина здорова.\nОдин з улюблених досвідченими мандрівниками Лайфхак – де дешево поїсти в аеропорту. Як правило, маються на увазі столові для персоналу. Інформацію про них можна знайти на форумах пасажирів. Але будьте готові до того, що при доступних цінах столові знаходяться далеко не в самих прохідних місцях, а значить, закладайте час на перехід і відвідування!\nПопросіть співробітників аеропорту підказати, де така їдальня. Іноді до неї доведеться йти кілька хвилин, але зате вас реально чекають там домашня кухня, щадні ціни, швидке обслуговування.\nСьогодні наше існування немислимо без мобільного телефону, планшета, ноутбука, тому питання зарядки актуальний завжди. Де розташовуються зарядки в аеропортах? Іноді в залах внутрішніх і міжнародних вильотів обладнані спеціальні робочі зони, де зручно розташуватися з ноутбуком або планшетом. А в залі прильоту, де знаходяться зустрічають, є спеціальні столики і полички для зарядки пристроїв.\nБрючні ремені, телефони, годинники, дитячі іграшки, головні убори, верхній одяг – чого тільки не забувають пасажири. Бюро знахідок, або служба забутих речей, є в кожному аеропорту, називатися вона може по-різному, але суть не змінюється: співробітники аеропорту відносять туди всі знайдені речі. У великих хабах таких служб може бути кілька: власне Аеропортовська і бюро знахідок авіакомпаній.


Співпраця з іноземними клієнтами – Прибуткове Справа\nby admin 16/11/2012 | 11:40 Прокоментуй! Posted in Бізнес\nНапевно, немає такої фірми, яка б не прагнула співпрацювати з іноземними клієнтами. Це додаткові доходи, світова популярність і серйозна репутація, за гроші яку не купиш. Міжнародний ринок – бажання багатьох, але важливо, що б він ставав реальністю, а не так і залишався проектом для майбутнього.\nПрофесійний персонал, а також професійна організація роботи керівництва компанії дозволяють домогтися успішного результату і отримувати гарні прибутки. В першу чергу треба переконатися в затребуваності свого товару зарубежом. Якщо товар затребуваний, і на нього є попит, значить можна продовжувати далі. Багато чого буде залежати і від маркетологів і аналітиків. Досліджувати міжнародний ринок, поставити на свій товар актуальну ціну – частина їхньої роботи. Також, важливою ланкою є менеджери з продажу.\nМенеджери з продажу на міжнародному ринку повинні володіти не тільки даром переконання, але й іноземною мовою. Зазвичай, від них вимагають володіти англійською та німецькою мовами, але цілком імовірно, що фірма буде співпрацювати і з іншими країнами. У такому випадку, краще всього шукати тих, хто зможе спілкуватися з клієнтами на їхній рідній мові. Альтернативою іноді є англійська, адже їм володіють багато і в інших, не англомовних країнах, але краще знайти спільну мову з людиною на його рідній мові.\nТипові помилкою є те, що керівництво компаній скидає на менеджерів з продажу та переклади різних текстів . Це не правильно. Складно уявити, як людина, зайнятий тим, що переконує клієнта купити товар конкретно в цій фірмі, повинен ще робити терміново переклад і здавати його на стіл начальника. Перенавантаження не призведе ні до чого хорошого. Вийде так, що співробітник, ганяючись за двома зайцями, упустить обох.\nКлієнт помітить втому в його голосі, а до перекладу знайдуться деякі питання з приводу його якості. Солідні компанії, які бажають досягти результатів не тільки на внутрішньому, але й на зовнішньому ринку, повинні навантажувати своїх співробітників тільки їх прямими обов’язками, а не шукати спосіб, як заощадити на зарплатах.\nПерекладачі. Від них залежить дуже багато. Їм належить переводити не тільки офіційні докукменти, інструкції, договори, або бути присутнім на зустрічах представників іноземних компаній. Перекладачі, також повинні будуть робити переклад з англійської при листуванні з іноземними фірмами. Перш, ніж виходити на зовнішній ринок, треба зробити собі хорошу візитну картку. Такою може бути веб-сайт компанії. Одним з найпопулярніших способів отримати нових клієнтів є вебмаркетінг. Він успішно практикується як на заході, так і в нашій країні. Завдяки йому, багато фірм отримують додаткові доходи. Тут також треба буде перевести сайт на англійську або будь-який інший мову, з носіями якого збирається співпрацювати фірма.\nЗ усього цього можна зробити висновок, що займатися зовнішньоекономічною діяльністю можна тільки при серйозному підході і повному штаті співробітників. Це не той випадок, коли треба економити, бо економія на самому собі не кращий спосіб для прогресивного розвитку. Зовнішній ринок готовий принести доходи, але і компанія повинна бути готова викластися для роботи на ньому. Але, гра варта свічок, і старанна праця неодмінно принесе позитивний результат.\nTml Agency І Що? Де? Коли?\nЯкщо ви запитаєте у співробітників TML Agency, кого називають морськими канарками, вони дадуть вам\nКожен офіційно працюючий людина повинна мати документ, який підтверджуватиме його трудову історію, тобто ким


Формування місцевих бюджетів: вимоги законодавства, проблемні питання та шляхи їх вирішення.\nФормування місцевих бюджетів: вимоги законодавства, проблемні питання та...\nУ запропонованому дослідженні здійснено огляд основних аспектів, що стосуються формування місцевих бюджетів, проаналізовано повноваження органів виконавчої влади та місцевого самоврядування у цьому процесі, окремо розглянуто основні законодавчі норми щодо запровадження середньострокового бюджетного планування.\nУ контексті процесу формування та затвердження місцевих бюджетів закцентовано увагу на окремих проблемних питаннях, які при цьому виникають, та запропоновано шляхи їх вирішення. Також визначено першочергові завдання, вирішення яких надасть змогу покращити ефективність бюджетного процесу та підвищити рівень прогнозованості бюджетних показників.\nдата створення: 2018-01-24\nРіздвяні гостинці на передову\nДунаєвецька міська громада продовжує допомагати українській армії та своїм землякам-військовослужбовцям, які мужньо захищають кордони на Сході нашої держави. Так, аби світле християнське свято – Різдво Христове відчули наші захисники, працівниками апарату Дунаєвецької міської ради, небайдужими мешканцями спільно з освітніми закладами, бібліотекарями було зібрано чергову допомогу.


Дружиною прем'єра Норвегії буде пастор — Високий Замок\nДружиною прем'єра Норвегії буде пастор\nМаріт Слагсвольд, дружину майбутнього прем’єр-міністра Норвегії Йонаса Гара Сторе (його Партія праці тиждень тому перемогла на парламентських виборах), висвятили на пасторку протестантської Церкви Норвегії (Den Norse kirke)\nМаріт Слагсвольд і Йонас Гар Сторе одружені з 1988 року. У них троє синів. Фото nach-welt.com.\n«Це особливий день для нашої родини, — заявив Сторе, який взяв участь в урочистій месі у соборі в Осло. — Я дуже гордий».\nЗа інформацією норвезьких ЗМІ, раніше Маріт Слагсвольд працювала соціологом і психологом, а після богословських студій стала пастором. Храм, у якому служитиме дружина прем'єр-міністра, за кілька хвилин пішки від резиденції глави уряду, де незабаром поселиться подружжя. «У нас буде дуже мудра пасторка», — прокоментувала висвячення Маріт Слагсвольд єпископка Карі Вейтебер. Парафіянами протестантської Церкви Норвегії вважаються близько 70% норвежців.\nНа парламентських виборах Партія праці Йонаса Гара Сторе одержала 26,3% голосів виборців, що дозволило цій політсилі перемогти Консервативну партію (20,4%) прем'єрки Ерни Солберг, яка була при владі восьми років. До урядової коаліції з Партією праці мають увійти ще Партія «Центр» (13,6%) і Соціалістична партія «Ліві» (7,5%). Ці партії матимуть в однопалатному Стортингу більшість (89 зі 169 мандатів).\nНа думку політологів, ліві партії перемогли на виборах, бо обіцяли боротися зі «соціальною нерівністю». А правляча донедавна Консервативна партія асоціювалася у виборців із кризою, спричиненою пандемією коронавірусу, і зростанням безробіття.\nЧитайте також: Тато все-таки може бути мамою?..


Питання про вихід Греції з єврозони закрите, - Єврокомісія - Гроші і економіка України. Новини бізнесу.\nПитання про вихід Греції з єврозони закрите, - Єврокомісія\nНа тлі останніх угод Греції з міжнародними кредиторами вихід Афін з єврозони знято з порядку денного\n24 липня 2015 07:09\nПро це заявив голова Єврокомісії Жан-Клод Юнкер, передає depo.ua з посиланням на DW.\n"Grexit знято з порядку денного", - сказав Юнкер. Він вважає, що подальший розвиток ситуації залежить від уряду Греції. "Греки повинні діяти", - каже голова Єврокомісії. За його словами, тепер у борговій драмі Афін настане "довгий період без бур і потрясінь".\n23 липня грецький парламент прийняв другий пакет законопроектів для продовження переговорів з міжнародними кредиторами з приводу надання Афінам кредиту в розмірі 86 млрд євро.\nПовідомлялося, що Греція починає роздавати борги кредиторам. Згідно з джерелами в міністерстві фінансів країни, Греція погасила 4,2 мільярда євро Європейського центрального банку (ЄЦБ) уже в понеділок, 20 липня, щоб уникнути чергового дефолту.\nРаніше парламент Греції схвалив угоду з Євросоюзом, за яким зобов'язався розпочати непопулярні реформи в обмін на отримання фіндопомоги і реструктуризації боргу.\nПрийняття реформ супроводжувалося заворушеннями на вулицях Афін і серйозними дискусіями серед уряду і парламенту Греції, внаслідок чого низка колишніх соратників Ціпраса пішли у відставку або були звільнені.\nПеред укладанням угоди багато експерти і політики не раз говорили про те, що Греція може в підсумку покинути єврозону. Тоді, на початку липня, букмекери заявили, що вважають, що як мінімум в 2015 році Греція може залишитися у складі єврозони. Президент Європейського парламенту Мартін Шульц заявив, що тепер вихід Греції з єврозони фактично неминучий. А видання Financial Times писало, що вихід Афін з єврозони відбудеться, але не скоро.


Соціальні медіа чи телевізійний маркетинг? Семальт Експерт пояснює, що найкраще для вашого бізнесу\nРідко можна зустріти людей, які дивляться телевізор, як раніше. Молодшій демографії вважається зручнішим використовувати телевізор для передачі вмісту або передачі зі своїх телефонів. Причина просто в тому, що вони більше не хочуть дивитись мережі або кабельне програмування, набрані рекламою.\nІван Коновалов, менеджер із успішного обслуговування клієнтів Semalt Digital Services, ділиться цінними відмінностями між маркетингом телебачення та соціальних медіа.\nТелереклама та обрізка шнура\nМало кому здається, що цікавиться тим, що відбувається на телебаченні. Смартфони стали настільки поширеними, що телевізор може залишитися непоміченим навіть тоді, коли він увімкнений. Смартфони дають користувачам можливість дивитися на своїх телефонах. Коли телебачення починає випускати рекламу, велика ймовірність, що користувачі вимкнуть їх, перейдуть на потокову службу або звернуться до своїх мобільних телефонів.\nДруковані ЗМІ породжували радіо, які породжували телебачення. На кожній фазі люди думали, що кожен винахід підірве попередника. Однак, як це було, зростання соціальних медіа не повністю зруйнувало потребу в телебаченні. Соціальні медіа сильно впадають у телевізійну індустрію, що призводить до переходу парадигми до цифрового.\nЦифровий ріст телевізора Versus\nЦифрові витрати перевищили витрати на телерекламу минулого року - 72,09 млрд. Дол. США проти 71,29 млрд. Дол. Відповідно. За даними eMarketer, цифрові витрати встановлені на рівні 10 мільярдів доларів за рік у порівнянні з 2 мільярдами доларів на телебаченні.\nЗв'язок між двома середовищами полягає в тому, що вони обидва ростуть. Тим не менше, цифрові медіа мають більше переваги. Вміст, що передається на пристроях, зазвичай починається на телевізорах, але закінчується на потоковому сервісі як джерело додаткового доходу.\nПерехід рекламодавців на цифровий\nВиконавчий директор Adidas Каспар Рорстед підтвердив підозру, що люди переходять на цифровий, розповідаючи CNBC про те, як їхні молодші споживачі більше спілкуються з ними на мобільних пристроях. Цифрова взаємодія, отже, служить для них цінним ресурсом. Отже, Adidas вирішив збільшити цифрові витрати протягом наступних чотирьох років. Один із способів досягти успіху - створити захоплюючий вміст, який користувачі можуть пов’язати.\nОднак інші компанії, такі як Taco Bell, здається, працюють проти цієї тенденції, переходячи назад до радіо та телебачення. У розмові з Campaign, SMO Марісса Талберг заявила, що компанія зазнала регресивних результатів під час своєї цифрової маркетингової кампанії, стверджуючи, що не досягла поставлених цілей. Хоча вони, схоже, йдуть врозріз із тенденцією, але це служить для них діловою можливістю, особливо для старшої клієнтської бази, як нового ринку.\nВеличезний дохід не гарантує успіху, а вкладати гроші в цифровий без потрібного вмісту - це величезна помилка.\nАдаптувати або померти: спритність у питанні\nЗа умови, що цифрові маркетологи роблять це правильно, існує великий потенціал для зростання. Статистика свідчить, що люди, які розміщують цифровий маркетинг на вершині своїх кампаній, відчувають кращі результати та в рекордно короткий час, порівняно з іншими традиційними методами. Зважаючи на це, це працює лише в тому випадку, якщо ці люди створюють унікальний контент, який залучає замовника через його релевантність та робить його доступним на пристроях, які привертають увагу цільової аудиторії.\nМаркетологи вважають соціальні медіа чудовою можливістю для взаємодії з клієнтами. Він також пропонує клієнтську базу, яка вирішує платити, щоб уникнути реклами. Якщо маркетолог не в змозі визначити ці можливості, вони не лише втратять потенційні потенційні результати, але й не можуть знайти їх в першу чергу.


Дружити можна любити\nДружба - це невід'ємна складова щастя. Її не можна купити, придбати в магазині або підпорядкувати своїй волі. Саме тому ми дорожимо нею, намагаємося не допустити втрати близьких друзів. Як говорить прислів'я "не май сто рублів, а май сто друзів". Звичайно, друзів багато не буває. Але ті люди, які удостоїлися цього статусу, прирівнюються до членів сім'ї. Вибір друзів не залежить від статі, музичних пристрастей або яких-небудь інших критеріїв. Ці люди просто стають рідними з плином часу.\nДеякі циніки стверджують, що дружба між чоловіком і жінкою неможлива. Вона можлива. Але дуже реко і, як правило, обумовлена деякими причинами. Наприклад, якщо ви знайомі з дитинства і разом ходили пішки під стіл. Або якщо ваш друг - гей. Тут немає місця навіть натяків на "передрузей". Але якщо ви дружите не так довго (рік, півроку), а вже здається ніби ви знайомі все життя, то шанс того, що один із вас закохається в іншого, 98%. Спочатку він просто проводив до дому - але ви ж друзі, це нормально. Тоді покликав погуляти удвох - всім іноді потрібно відпочити від усіх. Потім він заспокоює після чергового розриву з черговим бойфрендом. І раптом "голови неворемя обернулися, рука зісковзнула, і дружба полетіла під три чорти". І день вже не здається повноцінним, якщо його немає поруч. Його присутність, погляд - все стало рідним і необхідним. Далі існує два варіанти розвитку подій. Або ви подолаєте всі перешкоди, зітрете всі межі і будете щасливі разом, або проведете чітку межу, яка не дасть вам шанс зробити ні кроку назустріч один до одного.\nЯкщо в цей момент ви обоє перебуваєте у відносинах з кимось, варто задуматися: чи варті ці нові відносини припинення старих. Можливо реальні відносини з найкращим другом здадуться вам далекими від ваших ідеалів і уявлень. Інший варіант: ви - вільні, він - зайнятий. Тут треба вміти спостерігати і робити правильні висновки з побаченого. А конкретно, варто зрозуміти, що для вас важливіше: своє власне щастя або щастя вашого друга. Можливо, почавши зустрічатися з ним, ви зруйнуєте прекрасні відносини, так і не зумівши дати нічого натомість. Третя ситуция з одного боку найлегша, а з іншого найскладніша. Ви обоє вільні. Здається, звичайно, треба відразу ж, не думаючи, перйті до дій. Але тут є безліч підводних каменів. Що залишиться після ваших стосунків? Навряд чи дружба в її первісному вигляді. Але з іншого боку, не спробувавши, вона теж не залишиться колишньою. І ми повертаємося до заголовку цієї статті. Дружити можна любити. Кожен сам вирішує, де ставити кому. Кожен сам розставляє пріоритети. У будь-якому випадку варто жити за принципом "все, що не робиться, все на краще". І ви побачите, що це дійсно так.\nFaqUkr.ru » Відносини » Дружити можна любити


Модель надшвидкого "гіперпоїзда" - 13 Серпня 2013 - Останні новини прогресу\nГоловна » 2013 » Серпень » 13 » Модель надшвидкого "гіперпоїзда"\nУ США представили модель надшвидкого "гіперпоїзда"\nГлава SpaceX, Tesla Motors і творець платіжної системи PayPal Елон Маск представили проект транспортного засобу, який дозволяє пересуватися в два рази швидше, ніж на літаку.\nВинахід, що назвали Hyperloop ("Гіперпетля"), являє собою величезну трубу. Усередині цієї труби спеціальні капсули будуть переміщатися по повітрю зі швидкістю більше 1,1 тисячі кілометрів на годину. Повітря буде втягуватися найпотужнішим пропелером, розташованим спереду, і виштовхуватися ззаду. Цю систему можна порівняти з пневматичною трубою, по якій в офісних будівлях старої споруди передаються капсули з документами.\nЕлон Маск розповів, що ідея створення Hyperloop з'явилася у нього тоді, коли він зрозумів, наскільки неефективна високошвидкісна залізнична магістраль, яку планують побудувати в Каліфорнії. За словами Маска, Hyperloop обійдеться менше ніж в одну десяту кошторисної вартості залізниці, що становить приблизно 70 мільярдів доларів. Крім того, вона буде в шість разів швидше.\nЗа словами Маска, він не планує самостійно розробляти цей проект, тому що занадто зайнятий іншими поточними проектами, а має намір замість цього зробити свою розробку загальнодоступною, з тим щоб будь-хто зміг запропонувати свої модифікації.\nЗараз на сайті SpaceX розміщений технічний проект транспортної системи. Згідно з документом, новий транспорт повинен стати відмінним рішенням для поїздок на відстань у 500-1 тисячу кілометрів. Менше - він не буде окупатися, а більше - виникають технічні складності з "гіперзвуковим повітрям".\nРозробник технології говорить, що перші "гіперпоїзди" могли б почати рух приблизно через 7-10 років, а вартість квитка в кінцевому рахунку він сподівається знизити до 20 доларів на людину\nПереглядів: 11100 / Дата: 14.11.2018


Переговори по Мякушку та судовий позов Зорі до Чорноморця. Головні новини за 23 січня ᐉ UA-Футбол\nПереговори по Мякушку та судовий позов Зорі до Чорноморця. Головні новини за 23 січня\n24 січня 2017, вівторок. 09:10\nUA-Футбол зібрав для вас найважливіші та найцікавіші новини за понеділок, 23 січня\nРозпочнемо з "Динамо", яке, за даними польських ЗМІ, з дня на день має купити угорського захисника польського "Леха" Тамаша Кадара. Повідомляється, що сума трансферу складе 2,5 мільйона євро, плюс різноманітні бонуси. При цьому київський клуб хоче заплатити цю суму частинами.\nРазом з тим "Динамо" не може домовитись з "Зорею" з приводу трансферу Сергія Мякушка. Луганський клуб хоче взяти вінгера в оренду на рік, тоді як кияни готові відпустити його лише до літа. Втім, за словами менеджера футболіста, час для того, аби домовитись, ще є. У Сергія є ще один варіант продовження кар’єри, але пріоритетом для нього залишається "Зоря".\nТренер луганців Юрій Вернидуб вкотре спростував інформацію, яку поширили турецькі ЗМІ про те, що Едуард Соболь переходить до "Бешикташу", де за пів сезону заробить півмільйона євро. Наставник категорично заявив, що до кінця сезону Соболь нікуди піде, гравець сам зацікавлений у тому, аби продовжити виступи у "Зорі".\nЛуганський клуб, між тим, подає до суду на одеський "Чорноморець". Справа в тому, що орендуючи стадіон в Одесі на матчі Ліги Європи, сторони домовились, що "Чорноморець" віддаватиме "Зорі" частину виручки від продажу квитків. Однак, за словами генерального директора "Зорі" Сергія Рафаїлова, після гри з МЮ відповідного платежу не було. Тепер справа розглядатиметься судом.\nБуквально напередодні ЗМІ відзвітували про те, що колишній тренер кропивницької "Зірки" Даріо Друді стане спортивним директором "Карпат". Однак вже стало відомо, що президент клубу передумав, тож принаймні до літа Друді у Львові не буде. Нагадаємо, що зараз цю посаду в "Карпатах" займає Сергій Зайцев.\n"Дніпро" в рамках підготовки до другої частини сезону зіграв проти загребського "Динамо". Команда Дмитра Михайленка відкрила рахунок в дебюті зустрічі – вже на дев‘ятій хвилині відзначився Артем Довбик, але в підсумку програла 1:3. З усіма результатами контрольних матчів українських клубів можна ознайомитись за посиланням.\nДортмундська "Боруссія" купила 17-річного шведського форварда Александера Ісака, якому пророкують велике майбутнє. Німецький клуб заплатив шведському "АІКу" 9 мільйонів євро, перебивши пропозицію мадридського "Реалу". Ісак за минулий рік забив 13 голів в 29 матчах. Однак, враховуючи неповноліття форварда, "Боруссії" ще потрібно отримати дозвіл від ФІФА на трансфер.\n"Дайджест здоров‘я". Роман Зозуля пошкодив ліве коліно, через що ризикує пропустити найближчий матч проти "Барселони". Нагадаємо, що минулої неділі український форвард вперше вийшов в основі "Бетіса". Травма Бускетса, отримана півзахисником "Барселони" в грі проти "Ейбара", вивела його з ладу на місяць. Півзахиснику "Халла" Райану Мейсону діагностували пролом черепа. Хавбек, нагадаємо, зіткнувся з захисником "Челсі" Гері Кехіллом в недільній грі.\nКубок Африки втратив ще одного фаворита. Збірна Алжиру, складена з зіркових футболістів, не змогла виграти бодай один матч. Марез та компанія в третьому турі групового етапу зіграли унічию з Сенегалом (2:2, дубль Слімані), який і вийшов до чвертьфіналу. Другу путівку до плей-офф здобув Туніс, який в паралельному матчі обіграв Зімбабве.


Тука закликає посилити відповідальність за контрабанду через лінію розмежування | Українські Новини\nТука закликає посилити відповідальність за контрабанду через лінію розмежування\n13 листопада 2015, пʼятниця, 11:59\t1007\n2015-11-13T11:59:00+02:00 Політика 2019-05-15T06:49:47+03:00\nДля зменшення масштабів контрабанди.\nГолова Луганської військово-цивільної адміністрації Георгій Тука виступає за законодавче посилення відповідальності за нелегальне провезення товарів через лінію розмежування в зоні проведення антитерористичної операції (АТО).\nПро це він заявив в інтерв'ю виданню "Новий час".\n"Потрібні зміни в законодавстві. А саме: посилення відповідальності за нелегальне провезення товарів через лінію розмежування", - сказав Тука.\nВін зазначив, що для зменшення масштабів контрабанди в області необхідно широке висвітлення її фактів, а також проведення ротації суддів у регіоні.\nЗі слів Туки, необхідно зобов'язати суддів приймати рішення в справах за фактами контрабанди протягом доби.\nЯк повідомляло агентство, раніше співробітники Служби безпеки України затримали в Донецькій області вантажівку й 2 мікроавтобуси, які направлялися на тимчасово окуповану терористами територію області з контрабандою сигарет і сиру більш ніж на 1,8 млн гривень.\nБільше новин про:\tКонтрабанда война на Донбассе Георгий Тука линия разграничения


Ідіопатична гіперсомнія: причини, симптоми, лікування та профілактика\nЛюди, які страждають порушеннями сну, відчувають серйозні проблеми в повсякденному житті. Вони часто не можуть повною мірою виконувати свої професійні обов'язки і ризикують заснути в самому невідповідному місці. Одним з таких порушень є гіперсомнія. При появі цієї недуги потрібно звернутися за допомогою до лікаря, адже тільки кваліфікований фахівець зможе діагностувати патологію і підібрати адекватне лікування.\nЩо таке гіперсомнія\nЦим терміном називають збільшення тривалості сну приблизно на четверту частину. Так, здорова людина в добу спить 5-12 годин.\nУ будні середній показник може становити 7,5 годин, а у вихідні – 8,5. При цьому тривалість сну жінок трохи більше в порівнянні з чоловіками.\nВиділяють фізіологічну і патологічну гіперсомнію. Так, фізіологічний стан спостерігається при емоційному чи фізичному напруженні. Воно не може тривати більше декількох днів.\nПри цьому патологічна гіперсомнія зазвичай розвивається в молодості і може стати серйозною проблемою для людини, адже він ризикує втратити професійні навички і соціальні контакти.\nПро патологічних станах говорять в тому випадку, якщо тривалий нічний сон супроводжується високою сонливістю в денний час доби. При цьому гіперсомнію необхідно відрізняти від інших станів.\nПри астенічному синдромі теж спостерігається сонливість в денний час доби, однак ця патологія не відрізняється збільшенням часу нічного сну. Також зустрічаються порушення, коли денна сонливість виступає причиною або наслідком безсоння у нічний час.\nЄ ще один різновид даної патології, а саме – ідіопатична гіперсомнія. Цей стан відрізняється підвищеною сонливістю, яка не має очевидних причин.\nЦя патологія жодним чином не пов'язана з втратою м'язового контролю внаслідок сильних переживань, і вона відрізняється від таких станів, як нарколепсія, сонний параліч, гіпнагогічні галюцинації. Тому діагноз «ідіопатична гіперсомнія» зазвичай ставлять методом виключення.\nПід істеричними неврозами розуміється ціла група патологій, що виявляються розладом функцій нервової системи тимчасового характеру внаслідок психотравми. Зі статті ви дізнаєтеся, як з ними боротися.\nПостійні стреси і переживання можуть призвести до патологій судин, на тлі яких може розвинутися ТІА або транзиторна ішемічна атака. Про захворювання тут.\nПричин розвитку цього стану може бути досить багато, проте до найпоширеніших слід віднести наступні фактори:\nХронічні захворювання, включаючи порушення у функціонуванні ендокринної системи.\nВживання лікарських препаратів, які позначаються на роботі мозку.\nДля даного стану характерний ряд відмітних ознак, які дозволяють судити про наявність саме гіперсомніі.\nПри цьому ознаки даного стану можуть виникати в будь-який момент. Приміром, людина може заснути за кермом. Потрібно сказати, що люди, які страждають на ніколи не відчувають відчуття бадьорості. В результаті вони нерідко втрачають соціальні контакти і не в змозі добре виконувати свої робочі обов'язки.\nСпецифічна терапія при цьому захворюванні не призначається, так як гіперсомнія часто виступає супутнім симптомом іншого захворювання. Тому фахівці радять займатися лікуванням основної патології, яка і викликає підвищену сонливість.\nЩоб знизити симптоми цього захворювання, потрібно в першу чергу правильно організувати режим дня. Дуже важливо, щоб тривалість нічного сну була як мінімум вісім годин. При цьому тривалість його фази не може бути й більше дев'яти годин, адже це загрожує високою сонливістю в денний час доби.\nТакож увечері варто відмовитися від рухової активності, щільної їжі і всіляких подразників – телевізора або комп'ютера. Все це призведе до порушення сну, що неминуче спричинить за собою денну сонливість.\nУ тому випадку, якщо гіперсомнія проявляє себе характерними симптомами, лікар може підібрати адекватну медикаментозну терапію.\nВ даному випадку показано використання таких препаратів, як:\nЯкщо ж гіперсомнія викликана якимось іншим захворюванням, то до вирішення даної проблеми потрібно ставитися з позицій комплексного підходу. На думку лікарів, впоратися з цим станом можна за допомогою ефективних терапевтичних і профілактичних процедур.\nОднак для того щоб повністю впоратися з пересипанням, необхідно докласти багато зусиль і витратити певний час.\nДо того як відбудеться повне одужання, людині рекомендується відмовитися від пересування за кермом. Справа в тому, що гіперсомнія нерідко стає причиною серйозних аварій. Прогноз при цьому захворюванні вважається сприятливим у тому випадку, якщо на фоні терапії сонливості проводиться лікування основного захворювання.\nДля постановки точного діагнозу при порушеннях сну застосовують особливу процедуру. Відгуки про полісомнографії найчастіше позитивні, ніяких хворобливих відчуттів вона не приносить і проводиться під час нічного сну.\nЗ її допомогою можна достовірно з'ясувати, наприклад, причини інсомнія. Що це за хвороба і хвороба чи взагалі можна почитати тут.\nЯкі наслідки чекають людину, яка перенесла набряк головного мозку, знайдете за посиланням http://gidmed.com/bolezni-nevrologii/sherepno-mozgovye-travmy/otek-golovnogo-mozga.html.\nЯкщо не вилікувати це захворювання, наслідки можуть бути самими серйозними.\nце Пов'язано з тим, що гіперсомнія є важливим чинником підвищення травматизму, адже пацієнт може заснути в будь-який момент. Звичайно ж, ця патологія несприятливим чином позначається на роботі чи навчанні людини.\nЩоб запобігти розвитку цієї недуги, дуже важливо виконувати профілактичні заходи.\nЩо ж слід зробити для профілактики гіперсомніі?\nНалагодити режим дня, зокрема, звернути увагу на тривалість сну і неспання.\nЗабезпечити достатній приплив кисню під час сну.\nВчасно лікувати всі захворювання, особливо це відноситься до розладів центральної нервової системи.\nГіперсомнія – це досить серйозне порушення сну, яке може істотно погіршувати якість життя людини. Щоб цього не відбувалося, дуже важливо займатися профілактикою цієї недуги.\nЯкщо ж ви виявили у себе перші ознаки такого стану, потрібно відразу ж звернутися до лікаря – можливо, воно пов'язане з більш серйозними патологіями.


Престиж преси визначається низкою актуальних тем, які вона порушує, висвітлює і дає напрямок активності у спрямуванні санкцій в суспільстві.\nЯскравим прикладом публікації на соціальну тематику слід вважати подану далі. Ознайомимося з текстом і викоремимо конкретні засоби (інструменти) автора, спрямованів на висвітлення й аналіз проблеми соціальних програм.\nМіська соціальна програма підтримки молодих підприємців\nКредитна спілка «Перше кредитне товариство» та організація молодих підприємців «Молодіжна корпорація» представляють за підтримки Молодіжного виконавчого комітету при Виконавчому комітеті Одеської міської ради експериментальну програму підтримки молодих підприємців «Кредитування молодіжного підприємництва».\nПрограму розроблено для людей віком від 18 до 28 років яка передбачає як навчальний курс по підприємництву, так і кредитування, включаючи беззаставне та безвідсоткове мікрокредитування.\nСуть Програми міститься в тому, щоб навчити молодих людей взаємовідносинам з банківською системою, виростити з них бізнесменів, готових до серйозного кредитування, вивести їх в зрілий світ комерції.\nЯкщо молодий чоловік готовий подати бізнес-план своєї підприємницької діяльності, він братиме участь у конкурсі, якщо йому для цього не вистачає знання або досвіду, йому буде запропоновано бізнес-освіта. Це ще один аспект Програми.\nГоловне для участі в конкурсі – базова освіта. Хоча свої бізнес-плани можуть подавати навіть учні старших класів. В цьому і полягає принцип своєрідного бізнес-інкубатора – готувати майбутню бізнес-еліту буквально з пелюшок.\nБізнес-плани, що пройшли конкурс, розглядаються Правлінням Кредитної спілки «Перше кредитне товариство» на предмет видачі молодому підприємцю без заставного безвідсоткового кредиту терміном до одного року.\nКрім того, молоді бізнесмени користуються інформаційною, юридичною та кадровою підтримкою, їм надаються кваліфіковані консультації з питань ведення бізнесу, бухгалтерського обліку і звітності, а також діловодства.\nМіська соціальна програма підтримки молодих підприємців [Електронний ресур]. – Режим доступу: http://www.creditukraine.com/ua/social/business4beginners.html\nІнструменатрій (засоби) журналіста\nВказування на владну підтримку запропонованої дії.\nВизначення віку молоді, на який спрямовано соціальну програму.\nВизначення сутності соціальної програми.\nПоказані різні аспекти й функціональність соціальної програми.\nВисвітлені переваги соціального проекту.\nЗазначено інформацію про додаткові можливості соціального проекту.\nНаступна соціальна проблема, що досить часто висвітлюється на шпальтах друкованих ЗМІ, а також – на сайтах інтернет-видань, в телепрограмах та радіопередачах, це інвалідність та допомога інвалідам з боку суспільства.\nДля прикладу ми звернемося до публікації в регіональній газеті «Слово трудівника», що видається на Житомирщині і вдамося до аналізу тих інструментів, які допомогли авторові матеріалу висвітлити проблему інвалідності і ставлення до неї з боку суспільства.


Дерегуляція проти «сірих зон» в українському бізнесі - портал новостей LB.ua\nГлавная — Экономика — Государство — 27 марта 2018, 07:48\nЗліва-направо: Денис Малюська, Дмитро Добродомов, Соня Кошкіна, Ніна Южаніна, Юрій Лучечко та Денис Гутенко.\nСоня Кошкіна: Шановні колеги, добрий день, я вас вітаю на майданчику Київського інституту проблем управління імені Горшеніна. Сьогодні ми разом із LB.ua проводимо черговий круглий стіл. Його тема: «Дерегуляція проти «сірих зон» в українському бізнесі». Нашими гостями сьогодні є: Ніна Южаніна, народний депутат України, голова комітету Верховної Ради України з питань податкової і митної політики; Дмитро Добродомов, народний депутат України, секретар комітету Верховної Ради України з питань запобігання та протидії корупції; Юрій Лучечко, в.о. директора ДП «Укрспирт»; Денис Гутенко, директор департаменту розвитку підприємництва та регуляторної політики МЕРТ; Денис Малюська, заступник голови BRDO.\nПерше запитання до пана Добродомова. Якою зараз є ситуація в плані дерегуляції та «сірих зон» в Україні?\nДмитро Добродомов, народний депутат України, секретар комітету Верховної Ради України з питань запобігання та протидії корупції: Я би почав трохи з іншого. Я представляю профільний парламентський комітет – антикорупційний. Абсолютно всі нові законопроекти проходять експертизу цього комітету на корупційність. Звичайно, величезним є блок питань, які стосуються економіки. Останнім часом помічаємо, що дуже багато законопроектів, які ініціюють, в основному, народні депутати, або ж урядові законопроекти, містять в собі корупційні фактори. І це є величезною проблемою.\nЗ інших причин вже майже два місяці як робота комітету заблокована. Це пов’язано більше з політичними процесами – аудиторами НАБУ тощо. На сьогодні в комітеті зависло понад 500 законопроектів. На жаль, якщо за попередні 2,5 року жоден законопроект, який був експертами нашого комітету визнаний як корупціогенний, то тепер проекти закону потрапляють в зал, згідно з регламентними процедурами, без розгляду в комітеті, і деякі вже навіть були прийняті. Мені дуже приємно відзначити ще один важливий аспект: робота Антикорупційного комітету є дуже важливою, бо ми за гарними назвами законопроектів віднаходимо речі, які згодом стають на перешкоді бізнесу.\nМалі та середні підприємства дуже нарікають на так зване нестандартне підключення до електромережі. Якщо перевести на людську мову, то коли відкривається маленька пекарня, де працюють 6-8 людей, для підключення до електромережі треба заплатити 100-150 тисяч гривень. Це для них непідйомні гроші. Чому так було зроблено, можна лише здогадуватися, хоча відповідь очевидна. Це точно не сприяє розвиткові бізнесу. Не кажучи вже про невиконану обіцянку податкових канікул для малого бізнесу. Була ініціатива для першої чи другої групи ввести податкові канікули до 2020 року.\nТобто проблем в цьому плані вистачає, але хотів би відзначити таке. Тут є пані Южаніна, вона представляє коаліцію, я – депутат, який перебуває в демократичній опозиції. Але якщо подивитися уважно на статистику голосувань щодо економічного блоку, то від нас підтримка є зажди максимальною. Це є правильно і конструктивно. Наша група в парламенті є маленькою, лише чотири депутати, але під час години запитань до уряду вона була визначена як найефективніша щодо голосувань власне за економічні закони. Про що це говорить? Про те, що конструктив є у тих, хто його насправді хоче. Тому що ми прекрасно розуміємо, що такі речі треба робити. Напевно, сьогодні будуть порушені питання і про третю групу, тут є суперечливі моменти, можна їх обговорити. Але, незважаючи на нашу опозиційну риторику, все, що стосується економічних питань, ми перші готові завжди підтримувати, як і все, що записано в коаліційній угоді, про яку часто самі коаліціянти забувають.\nТе, що у нас є «сірі зони», «чорні зони», - правда. Ініціативи, про які ми будемо далі говорити, я вважаю, не сприяють їхньому відбіленню. Щоб підсумувати, скажу, що на сьогодні на деякі речі, які були зроблені, на тлі всіх інших негативних інформприводів, які є популярними в ЗМІ, мало звертають увагу. Це є величезна проблема, тому що люди не до кінця розуміють, що ж відбувається. На певні реперні речі вони реагують дуже активно, а на ці – не дуже звертають увагу, тому про них треба більше говорити.\nСоня Кошкіна: Пані Южаніна, ви як голова профільного комітету які найбільші больові точки можете визначити у сенсі теми, яку ми обговорюємо? На якій роботі в цьому плані сконцентровані законодавці?\nНіна Южаніна, народний депутат України, голова комітету Верховної Ради України з питань податкової і митної політики: Я думаю, що в парламенті - і в коаліції, і в опозиції - все більше розуміють питання, які стосуються економіки, і ми знаходимо порозуміння. Про тему «сірих зон», яку ви підняли, я буду говорити в площині податкового законодавства, бо дерегуляція - це не моя тема.\nВ площині податкового законодавства хочу почати з такого: ми всі розуміємо, в яких умовах розвивався в Україні бізнес, ми всі знаємо, як структурувався великий український бізнес, як почали працювати на території України транснаціональні компанії. Ми розуміємо, яким чином і які в основному податки які компанії сплачують - транснаціональні, українські компанії, український середній бізнес. Ми досі не визначилися, яку частку займає наш український середній бізнес, яка кількість таких компаній, який відсоток сплачується ними до бюджету. Тому що коли ми говоримо про те, що у нас 80% надходжень до бюджету забезпечують платники з Офісу великих платників податків, то де наш середній бізнес, я хочу запитати? Яка його участь у формуванні дохідної частини? А якщо не цей критерій є важливим для нас, то, можливо, давайте поговоримо про середній бізнес, яка зайнятість населення в ньому, якою є соціальна забезпеченість працівників там. Давайте поговоримо про те, чи взагалі малий і мікробізнес є в Україні зараз чи нема, і яку систему оподаткування ми для них запропонували. А чи визначила Україна взагалі головним завданням для себе розвиток та підтримку середнього бізнесу? Чи є це нашим завданням, над яким ми працюємо?\nЯкщо говорити в загальному, то, пане Добродомов, за ці роки існування Верховної Ради восьмого скликання зроблено дуже багато змін на користь бізнесу, ліберальних змін в податковому законодавстві. І інколи ми навіть не розуміємо один одного в залі. «Для чого робити такі послаблення?», - задають питання із залу, наприклад, щодо зниження наполовину ставки єдиного соціального внеску. Дуже багато людей досі вважають, що це дали послаблення для великого бізнесу. Як сказав сам міністр Рева, бізнес не подякував державі за такі зміни. Я категорично не погоджуюсь із цією точкою зору і хочу, щоб ми назавжди забули цю риторику. Поясню чому. В 2006 році вперше на конференції країн-членів Організації з економічної співпраці та розвитку було порушене питання щодо того, що робити із агресивним плануванням, яке існує у всьому світі. А в 2013 році були запропоновані рекомендації ОЕСР, тобто кроки в боротьбі із розмиванням податкової бази, які рекомендовані для всіх країн. До речі, врешті-решт ми підійдемо і в Україні до імплементації цих кроків. Але до цього в Україні формування економіки залежало від того, як підприємства побудують свій бізнес, враховуючи всі реалії, можливості структурування бізнесу і проведення діяльності.\nТому зараз як наслідок ми маємо реагувати не тільки на те, що пропонують нам провідні країни, провідні експерти, які нам дають поради. Ми ще маємо враховувати українські реалії, що треба зробити для того, щоби взагалі в Україні залишився працюючим український бізнес і ми його розвивали. Тому, коли ми говоримо про те, що нам треба боротися із розмиванням податкової бази, я погоджуюся, що ми найближчим часом повинні будемо імплементувати ці тяжкі кроки, які нам пропонує світ, для того щоб ми не стали країною з «чорного списку», з якою важко мати господарські і не тільки стосунки.\nЩо ми маємо зробити для своєї країни? Я, наприклад, хотіла би зупинитися на тих кроках, які зараз роблять. Говорять, що у нас в Україні є своя офшорна зона у вигляді єдиного податку для платників третьої групи. Та й четвертої також. Про четверту групу зараз всі мовчать, але ж у четвертій групі мають змогу перебувати великі агропідприємства і нести зовсім-зовсім низьке податкове навантаження. З іншого боку, я хотіла би знати, чи всі звернули увагу на досвід розвитку свого середнього бізнесу в Польщі, Грузії. Коли з нового року вони ввели податок з обороту 1% для мікробізнесу, мікробізнесом визначили тих, у кого дохід не більше 100 тисяч доларів на рік. І я не розумію, чи можемо ми в Україні розділити і виділити групи, які потребують саме такої підтримки. Як ми можемо про це говорити із суспільством, якщо у нас суспільство зараз бачить один в одному тільки ворога? Ми не працюємо на загальний результат. Досі не працюємо. Хоча кожен рік нам додає впевненості і можливості спілкування з експертами, які починають підтримувати певні кроки і не бути популістами.\nМи зараз уже почали говорити про те, що нам потрібна повна фіскалізація готівкових розрахунків. Слухайте, ми ніколи не підійдемо до лібералізації податкового законодавства, якщо не почнемо обраховувати все, що продається за готівку. Це той крок, до речі, який зробила Грузія для того, щоб піти далі шляхом лібералізації. Цей крок вже повністю зроблений навіть в Болгарії — країні, яка ще тільки піднімається із дна. Буквально вони підійшли до того, що навіть на ринку бабуся, продаючи зелень, має пробивати це через касовий апарат.\nНефіскалізована величезна частина готівкових продажів призвела до того, що ми не можемо відпустити і лібералізувати, зробити наступні кроки з адміністрування податку, і давимо через це величезну кількість інших платників, які відповідають за певну групу людей. Я маю на увазі, ви знаєте, величезну частину товарів, які імпортуються і продаються на великих ринках в Україні. Продаються без жодного обліку, без доказів того, яка частина була продана на ринках, а яка була запущена все-таки в мережі, де речі продаються, зокрема, за безготівкові розрахунки. Коли порахували ці всі обсяги, то додатково, якщо би фіскалізувати ці операції, можна в бюджет отримати до 100 млрд грн на рік — якщо би ці люди платили, наприклад, податок на додану вартість, який зараз продається в «скрутках» натомість, і якщо би елементарно платили податок з обороту в тих же розмірах — 5% чи 3%.\nІ я думаю, що це завдання на найближчий час — надати можливість за рахунок держави зняти всі репресивні методи контролю, які існують іще з декретів, що регулюють касові операції, і підійти, справді, до повної лібералізації, тобто заміни касових апаратів, заміни всіх посередників, екваєрів в системі передачі інформації від касового апарату до центрального сервера контролюючого органу, для того щоби будь-який продавець міг із звичайного гаджету відправити інформацію про продаж товару, про здійснення покупки, і вона відобразилася відразу на центральному сервері ДФС, і таким чином і покупець мав би змогу отримати у свій гаджет інформацію, тобто чек, який не треба роздруковувати, і у продавця було б однозначно виконане зобов’язання перед державою — операція повністю відображена. Це нам дозволить зняти величезну кількість питань, які пов’язані із корупцією, величезну.\nНайбільшим здобутком, пане Дмитре, є те, що ми з вами все-таки, незважаючи на різні думки в парламенті, впродовж трьох років приймаючи зміни до Податкового кодексу, наполегливо йшли до того, щоби забезпечити прозоре автоматичне відшкодування ПДВ. Три роки поспіль частково приймали зміни, бо ж комплексно ніколи не могли знайти підтримку в залі, щоби проголосувати, наприклад, в перший рік саме за таку конструкцію, яка зараз діє. І так крок за кроком ми прийшли до цього. Тепер нам треба ще зробити один не дуже популярний крок, той, про який я говорила, — фіскалізувати всі готівкові операції. Ми навіть не уявляємо, який ефект це матиме для економіки і для бізнесу в цілому. Тому що та половина бізнесу, яка зараз страждає від адміністрування податку на додану вартість, що вимиває обігові кошти з підприємств, також має бути в рівних умовах, як і всі платиники податків в Україні.\nСоня Кошкіна: Хочу звернутися до Юрія Лучечка із запитанням, яким чином лібералізація податкового законодавства та нові аспекти дерегуляції впливають на роботу великих державних підприємств, таких, як «Укрспирт»?\nЮрій Лучечко, в.о. директора ДП «Укрспирт»: Державне підприємство «Укрспирт» і загалом спиртова галузь України є однією з «найсіріших» або й «найчорніших». Тільки сліпі та глухі не говорять про те, що підприємства спиртової галузі є в зоні ризику. Чинна нормативна база, законодавча база не до кінця врегульовані, як наслідок ми маємо процеси із від'ємною діловою репутацією, які сьогодні відбуваються. Але слухаючи колег, я можу сказати, що питання змін до законодавства є зараз актуальними, і в частині нормативної бази теж є відчутні зміни, ми це бачимо.\nКілька слів про спиртову галузь, підприємства з переробки. Фактично спиртова галузь - це і є система переробки, але ця система сьогодні в Україні відсутня. За рахунок переробки зернових, сировинної бази, що з року в рік в Україні росте, ми мали би сьогодні створювати додану вартість. Проте наші очільники заявляють, що у нас експорт росте, у нас все добре, мовляв, валюта надходить в Україну. При цьому цифри Держстату та Держзовнішінформу свідчать, що імпорт в Україну збільшується, у нас від'ємне торговельне сальдо. Якщо брати до уваги два роки, ця цифра росте і має тенденцію до ще більшого зростання.\nВсе-таки, напевно, треба створювати такі умови, щоб сьогодні в країні використовувалась сировинна база, те, що сьогодні має країна як своє надбання - а я вважаю, що земля і той ресурс, який сьогодні є в України, є просто безцінними. Зараз треба спільно всіма силами створити максимально сприятливі умови для виробника в секторі переробки. Значну частину імпорту, практично 4,2 млрд доларів, складають нафтопродукти, що завозяться в Україну.\nЗараз комітет з податкової та митної політики та аграрний комітет повернулись обличчям до аграрного сектору, до сектору переробки. Сьогодні внесений законопроект про обов'язковість добавки біопалива та про альтернативні види палива, зокрема біодизель. Це фактично є першою ластівкою того, що все-таки переробка сировини, зернових в Україні з'явиться. Обов'язковість добавки створить ринок біопалива всередині країни.\nСьогодні вже напрацьовано і внесено законопроект народними депутатами Антонищуком та Барною. Ми тиждень тому на засіданні податкового комітету заслуховували цей проект закону. Щодо нього була дуже змістовна і гаряча в хорошому сенсі цього слова дискусія. Це законопроект про диверсифікацію ставок акцизних податків. Про що йдеться? Сьогодні в Україні є уніфікований акцизний збір. Все, що стосується спирту або спиртовмісних речовин, обкладається податковою ставкою 100%, 1260 гривень. Я бачу тут наших колег-парфумерів. У нас однакова з Асоціацією парфумерів позиція щодо цього збору. Як тільки наша команда почала керувати «Укрспиртом», то Асоціація парфумерів відразу виступила з ініціативою розробки цього законопроекту, бо їх це теж стосується. Якщо подивитися на дані щодо виробництва парфумерії, ми бачимо, що як тільки обклали їх податками, ми просто втратили парфумерію як одну з галузей економіки України. Їхня основна сировина - спирт, який у всьому цивілізованому світі обкладається нульовою ставкою акцизу.\nЩодо біопалива. Повторюсь: ми завозимо нафтопродукти, переробляємо, і наші великі компанії декларують, що у нас з року в рік є продажі пального в Україні. Хто основний споживач цього пального? Це аграрний сектор, це наші водії, і один із топ-споживачів - це "Укрзалізниця". У всьому цивілізованому світі якщо бачать, що є від'ємне сальдо економіки, працюють над тим, як покращити ці показники, створити додаткову вартість в сегменті палива, переходять на альтернативні види палива. Сьогодні у Бразилії обов'язкова добавка до палива біоетанолу складає близько 50%. Тобто ті країни, які не мають власного потенціалу, сировинної бази, нафти, газу, шукають альтернативу. Сьогодні треба говорити про біодизель, сумішевий бензин альтернативний. До речі, «Укрспирт» сьогодні отримав свідоцтво про належність до виробників альтернативних видів палива, і ми вже місяць чекаємо на бюрократичну процедуру надання податкової консультації - ми потім пані Южаніній віддамо всі ці матеріали з роз'ясненням щодо сплати акцизу, як тут має все це відбуватися та нараховуватися.\nОт тут також є представники асоціації виробників біоетанолу - теж наші союзники, люди, з якими ми писали перший законопроект щодо обов'язковості добавки біоетанолу. Тобто ми сьогодні говоримо про те, що система законодавчих змін, ініціатив свідчить, що держава може сама відродитися, і той ресурс, який є у країни, здатний запустити максимальну кількість процесів для пожвавлення та відновлення економіки.\nСоня Кошккіна: Хочу звернутися до Дениса Гутенка, директора профільного департаменту розвитку підприємництва та регуляторної політики Міністерства економічного розвитку, з питанням про те, наскільки ефективною є співпраця щодо тих питань, які ми обговорюємо, між урядом та Верховною Радою?\nДенис Гутенко, директор департаменту розвитку підприємництва та регуляторної політики МЕРТ: Наразі ми більше зосереджені на дерегуляції, що можлива шляхом змін до постанов Кабінету Міністрів. В парламенті є багато наших законопроектів, навіть від 2015 року, щодо дерегуляції. Вони не передбачають якоїсь кардинальної зміни правил на ринку, але все ж дерегуляція в тому і полягає, що нам потрібно зробити дуже багато невеличких речей, аби покращити бізнес-клімат. Як приклад можу навести законопроект про експорт та імпорт алкоголю від 2015 року. Але багато речей приймають.\nЗараз був внесений президентом закон «Про валюту», ми долучилися до його розробки. Ми вважаємо, що він дасть дуже великий дерегуляційний ефект. Також є законопроект, у нього був номер 6540, щодо покращення позицій України в рейтингу Doing Business, в середу він був перевнесений в парламент. Після обговорення з депутатами з нього прибрали спірні моменти. Ми сподіваємося, що цей законопроект буде розглянутий парламентом найближчим часом. Іншого виходу немає, ці зміни мають бути прийняті до 30 квітня, аби вони були зараховані в рейтинг Doing Business.\nХочу прокоментувати те, що було сказано щодо реєстраторів рахункових операцій. Саме ми зараз працюємо, аби полегшити приєднання підприємств до Фіскальної служби, ми розробили зміни до постанови №61, які передбачають, що якщо підприємець вирішить придбати та використовувати РРО, йому не потрібно буде збирати купу папірців, все буде відбуватися в електронному вигляді. Також є зміни до наказів Державної фіскальної служби щодо скасування дубляжу – якщо використовуєш РРО, тобі не треба вести облік розрахункових операцій, інші «паперові» роботи. Тобто ми вважаємо, що потрібно спочатку полегшити ведення бізнесу за допомогою РРО, а потім переходити до фіскалізації.\nАби підтримували ці міри «спрощенці», потрібно працювати і з великим бізнесом, який використовує цю систему. У нас не може бути мільярдних бізнесів, які пробивають чеки по-іншому.\nСоня Кошкіна: Пане Малюська, чи має сьогодні бізнес, якщо цитувати міністра Реву, дякувати законодавцям та міністрам за зміни, які були впроваджені останнім часом?\nДенис Малюська, заступник голови BRDO: BRDO – це не зовсім компанія, ми є таким гібридним аналітичним центром, ми аналізуємо інформацію та надаємо допомогу нашим партнерам, міністерствам, Кабміну, зокрема, Міністерству економіки, Державній регуляторній службі у розробці та проштовхуванні змін до законодавства - як підзаконних актів, так і законів.\nЩодо дерегуляції і того, чи має бізнес дякувати, то можна точно констатувати, що, в принципі, інститут дерегуляції, класичний інститут, коли держава дивиться на який ринок і каже: «Ні, від державного регулювання в цій сфері варто відмовлятися», помер років десять тому. Зараз інша ситуація, гібридна, де дерегуляція – гарний, важливий елемент, однак він вже не є таким тотальним чи обов’язковим на рівні внесення законів. Це зараз гібридна дерегуляція. Дерегуляція зараз більш активно здійснюється на рівні підзаконних актів, там простір для маневру набагато більший, тому що і актів дуже багато, і вони набагато більш застарілі, ніж масив наших законів. Як приклад можу навести спеціалізовані засідання Кабміну, їх вже чотири пройшло, так звані дерегуляційні Кабміни, де масово скасовуються або змінюються застарілі підзаконні акти.\nНавіть в згаданому аспекті приєднання до електромережі можна сказати, що дерегуляція не завжди актуальна. Зараз бізнес конче потребує належного та правильного регулювання у його відносинах із монополістами – обленерго, щоб приєднуватися можна було швидко, дешево і просто. НКРЕКП зараз має змінити рішення, підзаконні документи у розвиток чинного законодавства про реформу, власне, системи приєднання до електромережі. Тобто потрібна не дерегуляція, а навпаки, правильне регулювання. Тут, на жаль НКРЕКП пропустила всі дедлайни, і зараз ситуація підвисає з правильним підключенням до електромережі. У нас немає нормального, адекватного приєднання і немає переходу до оцієї системи від нестандартного приєднання до нових правил, які вже мають зараз працювати.\nАбо ж, наприклад, те саме питання алкоголю. Зараз діють дуже старі постанови Кабміну, які регулюють процедуру видачі ліцензії у сфері алкоголю. Вони не відповідають будь-яким реаліям чи законам. І зараз Кабмін почне працювати над тим, щоби розробити проекти про скасування таких актів.\nАле, знову ж таки, є ще інший аспект – бізнес досить часто потребує не тільки дерегулювання, а, власне, належної інформації, особливо малий та середній бізнес. Вони мають знати, які вимоги до них висуває держава, як вони можуть почати бізнес. І отут є повний вакуум. Ми намагаємося його якось заповнити, зокрема, у нас є ініціатива StartBusinessChallenge, де онлайн на державному порталі викладається опис регуляторних вимог, що потрібно для того, щоб розпочати малий та середній бізнес – які документи, куди їх треба подати, щоб держава не мала до тебе жодних претензій. Це величезний вакуум, тому що такі вимоги не знає ні малий бізнес, ні держава сама. Ми були здивовані, коли звернулися за інформацією до міністерств та центральних органів виконавчої влади, бо єдиної інформації про те, що потрібно, щоб, наприклад, відкрити перукарню, ви ніде не знайдете. Окрім, звичайно, оцього сайту, який починає наповнюватися.\nКрім того, ще зараз в досить активній фазі триває інспекційна реформа. Ідея приблизно та сама – ні інспекційні органи досить часто толком не розуміють, що вони мають перевіряти, що бізнес має виконувати, ні бізнес не знає повністю, де в цьому хаосі регуляторних документів містяться вимоги до них, скільки їх. Зараз завдання урядом поставлене щодо кожного інспекційного органу розробити чек-лісти - вони існують невеликою мірою, але їх дуже мало, - щоб і бізнес в них орієнтувався, що будуть перевіряти, і органи контролю не могли виходити за межі цих чек-лістів і було заздалегідь зрозуміло під час перевірки, що від бізнесу вимагається і що контролюючий орган зможе перевірити. Відповідно, розробка цих чек-лістів зараз прив’язана до вивільнення державних контролюючих органів з-під дії мораторію на перевірки.\nЩе одну річ хочу згадати. Ми зараз активно працюємо над концепцією one in, two out. Це той інститут, який активно і з достатнім успіхом впроваджувався в західних розвинених країнах. Ця модель one in, two out полягає в тому, що держава, якщо вона створює якесь нове регулювання і покладає нові витрати на бізнес, одночасно має зняти аналогічного обсягу навантаження на бізнес, або, у певних випадках, вдвічі більше. Тобто це фактично заморожування регуляторного тягаря на бізнес, щоб він не зростав, а навпаки, зменшувався. Ми цей інститут пропонуємо - поки що працюємо над його концепцією – спочатку запровадити на рівні Кабінету Міністрів, на рівні підзаконних актів, а потім, коли механізм буде працювати ефективно, перейти на рівень законів у Верховній Раді.\nСоня Кошкіна: Переходимо до дискусії. Перше запитання до пані Южаніної. Скільки часу потрібно для впровадження тих законодавчих ініціатив, про які ви говорили на самому початку?\nНіна Южаніна: Що мені не подобається? Ми маємо разом із виконавчою владою – я маю на увазі комітети Верховної Ради – спільно працювати, тому що я з подивом зараз чую від вас, пане Гутенку, що ви працюєте над дерегуляцією чинного законодавства, яке стосується РРО. Слухайте, це вже потрібно було зробити три роки тому. Бо весь час існування чинних норм вони завжди були неприйнятні, надмірні і дуже жорсткі. Завжди використання касових апаратів викликало великий негатив у бізнесу і надавало великі корупційні можливості контролюючим органам. Забудьте цю тему, переступіть. Я невпинно повторюю: ми зараз не зможемо повторити весь шлях Польщі, ми маємо зайти всередину вагона чи посеред шляху. Тому що якщо ми будемо зараз повторювати, нам для того, щоби вийти хоча би на більш-менш початковий ріст економіки, треба десять років. У нас цього часу немає! Забудьте початок шляху, давайте заходити на середині шляху. Яка дерегуляція чинних норм? Будь ласка, об’єднайтеся.\nУ нас в комітеті півтора року працюють ІТ-спеціалісти над тим, щоб дати можливість відійти від РРОвзагалі. Ви що, не розумієте, що це великий лобістський напрямок тих, хто виробляє касові апарати, тих, хто займається екваєрством, посередництвом тощо? І всі беруть на певному етапі гроші від бізнесу. Для чого ми зараз йдемо тим шляхом, який треба обійти? Ми зараз маємо працювати над тим, щоби забезпечити безкоштовність тих операцій для бізнесу. А держава з цього буде мати величезний зиск. Тому ті норми, про які ви говорите, давно треба відмінити. Але ви не можете внести зміни, якщо це стосується саме чинного законодавства, а не підзаконних актів.\nЩодо підзаконних актів та дерегуляції. Я думаю, що вся регуляція, вся зарегульованість в переважній більшості, в 90% міститься саме в підзаконних актах. Ви ж це знаєте. Тому коли я вкотре чую, що Мінекономрозвитку і торгівлі працює над дерегуляцією, то мені набридає це слухати. Ціллю ж бо не є говорити про дерегуляцію, її можна провести дуже швидко, бо все це виписано на рівні підзаконних актів. Уже стільки років ми топчемося на місці! Я не знаю, яка там процедура, але ви маєте всі підзаконні акти проаналізувати і внести зміни терміново.\nЯ буквально позавчора зіткнулася з тим, що є проблема з одним питанням, пов’язаним із записом про припинення діяльності юридичної особи. Співставляю всі норми податкового законодавства, спеціального законодавства і не розумію, чому це підприємство не можна зняти з обліку. Над цим працювали, кілька разів збирали робочі групи. Як виявилося, все дуже просто: є такий собі порядок, який розроблений Державною фіскальною службою, затверджений наказом Міністерства фінансів, який якраз і встановив нові норми, які прямо суперечать тому, що вказано в усіх чинних законах. При цьому всі співробітники замовчують те, що саме ці документи не дають їм можливості вільного руху. Я кажу: «Почекайте, а чому ви досі не проаналізували ці всі документи на предмет того, які вони містять норми, які там норми вам не дають можливості виконати те все, що ми написали вам уже в інших нормах закону – щодо спрощення адміністрування всіх податків і конекту із платником податків? Чому ж ви про це не говорите?» От на це треба зараз більше звертати увагу.\nІ останнє. Ви запитали Дениса Малюську, чи бізнес має дякувати. Я вважаю, що в більшості сфер – а ми з усіма співпрацюємо в комітеті – абсолютно точно дякують. Я була на останній зустрічі президента і прем’єра із бізнесом, де було 600 представників різних сфер бізнесу, і питання в основному стосувалися податкового блоку. Так от, за ті 3,5 року, які я очолюю комітет, ми працювали з усіма напрямками, з усіма зацікавленими сторонами, які б не піднімали складні питання, ми їх усі вирішували. І зараз, справді, порушено питання щодо зарегульованості спиртової галузі, і при тому всі говорять, що це найскладніша сфера, яка потребує найбільш жорсткого контролю.\nВиходимо після засідання першої робочої групи, а тут підходять працівники, які прекрасно розуміють, як зараз контролюється спиртова галузь. Ми ставили в докір, що парфумери не можуть забезпечити наявність податкових постів, бо це дуже дорого і це накладе додаткові зобов’язання на галузь. Підходять люди і кажуть: «А ви впевнені, що податкові пости контролюють повністю діяльність спиртової галузі?». Я відповідаю: «Ні». Мені кажуть: «А ви розумієте, що вже років з п’ять, як ця система застаріла, що треба шукати нові методи контролю за спиртовою галуззю? І при цьому не говорити, що ми проти всіх інших пропозицій, бо вони, мовляв, призведуть до нового відтоку спирту і появи великої кількості контрафактної продукції». Тут сидять представники парфумерної галузі – чому ми маємо мати на території України прибалтійські, російські продукти, а свої, які виробляють це із імпортної сировини, гнобити, бо ми не може проконтролювати ту частиночку спирту, яка їм потрібна?» І для цього викручуємо один одному руки?\nУ нас наступного вівторка збереться робоча група з цього приводу. Хоча всі мої колеги сказали: «Будь ласка, не чіпайте цю сферу, там не можна робити ніяких послаблень». Чому? Бо там і контролю немає зараз, це моя власна думка. Ми маємо почати говорити про те, який потрібен контроль. Якщо на підприємстві працює тисяча людей, а ми не даємо йому розвиватися тільки через те, що у нас не вистачає розуму подбати про те, яким чином його контролювати, то тоді, вибачте, ми не на своєму місці. Ми маємо зараз думати про те, як надати таку можливість, як забезпечити такий контроль.\nВи зараз мені поклали документи, обґрунтування, як можна зробити, що потрібно зробити. Тому що всі зацікавлені розвивати цю галузь, а з іншого боку, її треба контролювати. Я погоджуюся, що її треба контролювати, але треба думати над новими засобами контролю. Ми маємо перейти все ж таки до нових інформаційних технологій, а не продовжувати використовувати фізичні пости, що нібито гарантують повний облік, неможливість вивезення тощо. Нам треба щось інше знайти. Наприклад, система електронного адміністрування пальних матеріалів надала країні величезні можливості. Ніхто про це не говорить вголос, але те, що з українського ринку прибрали 40% «сірих» нафтопродуктів – це велика перемога. Ви подивіться, наскільки зараз галузь дає більше платежів у бюджет. Треба щось подібне робити і в спиртовій галузі. Але не давати можливості їй розвиватися через те, що ми боїмося неефективного контролю – це абсурд.\nДенис Гутенко: Я дуже радий, що ми привернули увагу до теми РРО. Саме ми проштовхуємо цей пілотний проект – державне підприємство «Укрелекон», де як РРО використовується телефон із флешкою. Ми навіть хочемо зробити, щоб РРО були взагалі без флешки, тільки програмний продукт в смартфоні, і це буде фіскалізована операція.\nНіна Южаніна: А де ви проштовхуєте? Де це таке відбувається?\nДенис Гутенко: Ми об’єднали всіх людей, котрі займалися розробкою законопроекту 4117, членів робочої групи при Мінфіні з РПР, з BRDO тощо. Зараз саме ми зосередилися на підзаконних актах, тому що законопроект 4117, прийнятий в першому читанні в 2016 році, далі не рухається. Тобто всі ці люди готові долучитися до цього проекту, бо зі зміною законодавства буде ця реформа більш правильною. Але ми, проаналізувавши, зрозуміли, що можемо і в рамках того старого законопроекту про РРО робити ці пілотні речі. Це якщо комітет податкової політики долучиться.\nНіна Южаніна: Профільним є комітет з податкової політики. Міністерство економіки над чимось працює. У нас уже є 80%, ми теж співпрацюємо з айтішниками, не вистачає мізків надалі довести без втручання посередників цю систему. Я запропонувала, і звернулися айтішники, які допоможуть нам доробити цю систему. Люди, ми витрачаємо ресурс один одного безглуздо. Ми працюємо, і ви працюєте. Ви чому не інформуєте комітет про те, що ви працюєте?!\nДенис Гутенко: Наша група, ті, хто працюють, є на зв’язку із людьми, про яких ви говорите. Це є одна й та ж група людей, які разом працюють над цим проектом.\nДмитро Добродомов: Я би хотів якраз підтримати тему щодо обліку і контролю. Ми якраз акцентували на «Укрспирті». Ні для кого не секрет, що це була така клоака «чорна», зараз вона, напевно, залишається «сірою». Мені було приємно чути, що керівництво визнає це вголос.\nЗгадувалися податкові пости. Антикорупційний комітет навіть проводив окреме засідання щодо цієї галузі. Ми розуміємо, що це величезне державне підприємство, монополія фактично, навколо якого постійно відбувалися якісь маніпуляції. Сподіваюся, що відбувалися, а не продовжують відбуватися. Зрозуміло, що можна говорити про електронний облік на всіх місцях провадження діяльності чи про автоматизований бухгалтерський облік.\nБула ініціатива, і я вважаю, що на неї варто звернути увагу, щодо запровадження електронної акцизної марки. Це діє в таких країнах, як Фінляндія з її відомими марками горілки. Україна щороку, що логічно, піднімає акцизи, але багато грошей ми ще губимо. Коли кілька років тому Насіров очолив ДФС, там був Лікарчук, і його дуже швидко вижили. Але була чудова ініціатива – так звані бек-офіси. Це фактично теж автоматизована система. Наприклад, якщо мова про кордон України з Польщею, з Польщі заходять товари за одними митними ставками, відповідно, вони з’єднані із українською стороною, тому, коли в Україні вони виходять, ці ставки мають збігатися. Якщо вони не збігаються, то система на це реагує. Для цього потрібно, за моїми підрахунками, людей 15 і три комп’ютери. А за різними оцінками, ми через контрабанду втрачаємо десятки мільярдів гривень, якщо не сто мільярдів. Розкажу реальну історію. Кілька років тому на волинській митниці в «Ягодині» з польського боку зайшла фура з мобільними телефонами десь на півтора мільйона євро, а вийшла як фура, що везе зелений горошок. Розумієте різницю у вартості?!\nЧому ДФС так опирається створенню такої елементарної та логічної системи? Це, вочевидь, питання до ДФС, яке ми неодноразово ставимо. Коли Лікарчук намагався це запровадити, це стало каменем спотикання. Сподіваюся, що доведуть цю справу до кінця.\nДо чого я веду? Ми говоримо зараз про облік та контроль. Це засадничо важливо запровадити, але на це потрібна воля тих, хто керує, зокрема, я щиро це кажу, політична воля. Треба ці процеси зробити прозорішими, взяти досвід інших країн і його впровадити. Наші зусилля мають бути спрямовані на це.\nДуже часто в парламенті є дуже хороші законодавчі ініціативи, деякі навіть приймаються – зокрема, мораторій на експорт лісу-кругляку. Але часто саме законодавчі ініціативи, проголосовані та підписані президентом, на практиці потім, на жаль, не завжди працюють, ось в чому ще є проблема.\nЮрій Лучечко: Що хотів би відзначити щодо законодавчих ініціатив. Вперше в історії галузі фахівців із суміжних секторів економіки і нас, спиртове підприємство ДП «Укрспирт», почули комітети Верховної Ради. Все, що ми говоримо, нормально сприймається, є робочі дискусії на засіданнях комітетів, починаючи з паливного, закінчуючи податковим і аграрним. Тут є повна комунікація, і ми сподіваємося, що ці законопроекти стануть законами в Раді. Бо Рада - це не комітет, якщо у комітеті однодумці, то в Раді є різні політичні партії, і, як казав наш колега, політична складова є дуже важливою в прийнятті вольових рішень.\nКілька слів про загальну ситуацію в системі спиртової галузі. Спирт - це не тільки те, що ми вживаємо як горілку. Спирт використовують в парфумерії. Виробники парфумерії потребують української сировини і не хочуть з патріотичних міркувань мати справу з імпортом із Росії через треті країни - Білорусь, Молдову. Українські парфумери спільно з нами працюють в напрямку імпортозаміщення. Якщо підняти цифри в газовидобувній промисловості - а ми це зробили, коли шукали ринок збуту в суміжних секторах економіки, - то можна вжахнутися: близько 2 млн декалітрів спирту імпортується для газовидобувної промисловості. Спирту синтетичного, метанолу. Це спирт із газу, той, який може бути замінений етиловим спиртом, виробленим нашими підприємствами. Я кілька днів тому написав листа міністру Насалику з проханням сісти і поговорити, чи можна все-таки знайти порозуміння і замінити ці речі на продукти українського виробництва і тим самим запустити підприємства, які простоюють.\nЩодо чинного податкового та митного законодавства. Сьогодні наші виробники парфумерії, омивачів, де технічні спирти використовуються, імпортують під «хімічними» кодами УКТЗЕД без сплати акцизного податку спиртовмісну продукцію в кратно більших об'ємах, аніж потрібно реальному секторові економіки. І в Україні сьогодні є підприємства, які поза увагою ДП «Укрспирт», поза увагою органів контролю фактично випускають спирт не під кодом 2207, який обкладається акцизом в розмірі 100%, а під іншими кодами - зокрема «хімічними». Проаналізувавши ринок, ми знайшли шокуючі цифри - близько 19 тисяч тонн в 2017 році відписано на підприємствах з ознаками фіктивності. Ми говоримо, що імпорт заходить з Молдови - це технічний спирт, денатурований добавками, хімією. Він шкодить здоров'ю, він не може споживатися як питний. У нас два тижні тому в Київській області, під носом у всіх силових органів, виявили підпільний спиртзавод. Виявили ми спільно з ДФС, бо нас залучали. Там було п'ять підземних поверхів. Підземний спиртзавод як бункер Гітлера! А зверху овеча ферма. От наші колеги виїжджали та фотографували. Переробляють омивачі, травлять людей! Ви розумієте: 18 тисяч тонн. Передаю вам, пані Южаніна, та вам пане Добродомов, відповідну інформацію. Там є перелік фірм з ознаками фіктивності, на які відписано 19 тисяч тонн спиртовмісної речовини. Куди вони пішли, в яку пляшку горілки, хто її випив, хто завтра помре від цього? Нікого це не цікавить.\nДП «Укрспирт» як ще живий символ спиртової галузі намагається показати якісь проміжні результати, хоча би відновити якусь мінімальну репутацію спиртової галузі, бо все-таки у ній працюють люди, спеціалісти, і не всі там злодії.\nСоня Кошкіна: Якщо я правильно розумію, ви кажете про те, що це був такий український аналог «Бояришника».\nЮрій Лучечко: Споживачі «Бояришника» - це ті, хто п'є одеколони. А при виробництві одеколонів хоч якісь стандарти якості витримувалися, бо це було офіційне виробництво. А тут взагалі в підвалах з омивача роблять спирт! Ми цей підпільний завод знайшли два тижні тому. А тиждень тому знову ДФС виявляє подібне виробництво. А скільки таких підпільних спиртзаводів по країні?\nЩодо контролю. Загальний контроль покладений на органи ДФС. «Укрспирт» не має сидіти та аналізувати інформацію в Інтернеті, ризики щодо співпраці з тими чи іншими компаніями. Підприємства мають у превентивний спосіб виявляти ті компанії, і не ми маємо передавати інформацію про десятки компаній в правоохоронні органи, щоб вони припиняли їхню злочинну діяльність.\nЩодо акцизних марок. Дуже слушне питання. Пане Добродомов, пані Южаніна, я вас прошу звернути увагу на мої слова. Сьогодні є можливість це сказати в присутності ЗМІ. Є електронні системи обліку, не треба видумувати велосипед, не треба ховатися від того. Ми сьогодні на всі підприємства, які підпадають під модернізацію, для внутрішнього обліку готові ставити системи електронного обліку. Найближчим часом для парфумерів і для виробників харчового оцту ми відновлюємо площадку виробництва у Львівській області. Ми покажемо наочно, як має проводитися контроль на підприємстві, виробничий контроль. А за ДФС залишаються функції загального контролю, тут справа за ними.\nДенис Малюська: У мене ремарки з приводу останнього виступу. Допоки у нас залишатиметься монополія, у нас завжди будуть проблеми із тіньовим виробництвом спирту, ви від цього нікуди не дінетесь. Потрібно щось робити із монополією.\nЮрій Лучечко: Та ж сьогодні поза державою виробництво відбувається! Там і там приватник, де там держава?\nДенис Малюська: Держава, ліцензії – все це величезний механізм, який встановлює величезний бар’єр для нормального бізнесу у цій сфері.\nНіна Южаніна: А нормальний – це який?\nДенис Малюська: Відкритий. Той, який ховається, - це якраз проблема тіньової економіки. Більшість бізнесу, звичайно, заходять в тінь, тому що ховаються від податків. Але частина заходить в тінь тому, що вона боїться регуляторних вимог. Якраз спиртова галузь з її цінами на ліцензію і застарілим порядком доступу до цього ринку – це якраз те пугало, яке заганяє бізнес в тінь. Простіше бункер побудувати, ніж відповідати вимогам, ліцензійним платежам і отримати нормальний доступ до цього ринку.\nЩодо РРО хоті просто сказати, що зараз Кабмін розробив та подав на підпис президентові проект указу про скасування старезного указу президента, яким встановлювались розміри санкцій за порушення бізнесом правил у цій сфері. Зараз м’яч на полі президента, очікуємо на підпис і сподіваємося, що він його підпише.\nЩе один із позитивних прикладів – Кабмін нещодавно опублікував своє розпорядження, яким скасував 300 підзаконних актів, які є незаконними, застарілими. Це частина тої роботи, яку робимо ми з Міністерством економіки. Я розумію, що це крапля в морі, там ще океан роботи, але ми намагаємося щось зробити.\nНіна Южаніна: Тобто мова йде про застарілі підзаконні акти, які вже й так не працювали.\nДенис Малюська: Ні, деякі працювали.\nНіна Южаніна: А нам треба реально позбавитися тих підзаконних актів, які спотворюють норми чинного законодавства і якраз додають навантаження на бізнес. Для цього цьому треба просто приділити увагу і допомогти знайти ті всі вузькі місця. Ми в позаминулому році, в 2016, надали право Міністерству фінансів змінювати всі підзаконні нормативні акти, які стосуються Державної фіскальної служби. Ви знаєте, надавши і довіривши це право винятково Мінфіну, ми поки не отримали того, що очікували, якщо не сказати, що нічого не отримали. Тому що Державна фіскальна служба наплодила стільки підзаконних документів, так зарегулювала свою діяльність, що Мінфін не має можливості розв’язати той клубок, що вже назбирався, і видати абсолютно нові свої нормативні документи, більш прозорі, правильні, які би відповідали точно прямим нормам закону.\nДенис Малюська: Це величезний масив роботи, повністю з вами погоджуюсь. З наших аналізів окремих ринків випливає, що більше 30%, як правило, на кожному ринку незаконних підзаконних актів. З ними потрібно щось робити. Але вони важливі, тобто якщо їх повністю скасувати, щось десь піде не так. Потрібно змінювати, але це титанічний масив роботи. Ми намагаємося щось із цим зробити, ми маємо певні успіхи, але обсяг роботи просто шалений.\nЩе щодо синхронізації хотів би додати. У нас є одна невелика проблема із законопроектами – ми подаємо законопроекти щодо регулювання в певних сферах, але у зв’язку з хибним, з нашої точки зору, тлумаченням Податкового кодексу нам, та й будь-яким розробникам, не пропускають законопроекти, які одночасно змінюють якесь регулювання і вносять зміни в Податковий кодекс. У нас застрягають законопроекти, тому що бізнес каже: «Ми проти, ми не пропустимо, скажіть, як це буде оподатковуватися, а потім ми скажемо, працює ця схема чи ні». Ми пропонуємо довірчу власність запровадити, а бізнес каже: «Ні. Скажіть, яким буде оподаткування, а тоді ми скажемо, згодні ми чи ні». Ми хочемо зробити майбутні майнові права на нерухомість, а бізнес каже: «Ні. Скажіть, ПДВ буде тут? Бо ми ціну на житло збільшимо на 20%». У нас проблема із синхронізацією змін до податкового законодавства і іншого законодавства.\nНіна Южаніна: До того ж, ми не можемо провести структурну реформу саме Державної фіскальної служби через те, що ми маємо зараз все робити одночасно, думати щодо всіх складових регулювання підприємницької діяльності в Україні, одночасно шукати нові концепції і змінювати. Тому що воно в тій чи іншій мірі обов’язково перекликається зі змінами в системі оподаткування, зі змінами в системі адміністрування. Ми навіть в реформі ДФС зробили два кроки вперед і відступили вже на один крок назад. Тому що навіть оптимізація щодо створення однієї юридичної особи чи 25 юридичних осіб не може зрушити з місця, бо ми не змінили функції і процедури, які відповідають цим функціям. Бо всі ці функції залишились, наприклад, в Податковому кодексі, вони не змінені. А у них на всі процедури виписані підзаконні акти, порядки. Коли починаєш дивитися, скільки цих порядків, які затверджуються наказами, розумієш, що ти в якомусь замкненому колі, і вирватися ми не можемо навіть із залученням спеціалістів ззовні.\nСоня Кошкіна: У нас є низка експертів в залі, зокрема Вікторія Філатова, голова асоціації парфумерів. Передаю вам слово.\nВікторія Філатова, голова асоціації парфумерів: Дуже приємно, що сьогодні порушувалися майже всі актуальні питання для реального сектору виробництва, який я представляю зараз. Дуже згодна із пані Южаніною щодо фіскалізації грошових обігів. Це є реальна величезна проблема, яка, дійсно, підживлює і «сірий», і «чорний» сектори ринку. Також важлива тема, яку порушив пан Малюська, щодо інформаційного вакууму, і немає зараз ніякої навіть спроби якось вирішити питання інспекцій, які контролюють бізнес. І бізнес, дійсно, ні в чому не розбирається, хто його має контролювати і як. А інспекції, які контролюють, дуже часто звертаються до застарілих актів і вимагають те, що давно вже скасоване або неактуальне.\nЄдине питання, яке сьогодні не порушувалося, - це про те, що у нас дуже повільний процес впровадження технічних регламентів Технічне регулювання – це дуже важливе питання. Мінекономіки декларує, що воно просуває це питання, але я особисто займаюся цим питанням п’ять років і, на жаль, не бачу ніяких змін. Чиновники змінюються, з’являються нові люди, починаємо все спочатку.\nНаша галузь – це дуже недооцінена галузь, наскільки я пам’ятаю, за 2017 рік її оцінили в 30,8 млрд грн.. Але я вважаю, що наша державна статистична служба не має таких інструментів, якими вона може обрахувати реальний ринок. І хочу нагадати, що косметика, мабуть, на другому місці у споживанні після продуктів харчування. І з першого до останнього дня регулювання нема, застарілий акт контролю, санітарно-епідеміологічний висновок. Це просто об’єкт корупції, не більше і не менше, він нічого не забезпечує, ніякої безпечності ми не маємо, отримуючи цей дозвільний документ. А сучасне і якісне технічне регулювання ми не можемо впровадити, міністерства між собою не можуть домовитися.\nТарас Миколаєнко, асоціація «Укрбіопаливо»: Виробники біопалива – також жертви цієї регуляції, і мені хотілося б відзначити кілька моментів, про які не згадувалося. Україна підписала угоду про асоціацію із ЄС, і в переліку директив, які зобов’язано імплементувати Міністерство фінансів, чітко прописано, як мають оподатковуватися технічні спирти. Ми зобов’язані це імплементувати. В Європі та у світі технічні спирти взагалі не мають акцизу. Там навіть не те що ставка нуль, там чітко прописано, що вони звільнені від акцизу. У нас, на жаль, акциз ввели, бо були проблеми, про які згадувалось, і щоб вирішити їх, Мінфін вирішив просто відрубати цю проблему і ввести акциз. Зупинилося все виробництво технічних спиртів.\nЦе не тільки парфумерія, це і флексографічна фарба. У всій кондитерській промисловості фарба має бути флексографічною, харчовою, нехімічною, і вона робиться зі спирту. До наших заводів періодично та чи інша типографія звертається з проханням дати їм флексографічну фарбу. Ми вимушені зараз, вся країна, купувати в Білорусі, в Молдові величезні обсяги флексографічної фарби. А це спирт і певний харчовий барвник. Також можна згадати різні метилові спирти для газовидобування. Все зупинилося. Мінфін визнає, що нікуди не рухаємося.\nСоня Кошкіна: Пане Гутенку, прокоментуйте, будь ласка, питання технічних регламентів.\nДенис Гутенко: Це дещо інший департамент у нашому міністерстві. Я передам цю проблему.\nДенис Малюська: Дуже гарна позиція була з приводу технічного регулювання і щодо санекпертизи. Законопроект є в парламенті, прекрасний законопроект про вилучення цього непотрібного папірця, за який просто ви платите гроші, отримуєте, і нібито у вас все гарантовано саме під висновок чудовий. Проект є в парламенті, але депутатів важко переконати, вони не вірять, що цей папірець – це, дійсно, просто папірець, який видається за гроші. А законопроект є, він готовий.\nЦе якраз от ця проблема з імплементацією технічних регламентів. Якщо ви впроваджуєте систему контролю тих регламентів Євросоюзу, то прибираєте свою національну, тому що це дублювання. Ми інтегруємо європейські техрегламенти щодо якості продукції, а свою систему санепідекспертизи, що існує ще з радянських часів, ми не скасовуємо. І це проблема для бізнесу, який має відповідати техрегламентам, але водночас отримувати ці папірці.\nСоня Кошкіна: Пане Юрію, ваша фінальна репліка.\nЮрій Лучечко: Хочу доповнити пана Дениса: європейські директиви вже діють з 1993 року. З 1993 року бізнес, який займається виробництвом технічних спиртів, які у повсякденному житті є всюди - в антисептиках, омивачах, парфумах, позбавлений цього акцизу, має можливість розвиватися і має тенденцію до стрімкого розвитку. Тому ми маємо імпорт і фактично простій наших виробничих потужностей. На сьогодні потужності держави складають близько 60 млн декалітрів. Ми можемо закрити своїми виробничими потужностями абсолютно все з імпорту, починаючи з потреб газовидобувної промисловості і закінчуючи потребами парфумерної та суміжних галузей економіки. Все можна виробляти українське.\nСьогодні розроблена стратегія розвитку спиртової галузі, і вже є на місцях певні результати. З губернаторами Львівської, Тернопільської областей ми підписали такі програми розвитку, вже фактично державні. При першому віце-прем'єрові Степану Кубіву створена робоча група винятково з цих питань. Ми сподіваємося, що оті всі наші месиджі з боку і ДП «Укрспирт», і профільних асоціацій будуть почуті.\nМи за жорсткий та суворий контроль. Сьогодні Європа фактично легалізувала можливість працювати із спиртовмісними речовинами для всіх, зникли монополії. Але там контроль, і штрафні санкції такі великі, що нікому навіть на думку не спадає займатися чимось іншим.\nЩодо питання денатуратів. Не треба видумувати велосипед, Європа все показала. Денатурати, зокрема бензонал, сьогодні неможливо вивести з спирту, - колір, запах і все інше. На жаль, сьогодні воно десь проскакує через митниці. Ми знаємо, що сьогодні спиртова галузь Молдови взагалі зосереджена на контрабанді в Україну - спиртопроводи через річки прокладають, регулярно прикордонники виловлюють машини з десятками тонн спирту. Тут треба наводити лад. Ми готові працювати і спільно з профільними асоціаціями і правоохоронними органами навести лад і показати результат.\nДмитро Добродомов: Я дуже втішений тим, що ми зараз так от публічно – і представники парламенту, і представники підприємств, міністерств, галузеві фахівці - обговорюємо ті речі, які впливають на наше з вами життя і на розвиток держави. Тому що часто те, що ми бачимо в ЗМІ, взагалі не стосується нашого життя. І будемо щирі та відверті – дуже рідко коли можна в стінах парламенту, тим паче в сесійній залі (хоча на рівні комітетів це інколи відбувається) почути фахову дискусію. Давайте говорити відверто: депутати не є спеціалістами в цій галузі, їх мають переконати в доцільності поданих законопроектів, вони мають почути аргументи.\nЗнаєте, я завжди виступаю проти скороченої процедури розгляду питань в парламенті, особливо важливих. Я розумію, що треба швидко, але давайте уважно дивитися на те, що ми приймаємо. Коли доходить до дуже важливих конкретних речей, у нас все якось проходить швидко-швидко. Це не є правильним. Тому я би хотів подякувати організаторам цього заходу – нам потрібно таких заходів більше, щоб ми могли обмінюватися аргументами. Особливо це важливо робити в публічній площині, тому що рукописи не горять – є позиції, є діалог, є суперечки. Це нормальний процес, але головне – прийти до спільного знаменника, вийти на конкретне рішення, яке б було втілене в життя. Тому дякую вам.\nНіна Южаніна: Я дякую за таку підтримку, пане Добродомов. Я нещодавно знайшла у себе файл, де я збиралася пояснити суспільству десь 90 змін, які були внесені в минулому році до Податкового кодексу під час затвердження бюджету. Ці зміни стосуються кожної людини, кожного підприємця. Це все, що було напрацьовано за рік в комітеті під час засідань робочих груп. Ви чули, щоб хтось дякував, що для тої чи іншої галузі прийняли ті чи інші зміни? Ви знаєте, яка кількість людей у цьому році подали декларації річні? Сім’ї, які отримують повернення з бюджету заплаченого податку на доходи фізичних осіб на суми, які заплатили за навчання дітей? Це право, яке ми надали в позаминулому році, щоби таку можливість мали всі в родині, не тільки батько чи мати, а всі. Тому що там часто не вистачало навіть оподаткованого доходу в такому розмірі. Вже на сьогодні в Києві таких декларацій сотні, чого раніше не було ніколи. Це кожна родина має змогу собі повернути гроші, котрі заплатили за навчання своїх дітей. Це щодо простого громадянина. А таких норм, які стосуються цілих галузей, за ці останні роки було дуже багато.\nМені б дуже хотілося продовжити дискусію, тому що мене, наприклад, зацікавило, що Мінекономіки працює над гаджетами із флешкою. Це та ж сама корупційна складова. Ціна флешки – 50 гривень, під флешку вже вибудувалася черга виробників, щоб мати таке ж монопольне місце на ринку, як виробники касових апаратів. Ні, без жодної флешки! Має бути програмне забезпечення, таке, як «Приват24», точно така ж можливість. Чому ми застопорилися? Тому що нам потрібні фахівці, які би дали можливість установити нову програму.\nЩе раз хочу сказати: треба, щоб було побільше таких зустрічей, як наша сьогоднішня. Якщо навіть для обговорення в комітеті знадобиться більше часу, треба зустрічатися одному комітету з іншим. Знаєте, я бачу, що у нас дуже перегукуються сфери із комітетом з питань підприємницької діяльності. Може, мені вдається частіше винести на розгляд свої законопроекти в зал. Значить, нам треба визначати важливий пакет щодо дерегуляції, який певним чином має стосунок до податкової системи.\nНаше завдання, пане Добродомов, щоб, якщо піднімаються такі питання, які, на перший погляд, викликають збурення в залі, мовляв, в спиртову галузь хочуть залізти, займатися роз’ясненням. До речі, відразу злякалися члени мого комітету, питають, для чого я організовую цю робочу групу, мовляв, скажуть, що мені вже і спиртова галузь потрібна. Яких тільки процесів учасником я не була? Я кажу: «Стривайте. Є наша парфумерна галузь. Я прекрасно знаю, що таке для середнього класу, який купує ті ж російські і прибалтійські парфуми, була би на заміну наша парфумерія. Чому ми не можемо створити цю галузь? У нас що, щось інше? Та я впевнена, що ми могли би досягти такої ж якості і такого ж попиту в Україні». Тому давайте, пропонуйте. А то, мовляв, цього не можна. А що можна? Запропонуйте якусь систему контролю. В середу перед засіданням комітету зібралися мої колеги і питають: «Для чого ви створюєте робочу групу? Ви не розумієте, який це буде негатив відносно комітету?». Я кажу: «Стривайте. До чого тут негатив? Ми можемо виділити один маленький спиртовий завод, який будуть контролювати день і ніч, але який буде відпускати такі-то види спиртів на такі-то наші переробні підприємства». Це так, для прикладу. Я не знаю, як контролювати. Але сидіти на сіні і нікому не давати можливості до нього підійти – це великого розуму не треба.\nСоня Кошкіна: Дякую всім учасникам дискусії. До нових зустрічей.\nТемы: Институт Горшенина, Укрспирт, круглый стол, Нина Южанина, дерегуляция, Юрий Лучечко\nНАБУ расследует действия СБУ против владельца сайта ForkLog\nВладелец сайта о криптобизнесе ForkLog Анатолий Каплан через суд заставил Национальное антикоррупционное бюро (НАБУ) внести заявление об уголовном правонарушении со стороны СБУ в Единый… 21:04\nВ Эстонии закрыли банк с украинскими собственниками\nЕвропейский центральный банк по предложению финансовой инспекции 26 марта аннулировал разрешение на деятельность эстонского Versobank в связи с существенными и постоянными нарушениями… 17:52\nЧтоб спасти предприятие, людей, энергосистему, луганские энергетики будут вынуждены обесточить всех должников – без исключения. 17:42\n"Газпром" отказался выполнять решения Стокгольмского суда о поставках и транзите газа через Украину\nРоссийский "Газпром" отказывается выполнять решения Стокгольмского арбитража относительно поставки и транзита газа через Украину. Об этом сообщила пресс-служба НАКа по итогам переговоров… 16:38\nАктуальноПтицеводство в Украине не сводится к одной компании, - бизнесмен\nСистема господдержки, предложенная в этом году в АПК, будет стимулировать равномерное развитие всех сегментов животноводческого бизнеса. Об этом написал в своей колонке на «Экономической… 16:28\nНациональный банк отказал в согласовании опосредованного существенного участия в ПАО "Сбербанк" акционерному обществу "Паритет Банк" (Беларусь) в связи с несоответствием заявителя… 14:22\nВ Україні кількість трудових мігрантів з кожним роком лише збільшується, як і кількість валюти, яку вони перераховують з-за кордону. 14:14\nМинистерство экономического развития и торговли уволило директора киевского государственного предприятия "Электронмаш" Виктора Мову с занимаемой должности за злоупотребления властью… 12:18\nМИУ ведет переговоры с Ryanair для запуска рейсов из Херсона\nМинистерство инфраструктуры ведет переговоры с Ryanair для запуска рейсов из Херсона. Об этом в комментарии LB.ua заявил министр инфраструктуры Украины Владимир Омелян. "На данный… 11:10\nПрокуратура обжаловала восемь детальных планов территории Киева за 2016-2017 годы\nПрокуратура Киева обжаловала в судах восемь детальных планов территории Киева за 2016-2017 годы, то есть почти половину всех ДПТ, которые Киевсовет утвердил за это время. Об этом говорится… 10:59\nКиев попросил госгарантию на $2 млрд для строительства метро на Троещину\nКиевская горадминистрация попросила Кабинет министров предоставить государственные гарантии по кредиту размере 2 млрд долларов для строительства Подольско-Выгуровской линии метрополитена… 10:40\nАнатолий Каплан: "Многих айтишников приучили платить дань"\nЗа несколько дней до обысков СБУ, по вашим словам, проводили ревизию доступов. Правоохранители пришли на готовое - все важное в одном месте и в одно время. Что это - совпадение или… 10:15\nАнонсКак полет Falcon Heavy повлияет на мировую экономику? Public Talk\nЭкономика динамична, а её развитие во многом зависит от технологического прогресса и инновационных прорывов. За последние 30 лет в мире произошло немало событий, которые колоссально… 20:28\nИнвестиционную привлекательность строительной отрасли в Украине можно повысить в результате мер противодействия коррупции. Этот вопрос стал главной темой встречи вице-премьер-министра… 19:40\nУкраина повысила антидемпинговые пошлины на российскую селитру\nМежведомственная комиссия по международной торговле (МКМТ) увеличила антидемпинговые пошлины на импорт нитрата аммония (аммиачной селитры) из России с 20,51-36,03% до 29,25-42,96%… 19:08