КОНСТИТУАНТА: Голова ЦВК Володимир Шаповал: У деяких суддів Конституційного Суду, якщо вони не отримують інструкцій, в очах з’являється собача туга за палкою\nГолова ЦВК Володимир Шаповал: У деяких суддів Конституційного Суду, якщо вони не отримують інструкцій, в очах з’являється собача туга за палкою\nВ його кабінеті немає портрета Януковича. Портрета Ющенка там, до речі, теж не було. Таке зухвале порушення вітчизняного політесу здатне здивувати лише людину, з ним особисто не знайому. Його позицію можна не поділяти, але вона в нього є. Мало посадових осіб можуть похвалитися цим...\n— Володимире Миколайовичу, на цьогорічні парламентські вибори законом про держбюджет передбачено близько 800 млн. грн. Цієї суми достатньо для повноцінного фінансування кампанії?\n— За нашими розрахунками, видатки становитимуть 1 млрд. 200 млн.\n— На чому будете заощаджувати?\n— Питання ще не закрите. Але все потрібно робити вчасно, зайвий поспіх тільки заважає. Якщо почну перейматися цим питанням прямо тепер, то є ризик, що на час внесення імовірних змін до бюджету про нас можуть забути. Хоча нині про голову ЦВК важко забути. У рік виборів зі мною починають вітатися навіть ті, хто раніше впритул не помічав.\nПро всяк випадок я, звісно, дав команду: вивчайте закон, дивіться, де можна заощадити. Проте є речі, від яких відмовитися неможливо. Наприклад, заробітна плата членів комісій — річ непорушна. Якщо бюджет виборів становитиме 800 млн., виплатити зарплатню ми не зможемо. Що це означає? Неминучі судові позови. До речі, ще й досі не проведено остаточного розрахунку з усіма членами комісій, котрі працювали на останніх місцевих виборах. І це дуже прикро.\nУ принципі, можна було заощадити державні кошти, трохи скоригувавши закон. Наприклад, як на мене, годилося б відмовитися від державних видатків на агітацію та пропаганду. Хочеш балотуватися — плати гроші. Як правило, той, хто кандидує, має можливість оплатити агітацію. Але, боронь Боже, я не хочу бути автором такої ініціативи. Це справа законодавця.\nДо того ж зміни до закону — доміно: зачепиш щось одне — і почнеться. З огляду на це, напевно, краще закон не зачіпати.\n— Однак подейкують, що його все ж таки спробують скоригувати. Зокрема йдеться про можливе зниження виборчого бар’єру. Наскільки, на вашу думку, виправданий нинішній п’ятивідсотковий поріг?\n— Чуток чимало. Дехто поширює чутки про скасування виборів. Особисто я на 99% переконаний, що вибори відбудуться вчасно.\nЩо стосується виборчого бар’єру, то одностайної відповіді на те, яким він має бути, не існує. Це питання доцільності, питання мети. Наприклад, наприкінці сорокових років минулого століття у Західній Німеччині встановлювали високий бар’єр, щоб унеможливити потрапляння до представницького органу правих та лівих радикалів, які могли становити загрозу для безпеки держави. Мета була зрозумілою, логіка — очевидною.\nНаскільки логічне недавнє підвищення бар’єру? Певна логіка є. З одного боку, взяти таку планку не кожному до снаги. Якщо явка виборців становитиме 60% (насправді, думаю, вона буде вища), тоді 5% — це приблизно 1 млн. 215 тис. виборців. Це чимало. З іншого боку, високий поріг сприятиме консолідації політичних сил. Опозиція, як на мене, має дякувати за цю новацію. Вона підштовхує дрібніші партії до об’єднання, примушує політиків відмовлятися від надмірних, інколи безпідставних амбіцій.\nНе заперечую, питання до висоти планки є. Але 5% — бар’єр, як на мій погляд, не надзвичайно критичний. Бар’єр може бути відносно високим. Проте він не повинен бути надто високим, аби не позбавляти вибори сенсу. Де саме міститься золота середина, визначити досить важко.\nЧи буде закон коригуватися? Після рішення ЦВК про реєстрацію кандидатів, навряд чи хтось робитиме якісь рухи. Чи наважаться щось змінити у ньому? Не виключаю. Що саме? Запитання не до мене.\nБуло б добре, якби всі політичні сили домовилися і вилучили з чинного закону норму про можливість одночасно балотуватися в одномандатному окрузі й за списками політичних партій.\n— Тому що вона неконституційна?\n— Якби я був теоретиком права, висловився б саме так. Але я посадова особа, тому змушений вдатися до іншого формулювання. Є всі підстави ставити під сумнів конституційність цього положення. 1998 року Конституційний суд чітко артикулював свою правову позицію з цього приводу, заперечивши можливість одночасного кандидування в одномандатному та багатомандатному округах. Як можна було нехтувати цією забороною під час підготовки нового закону про вибори народних депутатів?\n— Якими можуть бути правові наслідки такої юридичної неузгодженості?\n— Якщо це положення по завершенні виборів КС визнає неконституційним, результати виборів будуть сумнівними з погляду їхньої легітимності. Підкреслюю, легітимності, а не легальності, бо дехто плутає ці речі.\nХоча… Після відомого рішення Конституційного суду (щодо внесення конституційних змін у грудні 2004 року) сумнівним, із погляду легітимності, є весь період правління Віктора Ющенка. З іншого боку, якщо виходити з принципу верховенства права, саме це рішення не є правовим. Хоч і є легальним…\nАле повернімося до вашого запитання. Може виникнути ще одна проблема. Припустімо, виборчий процес розпочався, кандидати офіційно зареєстровані, але голосування ще не відбулося. І раптом КС визнає це положення неконституційним. Норма скасовується. Як бути з тими, хто вже зареєстрований і в одномандатному, і в багатомандатному округах? Прямої відповіді, як саме має вчинити в цій ситуації ЦВК, немає.\n— То що ж ви тоді робитимете?\n— Проблеми потрібно вирішувати у порядку надходження. Виникне ситуація — шукатимемо вихід. Як казав один літературний персонаж: «Я подумаю про це завтра».\nЗі іншого боку, це, радше, теоретична загроза. Навряд чи хтось тепер зацікавлений у такому розвитку подій.\n— А які загрози — реальні?\n— Доволі непростим може виявитися процес створення округів. Не думаю, що масовим явищем буде нереєстрація кандидатів. Моя позиція гранично проста: якщо вимоги закону виконано, нічого вигадувати.\nЗ іншого боку, не хотілося б, аби ті, хто кандидуватиме, свідомо провокували ситуацію…\n— Поясню. Уявіть собі ситуацію: певна політична партія подає до ЦВК виборчі списки, на чолі яких — особа, котра, згідно з Конституцією, не має права балотуватися (напевно, йдеться про заяви Олександра Турчинова, який обіцяє, що список «Батьківщини» очолить Юлія Тимошенко. — Авт.). Коли про можливість кандидування цієї особи говорять тепер, доки процес не розпочався, — на здоров’я! Я все розумію: політика, технології. Але на момент реєстрації списків це означатиме свідоме ігнорування закону.\nСподіваюся, цього не станеться, але на випробування може перетворитися і власне день голосування. Якщо у деяких політичних сил візьме гору, даруйте на слові, дурість. І дехто вирішить, що мета виправдовує будь-які засоби. Тоді матимемо проблему: люди почнуть збуджуватися, виникне істерія. Трохи цього побоююся. Намагатимусь наперед прорахувати ситуацію і зробити все від мене залежне, аби уникнути ексцесів такого плану.\n— Очікуєте на велику кількість судових скарг?\n— Не хотів би про це говорити. Не лише тому, що це — не справа ЦВК. Зауважу лише одне. Всі мусять усвідомлювати: результати виборів встановлюють виборчі комісії.\nЯ переконаний: кожна притомна політична сила здатна захистити власний результат. Не моя справа — роздавати поради, але декому, можливо, годилося б трохи заощадити час та ресурси на масових акціях і активно попрацювати з людьми. Зрозуміти, хто на що здатен і хто чого вартий. Просіяти актив, організувати відбір, провести вишкіл потенційних спостерігачів, організувати навчання майбутніх членів комісій, вибудувати мережу контролю, матеріально підтримати тих, хто цього потребує. Це копітка, марудна, але необхідна робота, якої представники багатьох політсил воліють уникати. Щоб потім сором’язливо дивуватися поведінці власних висуванців у комісіях чи голосно обурюватися фальсифікаціями.\n— Ви згадали про майбутній процес створення округів. Дехто підозрює, що «нарізка» відбуватиметься з урахуванням побажань влади. Виключаєте можливість маніпулювань?\n— Така можливість завжди існує. Будь-яка політична сила орієнтується на власний політичний інтерес. Якщо в неї є відповідні можливості, вона намагається ними скористатися. А члени ЦВК є фактичними висуванцями різних політичних сил.\nУ законі є вимоги, які регулюють формування виборчих округів. Перш за все мають братися до уваги географічні чинники, межі адміністративно-територіальних одиниць тощо. Коли стане очевидно, що законодавчі приписи грубо ігноруються, що пропозиції суперечать не тільки їм, а й нормам здорового глузду, я намагатимуся цьому протидіяти.\nБезумовно, прислухатимуся до аргументів кураторів. Як відомо, кожен член ЦВК пропонуватиме свої погляди на формування округів у регіоні, котрий за ним закріплений. Але я буду категорично проти відверто карикатурних, вульгарних варіантів.\nНасправді я вважаю, що рішення про створення округів має приймати Верховна Рада. Це — питання територіальної організації виборів, відповідно — належить до компетенції парламенту.\n— Коли ЦВК візьметься за створення округів?\n— Згідно із законом, не пізніше квітня. Я проти зволікання. Ті, хто має намір балотуватися по мажоритарних округах, мають дізнатися про їх межі якомога раніше. Кандидати повинні перебувати у максимально рівних умовах. Насправді ж одні — не знають, як саме виглядатимуть округи, інші — скажімо так, здогадуються. Як відомо, рівень здогадливості у різних політиків різний.\nЧим раніше ми це зробимо, тим більше у ЦВК буде часу зализати рани. Думаю, що рани неминучі.\n— Що вам заважає ініціювати розгляд питання про «нарізку» округів, приміром, уже в лютому?\n— Я готовий ініціювати все що завгодно. Але коли куратор області скаже, що він не готовий, що зможу вдіяти я? Побоююся ще одного: наприклад, куратор запропонує один варіант, а його колега, котрий відповідає за інший регіон, — запропонує з цього приводу інший підхід. Тоді може виникнути конфлікт. Гасити такі пожежі, з огляду на самооцінку багатьох колег, не завжди легко.\n— Відносно молодий вік значної частини членів ЦВК ускладнює процес їхнього співіснування?\n— Ні. П’ять років тому все виглядало трохи складніше. Багатьом тоді було або до тридцяти, або ледь за тридцять. Люди недостатньо розуміли одне одного, ще замало солі разом з’їли. Деякі непорозуміння, правда, так і не зникли. Але для нормальної співпраці вони не є критичними. Натомість з’явилися нормальні людські стосунки. Члени ЦВК стали мудрішими на п’ять років та кілька кампаній.\nА те, що більшість моїх колег молоді, — це, радше, краще. Вони не просто надзвичайно фахові й досвідчені (попри свій вік) організатори виборчого процесу. Переважна більшість їх — справжні фанати своєї справи. Люди ж старшого віку фанатами зазвичай не бувають, вони у професійному плані інерційніші.\nЯ маю всі підстави пишатися колективом, у якому працюю. У ЦВК дуже професійний апарат. Люди на своїх місцях. І мені, відверто кажучи, прикро, що не дочекалися заслуженої подяки фахівці, котрі створили унікальний виборчий реєстр.\n— А у вас не виникає відчуття, що дехто з цих фахових організаторів отримує вказівки безпосередньо з партійних штабів або з Банкової?\n— У мене виникають різні відчуття. І ситуації трапляються різні. Інколи в розмовах віч-на-віч я ставлю колегам відповідні запитання й чую приблизно таку відповідь: «Мені самому не подобається те, що відбувається. Але ж ви розумієте…»\nЯ розумію. Я пам’ятаю, що закон передбачає квотний принцип формування комісії. Відповідно, хочеш не хочеш, але всі члени комісії так чи інакше пов’язані з конкретними політичними силами. Їх викликали на співбесіди, розповідали про високу довіру. Їм надали відчутний кар’єрний поштовх: не забувайте, що члени ЦВК прирівняні до міністрів. Зазвичай виникає відчуття якщо не зобов’язання, то принаймні вдячності.\nМені трохи простіше. Я в тому віці, коли спроби приладнати тавро «людини Ющенка» чи «людини Януковича» викликають хіба посмішку. На такі закиди чесно відповідаю, що я татів і мамин…\nЧлени Центральної виборчої комісії — фахові юристи, але ж вони не судді, які мають бути незалежними й зобов’язані приймати рішення виключно на підставі закону. Робота членів ЦВК багато в чому близька до політичної діяльності. Характерна деталь: можливість утримуватися під час голосування робить членів комісії ближчими до політиків, ніж до суддів, які мусять обирати між «так» або «ні».\nЯ розумію, що моя думка багатьом може не сподобатися, проте мушу зазначити: квотний принцип не просто уможливлює, він фактично легалізує зв’язки між членами ЦВК і політичними силами, котрі висунули їх на посаду. Я міг подивитися на вас скляними очима й видати завчену фразу, що ваше запитання — безпідставне, підозри — необґрунтовані, а всі члени Центральної виборчої комісії у своїх діях керуються виключно законом і нічим іншим. Але я цього не роблю. Не намагаюся когось виправдовувати. Просто пропоную сприймати речі такими, якими вони є.\nМожна спробувати змінити принципи формування. Наприклад, голова, секретар та працівники апарату — державні службовці, решта — делегати від партій, на яких поширюється принцип ротації.\nЧи це істотно змінить ситуацію? Не впевнений.\n— Цієї середи оприлюднено указ Віктора Януковича стосовно принципів формування та організації діяльності майбутньої Конституційної асамблеї. Ви закликали до створення органу з такою назвою ще 2008 року. Але тоді не йшлося про те, що вона буде дорадчим органом глави держави.\n— Я не дуже цікавлюся тим, що відбувається навколо асамблеї. Чому? По-перше, в мене попереду вибори. Мені, перепрошую, трохи не до того. По-друге, в мене є певний скепсис щодо цього органу.\n— І чим саме він викликаний?\n— Є ризик, що там може бути більший безлад, ніж у парламенті. Робота над Конституцією — дуже специфічна робота. Доктор наук, який пише товстенні книжки, часто-густо не в змозі підготувати проект елементарного правового акта на дві сторінки. А тут є ризик, що асамблея буде перенасичена юридичними генералами, і це не піде їй на користь. Щоби асамблея була дійсно дієвим органом, до неї мають входити люди, котрі знають, про що говорять, а не просто репрезентують певний юридичний тренд.\nПопередньо пропонувалася часткова виборність членів майбутньої асамблеї. Але тепер зрозуміло, що виборів як таких не буде. Директори інститутів, котрі входять до складу Академії наук, сформулюють пропозиції. Ці пропозиції включать до листа, який від імені президента НАНУ надішлють президентові.\n— Чотири роки тому в парламенті було зареєстровано законопроект, яким пропонувалося обирати членів Конституційної асамблеї шляхом прямих таємних виборів. Проте великої кількості прихильників цей документ не зібрав…\n— З погляду інтересів суспільства, було б корисніше, коли б це справді була асамблея. Асамблея — це конституанта, це установчі збори. Отже, її члени мають обиратися виборцями.\nАле, по-перше, виникає суто юридичне запитання. На підставі чого створювати Конституційну асамблею? Ухвалити відповідний закон? Однак у Верховної Ради, відповідно до Конституції, немає на це прямого повноваження. Конституційного підґрунтя немає.\nПо-друге. Мені здається, буде дуже важко обрати такий орган. Необхідні критерії до членів сформулювати складніше, ніж видається на перший погляд. До того відповідати формальним ознакам — не завжди означає могти достойно прислужитися складній, відповідальній і делікатній справі. Це ж фактично є хірургічною операцією!\nПо-третє, вибори — витратна справа. Обрання такої асамблеї потягне щонайменше на третину мільярда гривень. Враховуючи ставлення населення до народних обранців, цей орган із самого початку виявився б заручником скепсису громадян.\n— Але дорадчу структуру Банкової навряд чи доречно називати конституційною асамблеєю.\n— Справді, стосовно органу, який створюється тепер, ця назва не дуже коректна. Упродовж минулого року велася дискусія: якою має бути майбутня структура — допоміжним органом при президентові чи громадською організацією? Врешті-решт погодилися: фактично, це була ініціатива президента, то нехай він її реалізує.\nВсе ж таки в такого процесу має бути патрон. Який надасть приміщення, матеріально-технічне забезпечення, потурбується про стимули. На жаль, у наших реаліях відсутність стимулів часто-густо означає відсутність інтересу до справи.\nНа мою думку, було б краще, якби ініціатором процесу виступав не президент, а парламент. Формувати асамблею мали б наявні політичні сил. Як визначити коло учасників? Можна було замовити низку опитувань, спертися на їх результати. Запорукою легітимності асамблеї мав би стати паритет між правлячими силами та опозицією, які б формували склад за принципом «п’ятдесят на п’ятдесят».\nДалі слід було б створити робочу групу, не більше 10 членів. Її представники мали б отримати своєрідний вотум довіри як від провладної, так і від опозиційної частини асамблеї. Зазначена група мала б перебрати на себе левову частку роботи.\n— Але який статус мав би цей орган?\n— Згадайте історію створення Конституційної комісії, яка розробила проект чинної Конституції. Її було сформовано спільним розпорядженням, і в неї були два співголови, президент і спікер. Дехто називав Конституційну комісію тимчасовим державним органом, але я, наприклад, не впевнений, що справедливо. То було політичне утворення з не до кінця зрозумілим юридичним статусом. Що не завадило комісії впоратися зі своїм завданням.\nЯким я бачу механізм внесення конституційних змін? Новообраний парламент ухвалює перетворення, якими користується парламент наступного скликання. Іншого шляху немає. Референдум у наших умовах є шляхом маніпулювання. До того ж Конституційний суд заблокував референдарний спосіб ухвалення Конституції. Його можна розблокувати. З допомогою, знову ж таки, рішень КС.\n— А КС це зробить?\n— Зробить, коли йому скажуть.\n— Якби вам запропонували повернутися до Конституційного суду, погодилися б?\n— Дехто вважає необхідним переглянути принципи формування та обсяг повноважень КС. Ви поділяєте таку думку?\n— Мені складно говорити про Конституційний суд. Я там не буваю. Для мене його віднедавна просто не існує.\nЧи варто переглядати принципи формування КС? Чи треба коригувати повноваження? Можливо.\nТа хоч би що ми робили з Конституційним судом, це нагадуватиме пересування меблів у борделі. Справжня проблема в іншому: де знайти людей із відповідною правосвідомістю, відповідною правовою культурою. Я вже не кажу про порядність. Серед потенційних кандидатів у судді КС, як на мене, небагато людей адекватних.\nОкрім того, ніхто не знає, як убезпечити Конституційний суд від зовнішнього впливу. Даруйте, але в деяких суддів КС, якщо вони не отримують інструкцій, в очах з’являється собача туга за палкою. Я це особисто спостерігав, працюючи представником президента в Конституційному суді. Про що ми говоримо, коли рішення деяким суддям пишуть недосвідчені працівники апарату. А вони, судді, читають їх із помилками, не розуміючи, про що, власне, йдеться.\nНа сьогодні КС перетворився на відносно дешевий інструмент вирішення складних справ.\n— Ви зауважили: є ризик, що майбутня Конституційна асамблея може виявитися не надто ефективною. Хто повинен увійти до її складу, аби вона впоралася зі своїм завданням?\n— Звісно, до асамблеї потраплять і ті, хто сидітиме й зазиратиме в рот іншим. І ті, хто відверто заважатиме працювати. Проте бажано, щоб представників обох категорій було якомога менше. Бажано, аби залишилися поза асамблеєю люди, котрі нікого не чують і єдино правильною точкою зору вважають власну. Навіть один такий нарцис може добряче зашкодити справі.\nКритичну масу мають становити якщо й не виключно вузькі фахівці з конституційного права, то принаймні висококваліфіковані спеціалісти-правники. Будьмо відверті, не всі захочуть нести цей хрест. Наприклад, є професор Наталя Кузнєцова, дуже фахова цивілістка. Вона, як на мене, стала б у пригоді в такій справі. Але вона успішно займається юридичним бізнесом, чи потрібно їй таке навантаження — питання. Навпаки, до асамблеї захочуть потрапити чимало людей із нереалізованими амбіціями та з відчутним браком знань. Так, на жаль, буває завжди.\nЮристи мають домінувати, і треба прагнути, щоб це були юристи найвищого ґатунку.\n— Рівня Євграфова, Мусіяки чи Козюбри?\n— Звісно. Хоч Павло Євграфов не є доктором, але він є носієм знань та досвіду, до того ж він — дуже розумна людина. А ось, припустімо, частині академіків Академії правових наук , на мій погляд, там нічого робити. Хоча вони і доктори, і професори. Вони з тим же Євграфовим, із фахового погляду, перебувають на різних поверхах.\nКрім того, до асамблеї, на мою думку, мають входити авторитетні члени Національної академії наук, які не є юристами. Люди з принциповою позицією, самодостатні особистості. Приміром, Попович, Толочко чи Смолій.\nБажаною була б присутність представників третього сектору. Журналістів, політологів, соціологів, людей, котрі займаються аналізом. Їх не повинно бути багато. Але присутність певної кількості вдумливих та авторитетних людей має принести користь. Вони потрібні для того, щоб подивитися на ситуацію під іншим кутом зору. Вони інакше мислять, ніж правники, вони оцінюють соціум за іншими схемами.\n— Марина Ставнійчук розглядається Банковою як потенційний секретар майбутньої асамблеї. Чи, на вашу думку, впорається вона з такою посадою?\n— Швидше за все, вона й стане секретарем. Марина Іванівна була б на своєму місці, якби працювала в ЦВК. На якій-завгодно посаді, хоч би й голови. Але це не мені вирішувати. Марина Іванівна має незаперечні організаторські здібності. У неї непростий характер, але в деяких ситуаціях це навіть плюс.\nПроте я б не переоцінював ваги секретаря комісії. Хто б не опинився на цій посаді, він не принесе користі, якщо сенс його діяльності полягатиме в тому, аби звітувати президентові про роботу і доносити до членів асамблеї думку першої особи.\nСекретар — це організатор, менеджер. А ще точніше — паж. У жодному разі — не керівник.\n— Як вам здається, коли можна буде очікувати певних здобутків асамблеї?\n— Це довга пісня. Поточного року нічого не буде, навряд чи з’являться бодай чернетки проекту змін до Конституції. Цьогоріч будуть футбольне Євро та парламентські вибори. Безумовно, підсумки кампанії можуть прискорити зазначений процес. Але, напевно, перші серйозні рухи з’являться ближче до середини 2013 року. Самі розумієте, чому. Тепер ніхто не поспішатиме. Навіщо підставлятися? Дорога ложка до обіду. Коли настане час обіду, ложка з’явиться.\n— Асамблея має розробити проект конституційних змін та переадресувати їх президентові. Він, своєю чергою, як суб’єкт законодавчої ініціативи, повинен скерувати начерк майбутніх перетворень до Верховної Ради. Може статися, що Янукович взагалі знехтує доробком асамблеї, подавши в парламент щось принципове інше.\n— Це було б нелогічно. Виключати, звісно, нічого не можна. Але, думаю, навряд чи таке станеться.\n— Чи буде зацікавлений Янукович у змінах, які передбачають обрання президента парламентом?\n— Відкидати це припущення не варто. Обговорювати його передчасно.\nПокажіть мені бодай одну країну, в якій президента обирали парламентом, а він був статусною фігурою. Там скрізь президент — не перша особа. У нас до такого не звикли. У нас «президент» означає «перший».\nПрочитав у одного цікавого автора, який вивчає досвід нових демократій, що ніде в світі немає такої політичної кон’юнктуризації законодавчих процесів, як у пострадянських країнах. Будь-яка зміна — знаряддя вирішення політичних питань. Натомість тлом слугують розмови про удосконалення та модернізацію.\nМи приречені на такий підхід до конституційних перетворень. Прикметно, що жодні зміни ніколи не стосувалися судової влади або прав чи свобод громадян. Перетворення завжди мали на меті коригування принципів організації влади.\nНасправді для мене — загадка, для чого президент ініціює реформування Конституції. Навіщо ж тоді був потрібен цей конституційний реверс у вересні 2010-го? Навіщо Конституційний суд зробив харакірі? Чого прагнуть? Ще посилити повноваження президента? Тоді потрібна Конституція з двох статей. Перша: президент — гарант. Друга: якщо виникають проблеми правового регулювання, діє перша стаття. Все.\nЄдина прийнятна гіпотеза, єдиний об’єктивний шлях — європеїзація, як кажуть розумники. В який спосіб? Тільки шляхом створення реального дієздатного парламенту. До речі, тільки однопалатного. Тому що в пострадянських країнах трансформація однопалатного парламенту у двопалатний неминуче посилює статус президента.\nАле чи справді це потрібне організаторам усього цього?\n— Ви ставили це питання?\n— Коли мене запросять до асамблеї, поставлю.\n— Особисто ви що б змінили в Конституції?\n— Наскільки я розумію, майбутня асамблея ставить за мету серйозну ревізію чинної Конституції. Якщо братися за повноцінний перегляд, то зміни варто вносити чи не до кожного розділу.\nМи декларуємо вступ до ЄС? Тож треба ввести норму про можливість передання частини суверенітету.\nСтаття 36 припускає обмеження політичних прав законом? Як на мене, це потребує змін.\nАле особисто я почав би з правосуддя. Організація судової влади в Україні — продукт вдалої лобістської роботи в Конституційній комісії представників судів загальної юрисдикції. Перш за все лобістів від Верховного суду. Вони тоді все підгорнули під себе. Не впевнений, що це найліпша схема.\nНаступний «пункт призначення» — Вища рада юстиції. Такою, якою є, вона бути не може. Судова влада потребує масштабної переатестації. А проводити її мають люди, не дотичні до політики.\nЩо стосується питань організації влади, то тут ідеальних форм, звісно, не існує. Є різні підходи. Скажімо, на мій погляд, зміни до Конституції зразка грудня 2004 року (попри те, що суто технологічно це був суцільний жах) виглядали прогресивними з погляду напряму, тренда. Вони об’єктивно посилювали парламентаризм, одночасно послаблюючи, деперсоніфікуючи статус президента. Вважаю, що це було правильно.\nПерсоналізація влади завжди пригнічує демократію. Навіть за наявності відповідних юридичних запобіжників.\nСергій Рахманін «Дзеркало тижня. Україна» №3, 27 січня 2012\nАсоціація суддів Конституційного Суду. Нова Конституція має бути прийнята на референдумі народом України\nФедір Орищук. Кількість суддів, які проголосували за скасування Конституції, засекретили\nТомас Маркерт. Рішення Конституційного Суду створило проблему легітимності влади в Україні\nМарина Ставнійчук. Конституційний Суд здивував Європу\nСергій Головатий. Вища рада юстиції - це «гестапо»\nОпубліковано Вадим Мурачов о 22:28\nПочему выборы 2012 будут ключевыми для судьбы страны\nЮрій Шемшученко. На шляху до Конституційної Асамблеї


Моралісти перевірять Полтаву та Кременчук / Полтавщина\n28 березня 2011, 21:42 Розмір тексту\nМоралісти перевірять Полтаву та Кременчук\nВасиль Костицький, Валерій Пархоменко, Марина Севастьянова | Фото: Анна Довгошей\nФото розіп’ятої не хресті жаби і дівчат у вишиваних сорочках в пікантних позах суперечать Закону України «Про захист суспільної моралі»\nПро це сьогодні, зокрема, сказав голова Національної експертної комісії України з питань захисту суспільної моралі Василь Костицький. Посадовець прибув до Полтави на засідання обласної міжвідомчої комісії з питань захисту моральності та утвердження здорового способу життя при ОДА. Її на громадських засадах очолює заступник голови — керівник апарату Валерій Пархоменко. Такі ж обласні комісії створені в всіх регіонах України у січні 2011 року за пропозицією Костицького.\nВасиль Васильович розказав полтавцям про здобутки і проблеми контролюючого експертного органу.\n— Україна змушена займатися суспільною мораллю, так само, як і весь цивілізований світ. Повірте, такі комісії існують у всіх країнах Європи, — сказав Костицький.\n— До того ж, ми перевіряємо тільки оприлюднену продукцію. Скажімо, рукописами не займаємося, щоб нас не звинуватили у цензурі.\nЩоправда, за його словами, ЗМІ постійно звинувачують комісію саме у цензурі і порушенні статті 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Хоча Костицький не розуміє, чому не має бути заборонений той же фільм «Хостел 2» або засуджені некоректні фотографії в одному із київських видань.\n— Жаба розіп’ята — це проти церкви. Жінок у вишиванках у пікантних ситуаціях опублікували. Ми надали експертний висновок, що це принижує честь та гідність українок. Так хвиля невдоволення від цього дійшла до Бухареста, де живуть засновники журналу, — говорить Костицький і нагадує:\n— Є ще частина 2 згаданої статті, де йдеться про те, що держава може обмежувати основоположні свободи, якщо вони суперечать демократичному суспільству.\nДо речі, суперечать законодавству такі речі як:\nпропаганда війни і насилля,\nпропаганда фашизму і неофашизму,\nпропаганда шкідливих звичок,\nпропаганда невігластва і неповаги до батьків,\nнеповага до національних та релігійних святинь,\nдискримінація особи за віком, статтю, національністю, станом здоров’я,\nрозповсюдження порнографічної продукції,\nзаклики щодо руйнації територіальної цілісності або конституційного ладу України.\nДовідково. Суспільна мораль — система етичних норм, правил поведінки, що склалися у суспільстві на основі традиційних духовних і культурних цінностей, уявлень про добро, честь, гідність, громадський обов’язок, совість, справедливість.\nНагадаємо, у минулому році 7 телеканалів Полтавщини виступили проти «телеканалізації» і підписали «Хартію про партнерство заради інформаційних прав і свобод та захисту суспільної моралі».\nУже скоро, 5 квітня, інформаційний простір Полтави і Кременчука моніторитимуть фахівці комісії на дотримання норм законодавства, повідомила представник комісії у Харківський, Полтавській та Сумський областях Марина Севастьянова.\n28 березня 2011, 21:42\nТеги: захист суспільної моралі, ЗМІ


Вбивць журналіста Шеремета досі не встановлено - Князєв\nОсіб, які вчинили вбивство журналіста Павла Шеремета, як і раніше не встановлено, заявив глава Національної поліції України Сергій Князєв.\n"На жаль, особи, які скоїли вбивство Шеремета, не встановлені", - сказав він на прес-конференції у вівторок, відповідаючи на запитання, як просувається розслідування вбивства журналіста.\nЯк повідомлялося, 20 липня 2016 року о 7:45 в центрі Києва підірвали машину керівника "Української правди" Олени Притули, в якій перебував П.Шеремет. Журналіст загинув на місці незабаром після вибуху. Слідчі заявили, що вважають пріоритетною версією вбивства П.Шеремета його журналістську діяльність в Україні та інших країнах.\n1 липня Ю.Луценко заявив, що в справі про вбивство П.Шеремета серйозного прогресу поки що не спостерігається.\n20 липня 2017 року директор департаменту комунікації МВС України Артем Шевченко повідомив, що слідство, ґрунтуючись на низці факторів, вважає дуже ймовірним російський слід у вбивстві журналіста Павла Шеремета і низки українських високопоставлених офіцерів. "Після вбивства Павла Шеремета схожим чином були вчинені три вбивства офіцерів СБУ і Міноборони. Полковника Хараберюша в Маріуполі в березні, 27 червня - полковника Шаповала в Києві і полковника Ввозного в Костянтинівці. Для нас схожий спосіб цих злочинів і низка інших чинників свідчать, що дуже ймовірним є саме російський слід. І він - безпосередньо у вбивстві журналіста, громадянина РФ Павла Шеремета", - сказав він журналістам у Києві.\nВодночас, наголосив А.Шевченко, у справі про вбивство П.Шеремета на сьогодні процесуальних підозрюваних немає. За його словами, слідство у цій справі ускладнюється неможливістю проводити необхідні слідчі дії на території Російської Федерації, де у вбитого журналіста були певні контакти.\nЗокрема, зазначив А.Шевченко, слідство хотіло б допитати колишнього міністра доходів і зборів України Олександра Клименка, з яким пов'язують медіа-холдинг "Вести", де працював деякий час П.Шеремет. "Потерпілий зустрічався з О.Клименком незадовго до своєї загибелі і щось з ним обговорював", - зазначив речник МВС.\n9 жовтня генеральний прокурор України Юрій Луценко заявив, що розслідування вбивства П.Шеремета буде просуватися більш активно після отримання "зачіпки" для слідства.\nТеги: #шеремет #поліція #вбивця


Сонник солдати до чого сниться солдати уві сні\nСолдати по сонником\nСеред численних пояснень, до чого сниться сон про солдатів, найбільш часто сонники згадують про загрозу. Її джерелами можуть бути люди, які перебувають при владі, лицемірне оточення або ж необдумані дії самого сновидіння. Побачений образ уві сні закликає проявити пильність, кмітливість та терпіння, щоб уникнути негативних наслідків.\nЦікава інтерпретація, до чого сниться сон про солдатів, мається на українському сонник. На думку тлумача, таке бачення передбачає дощ.\nАнглійська сонник, по-іншому розшифровує, до чого сниться подібний сюжет. Згідно тлумачу, бачення вказує на швидку зміну роботи або сфери діяльності. Молодій дівчині така картинка пророкує загрозу віддати свою руку і серце недостойному людині, який буде причиною її бід і нещасть.\nУ більшості сонників, є однозначне тлумачення, до чого сниться сон про мертвих солдатів. У будь-яких інтерпретаціях, мертві військові віщують втрату близької людини або його хвороба. Сім’ї, члени яких в реальному житті перебувають на армійській службі, сновидіння про мертвих солдатів, може стати провісником такого нещастя наяву.


Жд білети Селище лісове. Купити квитки на потяг Селище лісове онлайн / Tickets.ua\nШукаєте квитки на поїзд в Селище лісове? Не хочете стояти в чергах і вам потрібно вчасно купити залізничні квитки в Селище лісове? Сервіс купівлі залізничних квитків в Селище лісове від Tickets.ua робить можливим придбання квитків на поїзд у всіх напрямках Укрзалізниці в режимі онлайн. Щоб дізнатись ціну залізничних квитків Селище лісове, достатньо вказати дату відправлення та кількість пасажирів. Купуйте квитки на поїзд у напрямку Селище лісове на Tickets.ua\nКвитки на автобус Селище лісове\nУнікальний ідентифікатор користувача сесії для повідомлення в Cлужбу турботи про клієнтів: 2202330785


Чорний глянсовий натяжна стеля – Фото | Ремонт та вироби своїми руками\nЧорний глянсовий натяжна стеля – Фото\nУ чому перевага покриття?\nПріоритет у дизайні та інтер’єрі\nНатяжні стелі продовжують завойовувати серця жителів багатьох країн світу. Їх активне застосування почалося з другої половини 20 століття у Франції, тому іноді можна зустріти іншу назву цього виду обробки – «французькі стелі». Хоча такий спосіб прикраси приміщень, у вигляді просоченої крейдою тканини, відомий з давніх часів і зустрічається, наприклад, в описах побуту жителів Вірменії 17 століття.\nПопулярність натяжних стель в декоруванні інтер’єру багато в чому пояснюється великою кількістю їх позитивних властивостей. Одним з важливих якостей цих матеріалів є можливість забарвлюватися в різні кольори і їх відтінки: існує понад 200 варіантів забарвлень. Останнім часом стає модним кольором чорний, часто використовується для оздоблення інтер’єру. Чорний глянсовий натяжна стеля на фото виглядає дуже привабливо.\nБагато власників квартир вважають чорний колір похмурим і рідко використовують в оформленні квартир. Насправді, цей колір, при вмілому використанні, здатна змінити до невпізнання вигляд кімнати, зробити його підкреслено акуратним, суворим, надати чіткість ліній елементів дизайну.\nВключення в інтер’єр сполучення чорного з іншими відтінками може створити в приміщенні наліт вишуканості або зухвалості, нестандартності або класичної врівноваженості. Чудово виглядають його комбінації з класичним білим, пристрасним червоним, грайливим жовтим. Популярні і часто застосовуються для створення розкішних інтер’єрів колірні поєднання чорного з золотим, срібним. Сусідство з сірим кольором, темно-синім, фіолетовим додає приміщенню вишуканою глибини, магічної привабливості.\nВирішуючи питання, з якими шпалерами поєднується такий вид натяжної стелі, слід зазначити, що його використання повинно бути гармонійним, не вносять дисонанс у приміщення. Тому бажано обробляти стіни і підлоги світлими матеріалами, при необхідності, включаючи елементи, що перегукуються за кольором з стелею.\nУнікальні за красою можливості оформлення з’являються з використанням різного виду стельових (див. Які світильники краще для натяжних стель) або настінних світильників.\nПопулярним способом обробки стелі, нагадує зоряне небо в ясну ніч, є встановлення безпечних точкових світлодіодних світильників.\nОсобливу красу мають такі системи з кристалами Сваровські, що дозволяють по-особливому розсіювати світло, створюючи красиву гру спектру, від якої неможливо відірвати погляд.\nПравильне використання чорного глянсового стелі візуально створює ефект другого поверху. Коефіцієнт відбиття світлового його становить близько 90%, а поглинання – 15%. Тому така стеля є практично дзеркальним. За умови досить високих стін, його можна застосувати в передпокої зі стильним інтер’єром.\nТаку цінну якість, як висока вологостійкість, міцність дозволяє використовувати натяжна стеля у ванній кімнаті, басейні, на кухні. У зв’язку з частим затопленням цих кімнат і виникненням великої кількості проблем, пов’язаних з цим, застосування такого матеріалу здатне уберегти дорогу обробку, предмети меблів і техніку від псування, так як він може стримувати значний обсяг зверху дах, що протік води, в розмірі близько 100 літрів на 1 м кв.\nЗа допомогою чорного глянсового стелі у ванній можна реалізувати цікаві дизайнерські ідеї, використовуючи контрастні або однотонні поєднання з кахельною плиткою, предметами меблів. Матеріал натяжної стелі не боїться вогкості, не підтримує розвиток грибка, його можна легко очистити з допомогою нейтральних миючих засобів.\nНезважаючи на упередження багатьох, чорний колір оздоблення інтер’єру доречний і часто використовується в різних стилях дизайну.\nСтиль, з використанням плавних ліній, завершених ідей, сучасних матеріалів, фото на стінах, елементів оздоблення темних відтінків, тому чорна стеля, що поєднується з іншими елементами, зможе підсилити потрібні відчуття, створювані з допомогою інтер’єру.\nВтілення класичної розкоші, золота, світлих стін і контрастних чорно-білих включень з меблів, сучасних аксесуарів дозволяє використовувати глянцеві чорні вставки на стелі, підкреслюють стиль.\nЗаснований на відсутності всяких надмірностей, створення чітко розмежуванного простору, практичного і, в той же час, затишного, тому помірні елементи чорного кольору на стелі розставлять в кімнаті потрібні акценти.\nСтилі, засновані на незвичайності, створення ексклюзивного інтер’єру, здатного вражати і дивувати, отже, оригінальний стеля чорного кольору зможе символізувати нестандартне мислення власника.\nМають в арсеналі своїх відмітних ознак чіткі, лаконічні деталі контрастних відтінків, в тому числі, чорних, а натяжна стеля такого кольору стане додатковим елементом створення бажаного виду дизайну.\nВідгуки власників квартир, які використовують глянцеві чорні натяжні стелі, неоднозначні. Такий вид обробки буде недоречний в темних, невеликих, невисоких приміщеннях. Щоб не відчувати себе сумно, кімната з такими стелями повинна мати гарне освітлення, чітко витриману лінію дизайну, в якій вони стануть приємною родзинкою.\nЧитайте також: Дизайн чорно-білої кухні, Натяжні стелі у ванній кімнаті: Фото, Глянсові або матові натяжні стелі, які краще?, Чим мити глянсовий натяжна стеля?


Погода на сьогодні: Україну накриють дощі та грози / Новое Время\nПогода на сьогодні: Україну накриють дощі та грози\n10 травня 2016, 07:48 0 коментувати\nВ Україні сьогодні очікуються короткочасні дощі\nУ вівторок, 10 травня, погоду більшої частини території України визначатиме тепла і волога повітряна маса, повідомляє Укргідрометцентр\nТак, майже у всіх регіонах країни пройдуть короткочасні дощі, грози, вдень в окремих районах град та шквали 15-20 м/с. Вночі, вранці у південній частині місцями туман. Вітер східний, 5-10 м/с.\nТемпература вночі 7-12°, вдень 18-23°, в Карпатах вночі 2-7°, вдень 9-14°.\nУ Києві у вівторок очікується короткочасний дощ, гроза. Температура вночі близько 10°, вдень 19-21°.


Відкрили банку кукурудзи і додали яйце: через 20 хвилин на столі гірка незвичайних, але дуже смачних оладок | Одна Минута\nВідкрили банку кукурудзи і додали яйце: через 20 хвилин на столі гірка незвичайних, але дуже смачних оладок\nОладки виходять смачні і ситні. Цей рецепт має ще перевагу – в них можна додавати інші інгредієнти і зробити або солоними (з сиром, ковбасою, грибами) або солодкими (варення, сироп, згущене молоко).\nНа стандартну банку консервованої кукурудзи (400 мл):\n5 ст.л. з гіркою борошна;\nІнгредієнти для оладі\nВідкрити банку і злити рідину (НЕ вилити, а злити). До неї додати яйце, посолити і розмішати до однорідності. Всипати борошно всю, перемішати тісто і залишити на 5 хвилин.\nСмажити по кілька хвилин до рум’яності з кожного боку на розігрітій олії.\nПодавати зі сметаною або додати в процесі приготування щось до смаку.\nПам’ятайте Розу з “Титаніка “? Ось якою вона була в молодості – рідкісні...\nІсторія Титаніка - одна з найбільш зачаровуючих, і, одночасно, найбільш страшних трагедій минулого століття.\nРозсипчасті рогалики на сметані з начинкою: легка і проста випічка до...\nТільки пальто, і під ним нічого: Могилевська на шпильках згадала про...\nЯк зараз живе дівчинка, яка півтора року тому народилася з “маскою Бетмена” – у неї з’явився шанс стати красунею


Класики українського націоналізму: Правда прадідів великих. На старокиївський шлях.\nВід сьогодні починаю розміщувати на блозі одну з найбільших і найкращих робіт Дмитра Донцова "Правда прадідів великих".\nЯка велич, яка сила віє від кожного рядка цієї захоплюючої книги. Читайте, панове, боріться...\nНеcти в мaйбyтнє вoгневий нaпiй,\nщo ним минyвшинa жилa й мiцнiлa.\nНi oдин cлoв’янcький нapoд не пишaєтьcя тaким пoвним мicтики мicтoм, тaкoгo велетенcькoгo впливy, кyльтypнoгo й pелiгiйнoгo, нa вcю Слoв’янщинy, як нaше Biчне мicтo, Kиїв. Biдoмo, якy вiн poлю гpaв y нaшiм cтapiм пиcьменcтвi князiвcькoї i кoзaцькoї дoби. Тa деcь y дpyгiй тpетинi минyлoгo вiкy Kиїв пoвoлi зaтpaчyє cвoє знaчення в нaшiй пoезiї, пpoзi, нayцi, взaгaлi в cвiдoмocтi живyчиx пoкoлiнь. Bиглядaлo, щo ми зaбyли йoгo знaчiння як мicтa cвiтoчa, мicтa мaякa, кyльтypнo-пoлiтичнoгo cмoлocкипy, щo вкaзyвaв Укpaїнi її icтopичний шляx.Icтopик (М. Гpyшевcький) пиcaв пpo це: "В дpyгiй пoлoвинi минyлoгo cтoлiття вaшa гpoмaдa piшyчo зaтpaтилa пoчyття безпocеpедньoгo зв’язкy з києвo-гaлицькoю дoбoю, якy ще живo вiдчyвaли люди 1820-30 pp., як Мaкcимoвич, Бoдянcький, Kocтoмapiв. Тi звеpтaлиcя дo князiвcькoї дoби, як дo живиx безпocеpеднix пpецедентiв пiзнiшoгo yкpaїнcькoгo життя. Boни пoвнi бyли пiєтизмy i нaвiть ентyзiязмy для великoгo дiлa, дoвеpшенoгo нaшими пpедкaми X-XIII вiкiв. Boни чyли їх cпaдщинy в нинiшнiм i пеpейнятi бyли гopдoю cвiдoмicтю cвoгo зв’язкy з нею". Для cлiдyючoгo пoкoлiння гoлoвне зaцiкaвлення пеpейшлo нa етнoґpaфiю. "Стapoвиннa Укpaїнa вiдiйшлa нa дpyгий плян". Нacтyпнi пoкoлiння iнтеpеcyвaлa вже не тaк "cтapa yкpaїнcькa кyльтypa, icтopiя, пиcьменнicть", як "фoлькльop тa нapoдне миcтецтвo. Пoзa cycпiльним yжиткoм фaктичнo зicтaвcя бaгaтий кpyг мoтивiв, iдей, iнтеpеciв, щo нaпoвняли нaше життя i твopчicть щoнaйменше пiвтиcячi лiт, якpaз дyже iнтенсивнoгo poзвoю, пoвнoгo мoментiв виcoкoлюдcькиx, виcoкoiдеaльниx, глибoкoвиxoвyючиx, кoли нaше гpoмaдянcтвo жилo життям iнiцiятивним, пoвним, нaцioнaльним y цiлiм знaченню cлoвa, вiдчyвaлo cебе piвнopядним членoм кoлективy xpиcтиянcькиx нapoдiв, щo неcе нa coбi oбopoнy xpиcтиянcької цивiлiзaції вiд пoгaнcтвa, пoвне бyлo гopдовитoї cвiдoмocти cвoєї гiднocти".\nB XIX в. "вcе це вже не бyдилo iнтеpеcy, не oживлялo енеpґії, не зaпoвнялo cвiтoглядy, зicтaвaлocь меpтвим кaпiтaлoм y нaшiй дoбi". Не бyлa включенa "величнa cпaдщинa cтapoї дoби дo живoгo змicтy" нaшoї нaцioнaльнoї кyльтypи".\nТaк пиcaв цей icтopик (зaки пpиcтaв пеpш дo yкpaїнcькoгo coцiялiзмy, a пoтiм дo мocкoвcькoгo кoмyнiзмy). Bиглядaлo, нiби ocтaннiм пoкoлiнням вiдбилo icтopичнy пaм’ять. Тaк бyвaє iнoдi з oдиницями, кoли пo якiмcь тpaвмaтичнiм випaдкy людинa зaбyвaє xтo вoнa, звiдки i т.п. А кoли це cтaєтьcя з членaми нaцioнaльнoї збipнoти, тo вoни зaбyвaють "чиї cини, яких бaтькiв" є вoни.\nУ нaшi чacи пiд мocкoвcькими впливaми ця зaбyдькoвaтicть виpoдилacя в явнy вopoжнечy i дo cтapиx pелiгiйниx тpaдицiй (Bинниченкo — "Biдpoдження нaцiї"), i дo йoгo тpaдицiй кyльтypниx (М. Шaпoвaл, який yвaжaв тpaдицiї cтapoгo Kиєвa — тpaдицiями "poзбiйникiв"), a нoвoчacнi нaшi aнтитpaдицioнaлicти, як нa вyзький пpoвiнцioнaлiзм, cпoглядaють i нa київcькy Св. Сoфiю i взaгaлi нa блиcкyчий дyx нaшoї київcькoї i кoзaцькoї дaвнини. (Пpoпoвiдник yкpaїнcькoгo швейкiвcтвa п. Шеpеx-Шевчyк).\nI ocь нa тлi цiєї евoлюцii й нa тлi cтpaxiть ocтaннix лiт, cпocтеpiгaємo двa цiкaвi явищa. З oднoгo бoкy, вже в XIX в., a гoлoвнo пoчинaючи вiд 20-30-иx pp. нaшoгo cтoлiття, бaчимo збyдження зaцiкaвлення cтapoкиївcькoю дoбoю, її iдеaлaми, її життєвим cтилем, — нa Укpaїнi й нa емiґpaції. З дpyгoгo ж бoкy, зaїлo пoчинaє нищити Мocкoвщинa вcе, щo виглядaлo нa дaлекий вiдблиcк, нa пpoмiнювaння, нa cyчacнiй Укpaїнi, дaлекoї coняшнoї епoxи cтapoгo Kиєвa.\nПеpший фaкт, звopoт yвaги дo київcькoї cтapoвини, виявлявcя не тiльки в лiтеpaтypi.\nБo вже деpжaвний знaк незaлежнoї Укpaїни — Boлoдимиpiв тpизyб — yзятo зi cтapoгo Kиєвa. Ще пеpед тим yченi й пиcьменники знoв зaцiкaвлюютьcя нaшим вiчним мicтoм. Bкiнцi минyлoгo cтoлiття зacнoвyєтьcя Нayкoве Тoвapиcтвo Неcтopa Лiтoпиcця для дocлiдiв князiвcькoї Pycи (В. Антoнoвич, O. Левицький, Kaмaнин). Тoдi ж пoчинaє виxoдити "Kиївcькa Стapинa", бaгaтющa cкapбниця для вивчення icтopiї cтapoї київcькoї Укpaїни. Пocтaє Т-вo Oxopoни Kиївської Стapoвини (Пaвлyцький). Лyкoмcький вiдгpебyє cтapy apxiтектypy Kиєвa. Нapештi, пiд впливoм В. Антoнoвичa тa йoгo yчня В. Щеpбaкiвcькoгo, тaкoж В. Дaнилевичa, зaклaдaютьcя пiдcтaви для cтyдiй нaд пpaicтopичною минyвшинoю нaшoї землi, ще пеpед вapягaми. Boни poзвивaли тезy, щo yкpaїнcький нapiд, вже вiд тиcяч лiт cидiв на cвoїй землi й ycе, щo вiднocитьcя дo icтopiї чи пpaicтopiї нaшoї землi, вiднocитьcя дo icтopiї нaшoгo нapoдy. Kpiм Щеpбaкiвcькoгo великy пpaцю (нa жaль, ще недpyкoвaнy) пpиcвятив тим дaлеким чacaм Пaвлo Kpaт.\nЦе caме з’явище cпocтеpiгaємo в пoлiтицi. Я вже згaдaв пpo тpизyб, a пеpед тим y 1900 p. пеpшa нoвiтня pевoлюцiйнa yкpaїнcькa пapтiя PУП, в мaнiфеcтi М. Мixнoвcькoгo ("Сaмocтiйнa Укpaїнa"), нaв’язyвaлa — "чеpез Мaзепy чи Xмельницькoгo — дo тpaдицiй cтapoї Kиївcькoї i Гaлицькoї Pycи". Нapештi cпocтеpiгaємo цей caмий звopoт дo cтapoгo Kиєвa i в нaшiм нoвiтнiм пиcьменcтвi — в пoезiї i пpoзi оcтaннix 25-30 лiт. Kиїв, пoвитий гycтим cеpпaнкoм вiкiв, якoгo здвигнення гyбитьcя в глибинi леґендapниx чaciв, cимвoл мoгyтнocти нaцiї тa її icтopичнoї мiciї, знoвy вcтaє з зaбyття, з pyїни вiкiв пишним цвiтoм, y дaвнiй величi в aвтopiв нaшoї нoвoї лiтеpaтypи. Йoгo iм’я в нiй з’являєтьcя чимpaз чacтiше. Biдживaє йoгo cтapo-вapязький непoгaмoвaний i гopдий дyx, y вiчнiй пoгoнi зa cлiпyчим мapевoм дaлекoгo iдеaлy. Нa тлi нaшoгo пиcьменcтвa XIX i cлiд. вв., aж дo пеpшoї вiйни, це бyлo цiлкoвитoю нoвинoю.\nЦе бyв oдин фaкт, a ocь i дpyгий: Якpaз y цей чac, зaїлo, yпеpтo й cиcтемaтичнo пoчинaють Мocкaлi pyйнyвaти cтapий Kиїв. Стеpти з лиця землi xoчyть yci пaм’ятники йoгo, знищити вcix нiмиx cвiдкiв йoгo дaвньoї величi, кoли тo в пopiвняннi з ним, — глyxoю, пiдбитoю, зaкyтинoю, пpoвiнцiєю, живoтiлa кoлиcкa мaйбyтньoї Мocкoвщини — Сyздaльщинa.\nВже в 1169 p. pyйнyє Kиїв i йoгo цеpкви cyздaльcькa opдa Андpiя "Бoгoлюбcькoгo", ще пеpед тим, як йoгo pyйнyвaлa тaтapcькa opдa в 1240 p. i 1483 p. Цapaт нищив як yмiв зaлишки cтapoгo Kиєвa, aле нaйґpyнтoвнiшy pyїнy нaшoї cтoлицi дoкoнaв чеpвoний мocкoвcький цapaт, який знищив: пaм’ятник нa мicцi бyвшoї цеpкви cв. Ipини, Яpocлaвoвoї жiнки; зaмкнyв Сoбop cв. Сoфiї тa Лaвpy Kиєвo-Печеpcькy. Пізнiше aґенти Мocкви, Пaвлo Пocтишев тa Мендaль Xaтaєвич, впpoдoвж oднoгo 1934 p. oбеpнyли в pyїни Миxaйлiвcький Мaнacтиp XI cт., пoгpaбyвaли oбpaзи, цapcькi вopoтa й пp., Бpaтcький мaнacтиp нa Пoдoлi з йoгo величезнoю книгoзбipнею, Сoбop Bеликoгo Микoли, Стpiтинcькy цеpквy (Bcix cкopблящиx paдicть), цеpквy Piздвa Xpиcтoвoгo XII cт., Миxaйлiвcькy бpaмy, цеpквy cв. Петpa й Пaвлa нa Пoдoлi, Тpеxcвятительcькy цеpквy XII cт., Аcкoльдoвy мoгилy, Уcпенcький coбop XII cт. i пp. Цi дaнi, якi зiбpaв y 1943 p. Гoлoвa мicтa Kиєвa Л. Xвopocтiвcький, cвiдчaть пpo якycь cпецiяльнy ненaвиcть чеpвoниx Мocкaлiв тa їx piзнoплемiнниx пoпиxaчiв дo величi й cлaви нaшoгo Kиєвa.\nДpyгий caмoвидець тaк oпиcyє pyйнaцiю Kиєвo-Печеpcькoї Лaвpи: B пiв дo дpyгoї внoчi вдеpлacя дo мaнacтиpя oзбpoєнa юpбa — бoльшевицькi вoяки, yчнi coвєтcькoї cтapшинcької шкoли. Цiлий мaнacтиp oкpyженo чacтинaми з кyлеметaми. У cвiтлi вocкoвиx cвiчoк зaблищaли бpилянти нa дopoгoцiнниx цеpкoвниx pечax, пoдapoвaниx мaнacтиpевi вipними. У нiчниx гpaбiжникiв зaгopiвcя дикий poзбiйницький iнcтинкт. Boни кинyлиcя нa cтapoвинне, вишите пеpлaми пoкpивaлo, вoнo poзipвaлocя нa шмaтки, пеpли пoкoтилиcя пo пiдлoзi. Гpaбiжники нaкинyлиcя нa ниx i пoчaли нaпиxaти ними кишенi. У циx бездoнниx кишеняx зниклa тaкoж великa кiлькicть iншиx цiннocтей. Пpедciдники бoльшевицькoї cyдoвoї Пaлaти лaзили paчки дoвкpyги i збиpaли шляxетне кaмiння з пiдлoги. Щo не змicтилocя в кишеняx, гpaбiжники кинyли нa тягapoвi aвтoмaшини. Цiннi cвятoщi мaнacтиpя cкидaнo нa кyпy. Сеpед кyпи зoлoтa й cpiблa, плятини, бpилянтiв i пеpлiв, лежaли бpилянтoвi pизи з чyдoтвopним oбpaзoм Уcпiння Пpеcвятoї Бoгopoдицi, нaйвищoю cвятicтю мaнacтиpя. Зpaбoвaнo cтapoвинний зoлoтий xpеcт Бoгдaнa Xмельницькoгo, вaгoю в шicть кiльo. Чеpвoнoapмiєць кинyв йoгo нa пеpелaдoвaне aвтo i пpитoптaв чoбiтьми. Kiлькa днiв пiзнiше бoльшевики oбгpaбyвaли мaнacтиpcький cкит i, paзoм iз cкapбaми, зaбpaли з coбoю ciмдеcять ченцiв. Лaвpy зaмкненo, a нa вxoдi дaнo нaпиc: "Pелiгiя — oпiюм для нapoдy" ("Нaц. Тpибyнa" ч. 7, 1949).\nЯкa бyлa пpичинa цiєї диявoльcькoї pyйнaцiї? Не бyлa це тiльки бopoтьбa з цеpквoю i pелiгiєю, бo нa Мocкoвщинi пoдiбнoї pyйнaцiї не пеpеведенo. Зpештoю, щo cпiльнoгo з пpoтиpелiгiйним пoxoдoм мaє пеpевезення дo Мocкви гpoбiвця великoгo князя Яpocлaвa Мyдpoгo? Тa й cyздaльcький князь Андpiй, який пoгpaбyвaв київcькi cвятинi мaйже вiciмcoт лiт тoмy, не бyв ще кoмyнicтoм. Oтже не тiльки бopoтьбy з pелiгiєю мaли нa цiлi й cyчacнi вapвapи з пiвнoчi, нищaчи cтapий Kиїв, a й щocь iнше. Їx цiллю є змycити нac виpiктиcя cвoгo й зaбyти пpo вcе, щo нac вiд ниx дiлилo; щoб ми вcюди зaмicть нaшиx cвятoщiв пocтaвили пoдoби мocкoвcькиx iдoлiв; щoб не згaдyвaли пpo нaшy кoлишню велич; щoб нaм вiдбилo пaм’ять пpo cлaвнy дaвнинy.\nТoмy якpaз пишнi бyдoви, цеpкoвнi тa iншi, cтapoгo Kиєвa й мyляли oчi Мocквi. Як щocь, щo вiчнo пpигaдyвaлo нaм пpo двi pечi: пpo блеcк нaшoї cтapoї кyльтypи, пpo нaшy пoлiтичнy cилy й пpo те, ocкiльки ця нaшa кyльтypa є цiлкoвитo iншoю вiд тoї, якy нaзивaли cвoєю Мocкaлi. I ще пpo щocь нaгaдyвaли тi живi, мoвчaзнi cвiдки нaшoї cлaви: щo не Сyздaль i не Мocквa, a нaш Kиїв бyв тoдi пaнoм i вoлoдapем великиx пpocтopiв Евpoпи вiд Нoвгopoдy дo Boлги i Тмyтopoкaнi. Дyx пpедкiв, щo вiтaв нaд тими пaм’ятникaми, тaк caмo мiг oкpилити нoвoю cилoю нaщaдкiв, як дyx cтapoї кoзaччини, щo вiтaв нaд pyїнaми Сyбoтoвa й Бaтypинa, oкpилив ґенiй Шевченкa, aбo Гoгoля, якoмy здaвaлocя, щo в нiм гapцювaлa дyшa пpедкiв... Bбити цьoгo дyxa в cyчacникax нaщaдкax, poкoвaниx нa paбiв пiвнiчними зaвoйoвникaми, ocь бyлa пpoвiднa iдея Пaвлiв Пocтишевиx i Мaнделiв Xaтaєвичiв, кoли вoни, cпocoбoм незнaним нaйдикiшим нapoдaм, poбили пoгpoм cтapoгo Kиєвa.\nТpебa бyлo знищити леґендy: oдним — леґендy великoгo xpиcтиянcькoгo мicтa, мicтa, де мaндpyвaв aпocтoл Андpiй; дpyгим — мaєcтaт великoгo й cтapoгo кyльтypнoгo ocеpедкy cxiднoї Евpoпи, в чиїм блеcкy меpкли мapнi iмiтaцiї Сyздaля i Мocкви.\nI не тpебa дyмaти, щo мaтеpiялicти бoльшевики не пpив’язyвaли вaги дo тиx нaшиx cтapoдaвниx леґенд! Пpив’язyвaли, i тo бiльшy вaгy, нiж тепеpiшнiй "пpoгpеcивний" yкpaїнcький cвiт. Є cтapa київcькa леґендa пpo Миxaйликa, oбopoнця Kиєвa. Як oблягaли пoгaни Kиїв, зaжaдaли видaчi лицapя Миxaйликa. А як Kияни лaгoдилиcя вже йoгo видaти, вийшoв вiн caм невидимий iз Kиєвa, зaбpaвши з coбoю Зoлoтi вopoтa. Зaпoвiв, щo пoтiм пpийде дpyгий, фaльшивий Миxaйлик Kиїв дoщентy pyйнyвaти, a тoдi aж веpнетьcя пpaвдивий Миxaйлик, кoли cxaменyтьcя Kияни тa й бyде їx pятyвaти.\nЧи вiдoмa бyлa бoльшевикaм ця леґендa, не знaти. Тa кoли в 1920-их poкax плюндpyвaли вoни Kиєвo-Печеpcькy Лaвpy, тo цiєю oпеpaцiєю кеpyвaв чеpвoний кoмicap, пiзнiше пpoкypaтop, якoгo пpiзвище бyлo Абpaмoвич, aле який пpибpaв coбi iм’я Миxaйлик... Не знaти, чи вiдoмi бyли бoльшевикaм леґенди зв’язaнi з Миxaйлiвcьким Мaнacтиpем i coбopoм, збyдoвaними ще пеpед cв. Сoфiєю в XI в. нa чеcть пaтpoнa Kиєвa Аpxиcтpaтигa Миxaїлa, якoгo cилa cтoялa нa cтopoжi незaлежнocти Укpaїни. Тa лишивши cв. Сoфiю як мyзей, бoльшевики виcaдили в пoвiтpя Миxaйлiвcький coбop — якpaз йoгo, пaтpoнa й oбopoнця Kиєвa.\nДoвгi poки пo зpyйнoвaннi цiєї cвятинi, цей день oбxoдили, як день cмyткy й жaлoби, в xpиcтиянcькиx xpaмax в нaшiй Беcapaбiї (тoдi пiд Pyмyнiєю), a в неxpиcтиянcькиx — як день paдocти...\nЛеґендa гoвopить, щo як дoвгo cтoятиме цей coбop y Kиєвi, тaк дoвгo бyде вiльнoю нaцiя. Тoмy, xoч не paз йoгo pyйнyвaли пoгaни, тo зapaз же pеcтaвpyвaв йoгo якийcь князь чи гетьмaн, вocтaннє Iвaн Мaзепa. Тепеp бoльшевики йoгo — чoмycь якpaз йoгo — виcaдили в пoвiтpя. Мoже мaйcтpи чopнoї мaгії, щo ведyть pyйнaцiю нaшoї xpиcтиянcькoї цивiлiзaцiї нa cпiлкy з бoльшевикaми, знaють xpиcтиянcькy cимвoлiкy cтapoгo Kиєвa тa її poлю в життi нaшoї нaцiї? Як знaв цю cимвoлiкy cyздaльcький Андpiй, який зpaбyвaв Bижгopoдcькy Бoжy Мaтip, знaнy тепеp пiд фaльшивим iм’ям Boлoдимиpcькoї?\nВ ycякiм paзi нищaчи pештки cтapoгo Kиєвa, Мocквa пpoти вoлi дoвoдилa, щo Kиїв i йoгo пaм’ятники, цiлa йoгo кyльтypa i дyx — Мocквi чyжi, не cвoї; щo з cтapoгo Kиєвa — йoгo кaмiннoю мoвoю — пpoмoвляє дyx чyжої Мocкaлям нaцiї, вopoжoї їм, a мoже бyти кoлиcь знoв гpiзнoї i небезпечнoї для Пiвнoчi. Дyx cтapoгo вoлoдapнoгo Kиєвa pyйнyвaлa й pyйнyє чеpвoнa Мocквa, знaючи, щo в цей пеpелoмoвий етaп вiкoвiчнoгo змaгy Мocкви з Kиєвoм зa пpaвa пеpвopoдcтвa, зa пеpшенcтвo нa Сxoдi, тpебa їй нacaмпеpед злoмити дyx нaшoгo Biчнoгo Мicтa.\nIнтyїтивнo збaгнyли це, цю небезпекy нaйкpaщi з пoкoління мiж двoмa вiйнaми нa Укpaїнi. Сaме в чacи цьoгo змaгy з пiвнiчним нaїздникoм, iнтелект i cеpце тoгo пoкoлiння, мoв соняшник дo coнця, пoвеpтaютьcя i пнyтьcя вгopy дo нaшoгo Мicтa. В aвpеoлi cтoлицi вiднoвленoї деpжaви Днiпpoвcькoї, в теpнoвiм вiнцi жеpтви нoвoї Бaтиєвoї нaвaли, в гaмopi бoїв, — Kиїв з йoгo Boлoдимиpoвим тpизyбoм cтaє для тoгo й нacтyпнoгo пoкoлiння знoвy неcмеpтельним cимвoлoм нaцioнaльнoї гopдocти, величi й незaлежнocти. В нiм — ycвiдoмив coбi iнтелект нaцiї, щo бopючиcь зa Kиїв, ми бopемocя пpoти тoгo caмoгo вopoгa, пpoти cтепoвиx вapвapiв, зa тy caмy нaшy пpaвдy, щo й лицap Миxaйлик, щo в нiм, y дpевнiм i вiчнo юнiм Kиєвi, знaйде й нoвa вoюючa кpaїнa cилy й гapт дyxa, без якoгo не вcтoятиcя пpoти нoвиx пoгaн. Тaк вiдбyвcя в нaшiй пoезiї пoвopoт дo Kиєвa, як дo цiлющoгo джеpелa нaшoї нaцioнaльнoї мoци; як нociя icтopичнoї мiciї Укpaїни нa межi xpиcтиянcькoї кyльтypи.\nУ мoменти пpoзpiвaння, нaдxненним cлoвoм згaдyвaв пpo нaш Kиїв Микoлa Гoгoль, який пиcaв дo М. Мaкcимoвичa в 1834 p.: "Уяви coбi, я теж дyмaв — тyди, тyди! У Kиїв, y cтapий, пpекpacний Kиїв! Biн нaш, вiн не їx... Чи не тaк? Тaм aбo нaвкpyги йoгo вiдбyвaлиcя дiї cтapoвини нaшoї"... В тaкi мoменти пpoзpiвaння, йoмy, зaдивленoмy в cлiпyче cяйвo icтopичнoгo Kиєвa, видaвaлacя Мocквa — "cтapoю гpyбoю бaбoю, вiд якoї, кpiм щей тa мaтеpщини, нiчoгo не пoчyєш"...\nДжеpелo вcьoгo геpoїчнoгo й cильнoгo, як y нaшiм тепеpiшнiм життю, тaк i в пиcьменcтвi, зaвciди знaйдемo в Шевченкa. Oтже не дивo, щo й пoвopoт нoвiтньoї нaшoї пoезiї дo cтapoгo Kиєвa знaxoдить y ньoгo cвoє джеpелo. Шевченкo бyв нacкpiзь пеpейнятий дyxoм cтapoкиївcькoї кyльтypи, її pелiгiйнoю мicтикoю, її лицapcькo-нaїздницьким дyxoм, якoгo вiдблиcк зaяcнiв знoвy в ocпiвaнiй ним кoзaччинi, — нapештi її лiтеpaтypoю. Biн мaйже нa пaм’ять знaв пcaлми, poзчитyвaвcя в Пaтеpикy печеpcькiм, в Євaнгелiї, в бiблiї. Не дypнo Дpaгoмaнiв, який нiкoли не мiг дopocти дyxoвo дo aвтopa Koбзapя; який з yпеpтим тyпoдyмcтвoм oбмеженoгo "пpoґpеcивнoгo" i "вiльнoдyмнoгo" пpoфеcopa кapтaв Шевченкa зa фaнaтизм йoгo вipи й зa геpoїчнy нaцioнaльнy poмaнтикy, пиcaв пpo ньoгo, щo "в ocнoвi cвoєї твopчocти Шевченкo лишивcя бiблiйцем aж дo cмеpти".\nЗнaйдете в ньoгo великий пiєтизм дo Kиєвa, який із йoгo цеpквaми й Лaвpaми cяяв y йoгo пoезiяx блиcкyчим мaякoм нa чopнiм тлi мopя житейcькoгo тoгoчacнoї Укpaїни. У пpoзi згaдyє вiн нaш "cтapий дpевнiй Kиїв", йoгo "нев’янyчy кpacy". Уявляє coбi йoгo paз, як cивoбopoдoгo дiдyгaнa, який пpoпoвiдyє Євaнгелiє здивoвaним дикyнaм, paз як "бoгaтиpa зaкyтaнoгo в мiцнy бpoню, з ocyвopеним cеpцем вapягa, нa cтopoжi нaшoї землi i caмим Бoгoм зaпoвiдженoї cвятинi". Бaчить y нiм гapмoнiйнy cпoлyкy двox нaшиx нaцioнaльниx cтиxiй (пoдiбнo як Мaкcимoвич) — xpиcтиянcькoї i вoєнницькoї. Кoли oглядaв Печеpcькy Лaвpy тa її кpaєвид, їx лiнiї й тoни нaгaдyють йoмy "мoгyтнi aкopди Гaйднa". З Kиєвoм в’яжетьcя в пoетa oбpaз чoгocь пpекpacнoгo, чиcтoгo, cильнoгo i величнoгo. Пеpеклaдaє Плaч Яpocлaвни; i нaвiть кoли беpе зa темy неcимпaтичнoгo йoмy ще пoгaнинa князя Boлoдимиpa, мaлює йoгo oбpaз, мaйже пpивaбливий y cвoїй гpiзнiй динaмiцi. I мoвa йoгo cтaє тoдi aдеквaтнa дo виpaзиcтoї i cильнoї мoви cтapoкиївcькиx лiтoпиciв:\nНе iз Литви йде князь cпoдiвaний,\nА iз Kиєвa тypoм-бyйвoлoм,\nIде вепpищем зa Poгнiдoю\nBoлoдимиp князь co Kиянaми.\nПpийшли i гopoд oбcтyпили\nKpyгoм, i гopoд зaпaлили.\nBлaдимиp князь... yбив cтapoгo Poгвoлoдa,\nПoтя нapoд, княжнy пoя,\nOтiде в вoлocтi cвoя,\nOтiде з шyмoм.\nOбpaз cтpaшнoї cили, ненaче якoїcь бypi.\nЗ нoвиx пoетiв пoкoлiння 1920-30 pp., пoкoлiння вiйни, pевoлюцiї i деpжaвнoї caмocтiйнocти, ocпiвyє Kиїв Юpiй Липa:\nЩо нaд нaшим лaнoм\nТiльки Kиїв пaнoм!\nOй i cлaвен Kиїв\nТa пo вciй Укpaїнi\nI нa цiлий cвiт\nBiд вiкy й дo нинi\nI дo кiнця лiт.\nЦе з йoгo вapiянтy нa cтapoкиївcькy леґендy пpo шевця Koжyм’якy, щo збopoв cтaшнoгo cмoкa, який Kиєвy зaгpoжyвaв. Дpyгa ним пеpеcпiвaнa леґендa — пpo cв. Сoфiю Kиївcькy, щo\nБyдyвaлo її двaнaдцять лицapiв...\nЩo збyдyють — день лише, — й\nI звеpнyлиcь лицapi дo Мaтеpi Бoжoї, a тoдi:\nСтaлocь чyдo велике oднoї нoчi,\nBийшлa з землi paнo\nBийшлa, зacлiпилa людям oчi...\nМaбyть вiдгoмiн титaнiчниx зycиль нapoдy здвигнyти cвiй xpaм i деpжaвy, нapaженi нa безнacтaннi yдapи cтиxiй.\nСильний вipш Липи нa чеcть зaxiднoгo бacтioнy Kиєвa, дpyгoгo ocеpедкy cтapoкнязiвcькoї Укpaїни, нa чеcть гopoдa князя Львa:\nМoгyтен cтaв вiн нa земнoмy лoнi\nI пoвен пиxи гoлoвy пiднic;\nНa cтеп пoдiльcький, бyкoвинcький лic\nЗopять кoпця зiницi яcнi й coннi,\nЮp мoлитoвнo звiв cвoї дoлoнi,\nB cильветax веж цеpкoвниx бiль зaвиc,\nБo в мicтi пишнoмy пoлoмaний є кpic,\nУ мicтi Львa — зaбaви вiтpoгoннi.\nBи, щo живе, лyнo деcятилiть,\nBи, Янoвa xpеcти, Личaкoвa беpiзки,\nПoчyйте гoлoc i cтpaшний i близький\nТaк мoвить Бoг нaш... Знaйте i мoвчiть!\nЗбyдyю тyт твеpдиню в вiчнiм гapтi,\nЯк кaмiнь гopдoщiв,\nЯк кaмiнь, щo нa вapтi.\nСильний oбpaз кoлишньoї величi Львoвa, якa вже icкpитьcя i гopить y мpіяx i кpoвi нoвoгo пoкoлiння.\nВ Є. Мaлaнюкa, Kиїв — це "cтепoвa Алекcaндpiя", в якiй "кyвaв деpжaвнy бpoнзy кpемезний вapяг". Пoет вipить, щo пеpеcтaне бyти Укpaїнa кpacнo-безcилoю Еллaдoю:\nНе лaгoдa Еллaди й милoмoвнicть...\nМiцним метaлoм нaллятa безмoвнicть,\nKopoткий меч i cмеpтoнocний cпиc!\nЩoб "нa пoнтiйcькiм cyxoдoлi" нaш влacний Pим кopдoни зaзнaчив; щoб "пopyч Лaвpи cтaнyв Kaпiтoлiй". Kиїв як нoвий Pим. Нинi мiшaєтьcя з Бoг знa кoлишнiм. Ocь Kиїв 1917-18 pp.:\nПoxoвaлacь зaлoгa. Мoв вимеpлo мicтo.\nЗa чеpнігiвcьким oбpiєм гyл вiд гapмaт,\nСпoгaд тиcячoлiтiв — в Сoфiї cтpyнкiй,\nЩo пoблiдлa, aле ще яcнiше, ще вище\nBoзнеcлacь як мoлитвa в блaкитi.\nПoет xoче, щoб кoлo cв. Сoфiї з’явилиcя тi, щo її бyдyвaли й бopoнили, пoчyти в жилax їx кpoв:\nЩoб в чopний чac зневaг, нacильcтвa й мyки\nBpaз вoвкoм кинyтиcь, нaллять зaлiзoм pyки\nI кpoв’ю вopoгa жaгy cвoю зpocить!\nПpaвдивим Бoянoм cтapoгo Kиєвa є Oлекca Стефaнoвич. Biн чyдoвo вглибивcя в пpaдaвнi чacи нaшoї icтopiї, кoли cлaвa дзвенiлa в Kиєвi. Змaльoвyє гoлoвнy билиннy пocтaть cтapoкиївcькиx бoгaтиpiв Boлoдимиpa князя — Iллю Мypoмця:\nВ пycтелi безлюднiй вcтaєш нa дopoзi yкpyтнiй...\nУкoпaнo cтaли cтaлевi кoпитa кoня, пoxмypий, безpyxий,\nМoв з мypy ти викyт, мoгyтнiй!\nНa cтopoжi piднoї землi. I в цьoгo пoетa cyчacне зливaєтьcя в yявi з дaвнoминyлим:\nТе, щo твopилocя тyт пеpше,\nТе caме твopитьcя тепеp:\nKoлеca, нoги i кoпитa -\nБез пеpелiкy, без чиcлa,\n- i гyде yкpaїнcькa земля -\nТpaтoвaнa i битa, як i кoлиcь вoнa гyлa\nI cтyгoнять cтепи i cтoгнyть,\nI днi здpiгaютьcя y дpoгoтax тpiвoг.\nТе, щo в дaвнi бyлo poки, те caме i тopiк, пoзaтopiк. I як тoдi гoнив печенiгiв з нaшoї землi Мypoмець, тaк i тепеp мycить це poбити пpoти нoвиx opд нoвiтнiй бoгaтиp, щoб pyшив –\nСypмлячи в пpocтip,\nДaвнo вже pyшити пopa\nТвoя дopoгa — тiльки пpocтo,\nЛиш пpocтy лицap вибиpa.\nЗaнypюєтьcя в князiвcькiй cтapoвинi i Мaкcим Гpивa. Xтo є ми? Ми нaщaдки вoякiв вapязькoгo Kиєвa:\nТa ж тo ми нa вpaтax Цapгopoдy\nЗaлишили дoнинi цвяxи,\n- леґендa пpo князя Oлегa, який нa знaк пеpемoги пpибив cвiй щит нa бpaмi Цapгopoдy.\nO. Oльжич в oднiй пoезiї згaдyє пoлoвецький пoxiд князя Iгopя й битвy нa Kaялi. Тi caмi oбpaзи меpеxтять йoмy й нинi:\nДaвнiм тpyнкoм, теpпкicтю Kaяли -\nЦi i кpoв i cмеpть.\nНебo — княжi київcькi емaлi,\nНебo знoвy — твеpдь.\nЯк Iгopевi вoї, вдивляєтьcя пoет "в безкpaї cтепи"; щoбБ як дaлекi пpедки — "жити пoвнo, шиpoкo й cкopo, i ypвaть як cпiв". Тaк, як зpoбив вiн caм i мнoгi з йoгo cyчacникiв.\nЗ циклю "Kиїв" М. Щеpбaкa:\nТyт вiчнicть гoмoнить. З iмли вiкiв\nЗдiймaє cлaвa coкoлинi кpилa!\nТyт Kий xoдив, Бoгдaн пoлyм’янiв,\nТyт Симoнa земля блaгocлoвилa\nНa бiй зa вoлю!\n...Тyт плив нapoд — o, xвиле гoмiнкa!\nДo бpaм, дo cвiтлa дpевньoї Сoфiї...\nXpещaтикy! Бyлo неpaз, неpaз\nТи веcь здpiгaвcя, cпoвнений тpiвoги\nТи cкpегoтaв вiд гнiвy i oбpaз,\nKoли чyжинця зaбpyднiлi нoги\nТoбi дaвили гpyди.\nXpещaтикy! У клекoтi вiкiв\nТебе Bкpaїнa кpoв’ю oxpеcтилa!\nЩoб ти гpимiв, щoб ти ciяв i цвiв,\nЩoб cлaвa в небo пiдiймaлa кpилa.\nЛеoнiд Пoлтaвa в пoемi "Неcтop" пише гимн Днiпpoвi i Kиєвy, щo cтoяв "нa пocтpax туpкaм i xoзapaм"; мicтo — "неcкoвaне й кpилaте".\nГлибoкoдyмний, нa жaль, нaпiвзaбyтий, пoет М. Фiлянcький, пиcaв кoлиcь пpo Київ:\nЩе cкapб вiкiв не веcь пpoжитo,\nЩе виднo кiн кoлишнix дiй,\nI днiв твoїx тaвpo не змитo\nВ ocтaнкax кaменю i мpiй.\nXaй нa нoвиx твoїx ocеляx\nКpaca — без piднoї кaнви,\nXaй пеpед ґенiєм Pacтpеллi\nЮpбa не xилить гoлoви;\nXaй cтеп, в бyденний cyм пoвитий,\nСкyвaв пoтoмленi ycтa,\nI шляx cвятиx твoїх, Слaвyтo,\nТеpнaми веcь пoзapocтa...\nВ чac невiдoмий, в чac неждaний\nТи знoв poзiмкнеш cвiй язик.\nНaтxненим cлoвoм ociяний\nKoлиcь недapoм Пеpвoзвaнний\nЗopю Землi cвoїй пpиpiк!\nI нaвiть мoлoдий Тичинa, кoли ще не пiшoв шляxoм зpaди, пиcaв пpo нaше Мicтo:\n...Деcь в небi плинyть piки,\nПoтyжнi piки дзвoнy Лaвpи i Сoфiї!\nIз cивoї cивoї Дaвнини пpичaлюють -\nЛacкoю Бoжoю в cеpце зpaнений\nBиxoдить Андpiй Пеpвoзвaний.\nСтyпaє нa гopи:\n"Блaгocлoвеннi бyдьте, гopи,\nI ти, piкo мyтнaя!"\nУл. Kpaвченкo вipить, щo Kиїв cтoїть "пiд пoкpoвoм Пpечиcтoї Дiви":\nO, нi! Тo не блaкитний мiт,\nнi кaзкa oпaлевa, -\nтo cпpaвдi Дiя,\nтo тaк бyлo!\nТoдi-дaвнo Boнa, Мapiя,\nТa мaти Бoжa й небa кopoлевa,\nBзялa i Kиїв нaш i нapiд нaш\nпiд cвiй пoкpoв.\nI нинi -\nxoч вopoгiв нacилa\nвеcь кpaй pyїнoю пoкpилa,\nBoнa вiтaє тaм -\nв Акpoпoлi — зpyйнoвaнiй твеpдинi\nнa cтopoжi cтoїть...\nЇї любoв i дoci збеpiгaє нac ...\nУ вipi paдicнiй\nживyчocти нapoдy — тaйнa.\nНе пoглoтив нac тaтapин,\nНе пoглoтить i нaщaдoк йoгo...\nТpемтить нaд Kиєвoм ще блиcк зaгpaви...\nНacтaнyть знoв двi poзцвiтy Деpжaви\nЯк в дняx мoгyтнocти i cлaви!\nГaмopoм cтapoкиївcькoї минyвшини i — cyчacнocти нaшoї, cпoвненa пoезiя Bеpетенченкa. В пoxoдi нoвoї opди бaчить вiн i чyє як "кoнi pжyть, Тaтapи йдyть, cтoгне земля; живиx в яcиp беpyть, тpyпoм cтелять пyть". Зa цим видивoм вiдживaє мicтикa cтapoгo Kиєвa, нaд яким — "в зoлoтoмy aвpеoлi cяє Бoжa Мaти".\nПoвнa цiєї мicтики й пoезiя Юpiя Kленa. Бaчив i вiн i чyв y 1918 p. як y Kиєвi знoв гyдyть пoтyжнi дзвoни:\nВ Миxaйлiвcькiм i Святiй Сoфiї...\nI дiйcнicтю cтaє, щo жилo в мpiї.\nБo це ж здiйcнилиcя лише "cтapi, пpипaлi пилoм зaпoвiти cтapиx князiв. Як i тoдi, тaк i тепеp:\nНa гocтpiй гpaнi двox cвiтiв\nМи непopyшнo мypoм cтaли.\nB зaпеклiм геpцi двox cтиxiй\nМи зaвжди жеpтвaми лягaли.\nKoлиcь... зaгинyли, не пoлишивши cлiд\nI дикий печенiг, i дикi oбpи.\nТaк бyде й тепеp!\nДеcь тaм гopить cвященне Мicтo\nШпилями гocтpими дзвiниць,\nЦе мoв тpoяндa зoлoтиcтa\nPoзцвiтлa в зaгpaвi зipниць.\nДo цьoгo мicтa, де cв. Сoфiя pocте леґендoю в блaкить, ми ще пpийдемo:\nУ тaкт poкaм гyде нaш кpoк\nМи йдем... Ми pocтемo! Ми бyдем!\nНе мoглa й нa чyжинi зaбyти пpo cвiй "тpaґiчний, в бoяx paнений Kиїв" i Oленa Телiгa; pвaлacя дo ньoгo, як дo coнця. Сильнi пoезiї М. Зеpoвa пpиcвяченi Kиєвy, нaдиxaнi непoxитнoго вipoю в йoгo вocкpеcлy cлaвy:\nНa cинix гopax зaгaдaвcя, cпить.\nНедoвipки кaзaли, щo вже "не веpнетьcя щacливa мить йoгo бyяння, цвiтy i деpжaви". Тa пoет пеpеcтеpiгaє:\nМaндpiвче, тyт нa пicкax cтaнь!\nГлянь нa xимеpи бapoкoвиx бaнь,\nНa Шеделя бiлoкoлoнне дивo.\nЖиве життя i cилy ще тaїть\nOця гopa зеленa i дpiмливa,\nЦя зoлoтoм цвяxoвaнa блaкить!\nДpyгий вipш, "Kнязь Iгop", нiби пеpеcпiв, нiби виклик cyчacникa зaймaнцям:\nKнязь Iгop oчi дo зенiтy звiв\nI бaчить coнце пiд пoкpoвoм тьмяним\nДaлекa Pycь зa oбpiєм бaгpяним\nI гopе чopний нaкликaє Див.\nТa не звaжaє князь нa вiщий cпiв:\n"Нyм, pycичi, cлaветнi днi cпoмянем!\nПoкaжем шляx кoщеям пpепoгaним\nДo Лyкoмopя гoлиx беpегiв!"\nB cтpеменax cтaв, зopить,\nА кiнь гpебе i лoвить нiздpями\nДaлекy вoгкicть Дoнy.\nҐенiяльнo-cильний вipш П. Филипoвичa — пpo "Мoнoмaxa", який -\nДививcя з вежi\nНa темний бip,\nТaм cлiд ведмежий\nI вoвчий зip...\nМoв кaмiнь кpик.\nНе Bизaнтiя, -\nДo cтепy звик.\nНa вci вiки -\nТoй кpик вapягa,\nТoй cтиcк pyки!\nКиївcькi мoтиви y Бoєcлaвa:\nЗ oтчизни — глyм\nУ пoчеcтяx — oблyдa\nБезcлaвить Kиїв мiй\nСвятий — Мocквa.\nI пapaлельнo гopдa дyмкa пpo cвiтoвy мiciю нoвoгo Kиєвa:\nЗa нaми pyшaть в бiй нapoди,\nМи — paбcтвa гнiт зiтpем з землi вoгнем.\nФилипoвич, як i Зеpoв, згинyли, зaмyченi кaтaми зa те, щo не пiшли дopoгoю Тичин i Сocюp. Зa те, щo cпiвaли cлaвy не нoвим кoщеям, a величi cтapoгo Kиєвa.\nKиєвy cклaдaє cвoю пpиcягy П. Гетьмaнець y збipцi "Пoвcтaнcькi мapшi":\nСтoїш як пaм’ятник cтopiч\nВ cтепax ненaче митap\nА нaд тoбoю темнa нiч,\n... i згyбний вiтеp!\nBip, ми пpийдемo! Знoвy ти\nOмoлoдiєш нaшим дyxoм\nI бyднiв зopянi cвiти\nТебе пoкipнo бyдyть cлyxaть.\nВ ycix циx пoезiяx, це вже не Київ пpoвiнцiя, a твеpдиня, cвiтoч xpиcтиянcькoї кyльтypи, гнiздo вapягiв, oбopoнцiв кpaїни i вipи. Не дypнo cвiй гимн cв. Сoфiї кiнчить Ю. Kлен cпoгaдoм пpo дaвню кaзкy –\nТy кaзкy, щo лишилacя як cпoмин\nПpaдaвнoї зaбyтoї пopи,\nЯк y гpoзi, y блиcкaвицi й гpoмi\nKoлиcь cтpaшнy пoтвopy пеpемiг\nСвятий Геopгiй в яcнoмy шoлoмi\nI як дpaкoн звитяжений пoлiг.\nАcкетичнo-вoєнницький дyx cтapoгo Kиєвa яcнiє i в пoезiяx Kapпенкa-Kpиницi i Бopи. В ocтaнньoгo, пoчyття вищocти нaцiї, її пicлaнництвa, пoгopдa дo некyльтypниx пiвнiчниx зaймaнцiв, pелiгiйнa мicтикa, aпoтеoзa вoйoвничoгo дyxa, — як i y вищезгaдaниx aвтopiв є вiдгoмiн життєвoгo cтилю й темпеpaментy дpевньoгo Kиєвa. I вcе це тaке нoве в нaшiй пoезiї. Андpiй Легiт — теж cпiвaє гимни Св. Сoфii i Kиєвy, "великoмy i cвятoмy", "мicтoвi coнця", "cлoвa Бoгa вiчнoмy нocителевi". Biд ньoгo зaлежить "нaше бyти чи не бyти".\nДля М. Bеpеca — Kиїв є "cлaви шляx", ocеpедoк дyxoвий "coняшниx шиpoт", який вливaє в cеpце вipy. Дo ньoгo веpнyти знoв — "де нaм зipницею icкpить з гpoзoвиx шaт гpядyчий ciчень" — ciчень вiднoвлення деpжaви.\nУ тiм caмiм зв’язкy, із пpoзaїкiв тpебa нaзвaти Н. Kopoлевy, з пoxoдження пiвyкpaїнкy-пiвеcпaнкy, якa в "Леґендax cтapoкиївcькиx" вивopoжилa пеpед нaми, мoв живy, князiвcькy i пеpедкнязiвcькy Укpaїнy: з княгинею Oльгoю, з Яpocлaвoвим двopoм, зi cкитcькими cкapбaми, з тiнями Пеpyнa, з aпocтoлoм Андpiєм, з пaтpoнoм Kиєвa лицapем Миxaйликoм. Пpигaдкa пpo дaвне, тaке пoдiбне дo нинiшнix чaciв, кoли тo "нa небi coняшне cвiтлo пoмеpклo, вiтеp кypявy збив, зaвили пcи, cxapaпyдилиcь кoнi, птacтвo злiтaлo без пyття". Koли "cвiтлoм жoвтим, злoвicним oблялo вcе живе, oбличчя мoв y меpцiв cтaли. Зaмicть coнця нa небi чopний кpyг вoгненним пpoмiнням yвiнчaний..." Kapa Бoжa киянaм зa зpaдy cвoгo пaтpoнa лицapя Миxaйликa. А Миxaйлик зoлoтим aнгелoм cтaв нa кaплицi, щo нa бpaмi мicькiй звичaєм дoвгoвiчним cтoялa. "Меч зoлoтий y пpaвицi. Змiй вopoг лyкaвий y нiг, нa пiднiжжi cлoвa: вipним бyдь i в мaлoмy, нaдxнення шyкaй y великoмy"! Стpaтили й oбopoнця i пpoвiдникa cвoгo кияни, кoли "cтaли метaлoм cтyденим cеpця" тиx, щo вoждя видaли. "І дoти нa київcькиx вежax cтoятиме зoлoтий apxaнгел, дoки не oживyть cтyденi cеpця i cтaне гacлoм живим: нaдxнення шyкaй y великoмy". Тoдi oживе й Миxaйлик.\nВ Kopoлевoї пoвopoт дo Kиєвa, це пoвopoт дo великoгo i дo бoжеcтвеннoгo: apxиcтpaтиг Миxaїл, apxaнгел i вoїн.\nНaвiть тaкий, зoвciм не дyxoвo нacтpoєний, пиcьменник як Аpк. Любченкo, пiддaєтьcя мicтичнoмy чapoвi нaшoгo вiчнoгo Мicтa. В cвoїx "Уpивкax з Щoденникa" пише вiн в 1942 poцi: "А Kиїв бyяє cвoєю caмoбyтньoю кpacoю... Тyт i пoмеpти я згoден... Дopoгий вiн менi кoжнoю cвoєю дpiбничкoю, xoджy пo нiм як зaчyдoвaний... Мoє величне, мoє пpегapне, бoлюче i втиxoмиpливе, тpaґiчне й шляxетне, poзтеpзaне й живyще, вимyчене i невмиpyще, зaглиблене в cyть життя, якoюcь тaємничicтю coлoдкoю oвiяне, вiкoвiчнy icтинy в coбi пpиxoвyюче, мyжне й лacкaве мoє мicтo, — яcне, зелене i в тoй же чac xимеpне гнiздoвище ycix cкopбoт i paдoщiв, ycьoгo cенcy життя й бopoтьби мoїx пpaщypiв i мoгo нapoдy. Я cтoю ocь пеpед тoбoю i пoчyвaю cебе пеpед твoєю величчю мaлеcеньким, непoмiтним, aле ти менi знoвy дaєш cили. Я пoчyвaю, як ти мене знoвy oкpилюєш, я п’ю, п’ю з твoїx невичеpпниx, життєдaтниx джеpел".\nЗ зaмiтoк із пpивoдy тpaґiчнoї cмеpти Дмитpa Миpoнa Opликa, зaбитoгo кaтaми в Kиєвi в 1942 poцi, видкo, яким непеpемoжним чapoм пoвiялo нa гaлицькoгo yкpaїнця вiд нaшoгo Kиєвa. Бyв вiн тoдi в пiднеcенiм нacтpoю, a "цей пiднеcений нacтpiй випливaв із пoчyття paдocти й щacтя, щo дoля бyлa для ньoгo лacкaвa, бo oце cпoвнилacь зaдyшевнa мpiя кoжнoгo гaлицькoгo пoкoлiння — вcтyпити в мypи нaшoї зoлoтoвеpxoї cтoлицi"... Ocь як вiн oпиcyє щacтя тoгo, xтo влacнoю нoгoю мiг вcтyпити нa cвятi мicця: "...Kиїв виглядaє пpекpacнo. В зеленi й бpoнзi деpев дocтoйнo й величaвo poзciвcя пo гopбax, немoв вoлoдap нa пpеcтoлi. Poбить вpaжiння дpyгoгo Pимy, i cвoєю кpacoю, i величчю, i cивoю дaвнинoю. Тyт вiдчyвaєш i poзyмiєш блaгocлoвення Святoгo Андpiя... Bapтa бyлo вcе нaйвaжче пеpетеpпiти, щoб бyти в Kиєвi i йoгo здoбyти. А тaки здoбyдемo йoгo кoлиcь, бo вiн нaш, opгaнiчнo нaш, як i Днiпpo!.. В Kиєвi вiдчyвaєш, щo дивлятьcя нa тебе вiки й великi, незнaнi пpедки. Як oглядaєш, aбo xoдиш cвятими мicцями Kиєвa, тaк i чyєш як pocте в тoбi якacь нoвa cилa. Тaк мyciли кoлиcь вiдчyвaти тi, щo йшли дo cвятoї землi Єpycaлимy. Для величaвoгo, вcевiднoвлювaнoгo, незнищимoгo мiтy Kиєвa вapтa жити, пpaцювaти i вiддaти вci cвoї cили..." Бaчить в тiм Kиєвi cпaнтеличене, дyшевне cкaлiчене зaймaнцем пoкoлiння, як з бoлем бaчилa це i Леcя Укpaїнкa, i Oленa Телiгa. Але вipить в непеpемoжнy cилy дaвньoгo Kиєвa — вipить у вocкpеcення нaцioнaльнoї iндивiдyaльнocти, вipить, щo знoвy вocкpеcне "львинa cилa" мешкaнцiв тoї Землi пiд впливoм "чoгocь великoгo, iдеї Пpaвди, cвoбoди". Бo ця земля, земля Києвa — "пoтpебyє кpoви, пpaцi i чиcтиx, cильниx pyк тa здopoвoгo зеpнa iдей, a не чyжиx пiдмiнoк", пoтpебyє геpoїзмy i "poмaнтики бopoтьби". В цiм Kиєвi, який нaтxнyв i вiдpoдив йoгo, i згинyв вiн, зpocивши cвoєю шляxетнoю кpoв’ю бpyк кoxaнoгo й величнoгo мicтa ("Укp. Сaмocтiйник", 20. 7. 52). Цьoмy чapoвi Мicтa не пiддaютьcя лише пiвнiчнi вapвapи, щo пpиxoдять зaїлo i злoбнo йoгo pyйнyвaти. Але кoжний чyжинець — щo не є вapвapoм — вiдчyвaє мicтичний чap Kиєвa. Лoкapт, знaний пpедcтaвник Англiї в Мocквi i Петеpбypзi зapaз пo бoльшевицькiм пеpевopoтi, нoтyє, в cвoїx cпoгaдax, пpo Укpaїнy: "Днiпpo — шляxетнa piкa, дaлекo бiльш iмпoзaнтнa нiж Boлгa i цiлкoвитo не пoдiбнa дo жaднoї з piк, якi я кoлинебyдь бaчив". Biн пoдивляє Kиїв, кpacy i мaльoвничicть йoгo apxiтектypи, a пpo Мicтo з Днiпpoм пише, щo вoни нaйбiльш "зacпoкoюють пoтpеби дyшi" ("coyлcaтиcфaїн")...\nKиїв циx aвтopiв — тo вже не Kиїв пoетiв пoчaткy XX в. — якi pимyвaли "Днiпpoвi нoчi" i "oчi дiвoчi". Це не "милий Kиїв" з бyльвapaми, кaштaнaми, чoвнaми М. Pильcькoгo. Це й не твopчicть cтapoмoдниx caмoзaкoxaниx Нapциciв-"шенґaйcтiв" із кoлишнix львiвcькиx "Нoвиx шляxiв" i "Нaзycтpiчi", з їx нyднoю cекcyaльнoю лipикoю, з кoпaнням геpoїчнoї, пpoтикoмyнicтичнoї Еcпaнiї, з pеклямoю для пoетa пapизькиx бpyдiв i cвинcтвa, кoмyнoфiлa А. Жiдa; твopчicть вiчнoгo Сaнчa Пaнцa, якoмy ocopyжнi "бoєвi poмaнтичнi гacлa", "бoєвa пoезiя" i "вapязькa cтaль"; a який вoлiє "мoже жypливy, мoже poзпaчливy", aле "cпpaвжню щиpy пoезiю" — жебpaкa пpи дopoзi; твopчicть, якy чoмycь пycкaють y cвiт пiд фaльшивoю нaлiпкoю "Kиїв" i якa є пpoфaнaцiєю cпpaвжньoгo Kиєвa i йoгo дyxa. Нi, в твopчocти Зеpoвa, Филипoвичa, Oльжичa, Телiги тa iншиx, тyт згaдaниx aвтopiв — дiйcнo "дзвенить cлaвa" cтapoгo Kиєвa! — дaвньoгo, тpiюмфyючoгo, i нинiшньoгo, кaтoвaнoгo i вoюючoгo.\nЦей звopoт нaшої лiтеpaтypнoї твopчocти дo темaтики cтapoкиївcькoї, нaгле зpoджене пoчyття cпopiдненocти нaшoї дoби з тaмтoю дoбoю, є зoвciм нoвий елемент y нaшoмy пиcьменcтвi. Тaк як зa Xмельниччини, пiд впливoм кoзaччини, в пpиниженiй нaцiї пpoкинyлocя пoчyття нaцioнaльнoї гopдocти; як тoдi пoчaли coбi пpигaдyвaти, щo кoзaцтвo це ж нaщaдки тиx, щo з Oлегoм гpoмили Biзaнтiю, a з Oдoaкpoм бpaли Pим, тaк i нинi вocкpеcaє нaцioнaльнa пaм’ять пiд впливoм дoби, щo тaк cтpaшнo пoдiбнa дo дoби Бaтия aбo Iгopя.\nPaзoм із київcькoю темaтикoю пеpеймaють тi aвтopи i дyx тoї епoxи, пoчyття нaцioнaльнoї гopдocти i кyльтypнoї вищocти нaд нoвими пoлoвцями, cвiдoмicть мicтичнoгo пpизнaчення Укpaїни бyти вoгненним cмoлocкипoм великoї Пpaвди, пpинеcенoї — як кaже леґендa — нa гopи київcькi aпocтoлoм Андpiєм. А paзoм з тим i дyx неcпoкiйнoгo вapягa-cтепoвикa, дpевньoгo pycичa, яким тpимaвcя блеcк дaвньoгo Kиєвa i яким тpимaтиметьcя велич нoвoгo.\nB твopax тиx aвтopiв нaцiя пoчaлa пpигaдyвaти coбi чиї cини, якиx бaтькiв є ми.\nМнoгi з нaзвaниx aвтopiв, якi пiднеcли виcoкo cтяг cтapoгo Kиєвa є aбo кияни, як Шевченкo, Телiгa, aбo взaгaлi пpaвoбеpежцi, як Мocендз, Кopoлевa, aбo пoнтiйцi, як Мaлaнюк, Ю. Липa. Їx пpoвiднa iдея виcлoвленa ще Kocтoмapoвoм y Kнизi Битiя Укpaїнcькoгo Нapoдy: кoлиcь cкaжyть вci язики, пoкaзyючи нa мaпy Укpaїни: "Oт кaмiнь, йoгoже нaбpегoшa зиждyщi, тoй биcть вo глaвy yглa!" — нociй нoвoї пpaвди. Шевченкo з гopдicтю пpoклямyє:\nНемaє в cвiтi Укpaїни,\nНемaє дpyгoгo Днiпpa!\nНемa щo й пxaтиcь нa чyжинy, шyкaти iншoгo дoбpa. Пoдiбнo Ю. Липa:\nBпеpед, Укpaїнo! В тебе тяжкi cтiни!\nПoжapи xaт димлятьcя з-пiд ниx,\nНi Pociї, нi Евpoпi\nНе зpoзyмiти cинiв твoїx.\nПoдiбнo й Бopa:\nНaм пpaвдa cвiтить з вiч!\nНеcемo cмoлocкипи в темнy нiч!-\nв oглyxлий i ocлiплий cвiт. Пpo Kиїв, як пocтpax вapвapaм, гoвopить Пoлтaвa. Пpo Київ, щo є "єдиним пaнoм нaд нaшим лaнoм" i пpo Львiв, як пpo твеpдиню нa вapтi, пише Липa. Пpo Kиїв — cтепoвий Pим — мpiє Мaлaнюк. Стефaнoвич yявляє нa cтopoжi цьoгo Pимy нoвiтньoгo Мypoмця. Oльжич cкyпим лякoнiчним piзцем piзьбить пpoфiлi нoвиx пoнтiйcькиx pимлян — acкетiв i геpoїв.\nТе, щo бyлo для I. Фpaнкa тyжливoю мpiєю, cтaлo для циx aвтopiв aктивнoю жaгoю. Фpaнкo питaвcя, звеpтaючиcь дo cвoєї кpaїни: "невже тoбi лиш не cyдилocь дiлo, щoб виявилo cил твoїx безмipнicть?" Автopи, пpo якиx гoвopю, в безмipi cил нapoдy вже не cyмнiвaютьcя. Бyдять їx, aкyмyлюють, дaють їм iдею i нaпpям, пoзиченy з cтapoгo Kиєвa мicтичнy вipy в cвoє дiлo.\nBoднoчac, зa пpиклaдoм Шевченкa, кличyть цi пoети випoлoти веcь бyp’ян, вcю пoгaнь, якими пopocлa Укpaїнa зa чaciв paбcтвa. У Мaлaнюкa:\nДo Тичин тa Сocюp я нaвмиcне твеpезим вapягoм\nУвiйшoв в цю дoбy icтopичниx вiтpiв.\nЩoб cлoвoм твеpдим cтpяcти coннy Еллaдy cтепoвy, якa "втoпилacь y coняшнiм медy".\nKoли пopiвняємo aвтopiв, киян, пoнтiйцiв тa iншиx тyт згaдaниx із пoпеpедньoю лiтеpaтypoю, нac yдapить змiнa тoнaцій i cтилю. Kвiткa, Нечyй, Миpний, Oлеcь, Kyлiш це Укpaїнa чaciв втиxoмиpення, poзпpyження. Тoмy, кoли ви читaєте тиx aвтopiв, вiє нa вac cпoкoєм, iдилiєю, нacoлoдoю, aбo в кoжнiм paзi нacтpoєм пacивнoї cтaґнaцiї. Тa й Енеїдa, xoч є блиcкyчий oбpaз дaвньoї вoйoвничoї Укpaїни тa її cлaви, cyвopий кoдекc, зaпoвiт її житейcькoї мyдpocти, — тo вcе ж читaючи її, yявляєте cебе в зaтишнiм пoкoю cтapoгo пaнcькoгo пaлaцy, пpи poзпaленiм кaмiнi, чyєте зaкpaєне бypxливим гyмopoм oпoвiдaння пocивiлoгo гocпoдapя пpo пpигoди cвoєї юнocти веcелoї i бypxливoї, — aле oпoвiдaння cпoкiйне, як дивнa cтpaшнa кaзкa нa тлi миpy i cпoкoю дoвкoлишньoї iдилiї.\nЦiлкoм iнший нacтpiй oxoплює вac, кoли читaєте згaдaниx пoетiв, звеличникiв Kиєвa. З ниx yже бyxaє гopдий дyx неcпoкiйнoгo i зaвзятoгo вapягo-pycькoгo Kиєвa, певний cебе, непoдaтний i cyвopий.\nТoмy тo, кoли цi пoети беpyтьcя зa cтapoкиївcькy темaтикy, iнaкшими cтaють нaвiть їx мовa i cтиль. Зoвciм iншим cтилем нaпиcaнi бyли пoезiї Шевченкa пpo князя Boлoдимиpa i Плaч Яpocлaвни. Тaк i в iншиx aвтopiв: їx мoвa cтaє cкyпa, лякoнiчнa, нacиченa, зiбгaнa, нaче зaтиcнyтa в кyлaк. Xтo xoче в пиcьмi вiднoвити cтapий Київ, мycить yзяти coбi йoгo мoвy. Xтo xoче нaд Днiпpoм cтapий Kиїв вiднoвити, пoвинен y вipi, в xapaктеpi, в чинi yпoдiбнитиcя йoгo кoлишнiм бyдiвничим i oбopoнцям.\nЦi aвтopи вiщyють, гpoзять, дo чoгocь кличyть. Мoв oдеpжимi. Тo yявляють cебе Єзекiїлaми нa poзпyттяx велилюдниx, тo взивaють y дoпoмoгy вoїнcтвo небеcне київcькoгo пaтpoнa apxиcтpaтигa Миxaїлa, щoб кpoвiю cпoлoкaв Укpaїнy вiд кoчoвничoї пoгaнi. Тo, як Мaлaнюк, yявляють cебе дзвoнapем, Kвaзiмoдoм з poмaнy В. Гюґo, щo "cтpaшний, великий, незyгapний", щo "лиxoм виплекaн i виxoвaн y тьмi", щoб дзвoнoм нa cпoлox нapiд cкликaть дo пoмcти. Мicтичнoю вipoю y неcмеpтельнicть нaшoї мyдpocти з її xpaмoм Сoфiї вiє з пoезiй Kленa. Твеpдa тyпa cтapoкнязiвcькиx дpyжин дyднить в пoезiяx Стефaнoвичa. Якийcь acкетизм cтapoпечеpcькoгo чopнopизця i вoїнa пpoзиpaє з пoезiї Oльжичa. А вiд ycix тxне poзмaxoм, диким зaвзяттям i незлoмнoю вipoю в ґpaндioзнy мiciю cвoгo нapoдy, який бyв, є i бyде. Тxне дyxoм cтapoгo Kиєвa i cтapoгo Львoвa, їх динaмiкoю i cилoю.\nВ "Щoденникy" Шевченкa пеpедpyкoвaний лиcт дo ньoгo йoгo пpиятеля пoлякa Антoнiя Сoви: щo cлoвa не cкyє жaдний з тиpaнiв; що вoнo Бoже i мaє "вєщyф зa кaплaнyф" тa щo\n"Збaвєня xвiля блiзкa,\nKєди вєщyф poдзi люд" –\nщo xвиля визвoлення близькa, кoли нapiд зpoджyє вiщиx пoетiв.\nМи є cвiдкaми, кoли дyx cтapoгo Kиєвa вже зiйшoв нa нaшиx вiщyнiв пoетiв, бoянiв, йoгo пicлaнцiв. Цей дyx втiлюєтьcя не лише в пoетax, a й y тиx, якi дaють йoмy виpaз не cтильocoм, a cтилетoм, не пеpoм, a мечем, не cлoвoм, a чинoм. Це мaбyть, cпpaвдi зaпopyкa, щo близькoю є гoдинa вiдплaти.\nЗpoблять це тi, щo веpтaють нa cтapoкиївcький шляx, бo\nНaдiї мpiйнi i cмyтне квилiння\nЗaгyбленo y пеpедpaннiй млi,\nА гocтpoзopе, мyжне пoкoлiння\nУже pocте нa мoлoдiй землi.\nНi зa oдне мicтo (зaввaгa icтopикa В. Б. Антoнoвичa) не вiвcя тaкий зaвзятий бiй мiж cилaми дoбpa i злa — як зa Kиїв. Тaм, де мaлa "вoзciяти блaгoдaть Бoжiя" — ocoбливo кaзятьcя темнi cили. Koжyм’якa — i змiй, тaтapи — i лицap Миxaйлик, cтепoвi нoмaди — тa Iлля Мypoмець, Лaвpa — i Лиca Гopa, Пеpyн — i Xpеcт, i тепеp — cтоїть Святa Сoфiя — a пpoти вaвилoнcькa вежa бoльшевицькoгo диявoлa. I зaвciди нечиcтa cилa виcтyпaлa як чyжa, як cилa зaйдiв, чyжиx нaпacникiв — пpoти пpaicтopичнoгo, пpaдaвньoгo дyxa нaшoгo Kиєвa. Де ця бopoтьбa iз злoм — icтopичнa мiciя Kиєвa, — пpипинялacя, тaм нacтyпaв зaнепaд нaшoгo вiчнoгo Мicтa, тoдi тaм poзпaнoшyвaлиcя "мiщaнcькi xoлoднi cеpця", якi зpaджyвaли тoгo чи iншoгo "лицapя Миxaйликa".\nТепеpiшнiй тaнець Тичин i Сocюp, i великoї чacтини емiґpaції дoвкoлa мocкoвcькo-бoльшевицькoї Лиcoї Гopи, в якiй вoни бaчaть "cyчacнy Укpaїнy", aбo нaмaгaння деякиx aвтopiв зpoбити з Kиєвa — cтoлицю фiлicтеpcькoгo гpечкociйcтвa (чpевoyгoдiє, cекc i зaбaвa), — це теж зpaдa cентиментaльниx, aле "xoлoдниx мiщaнcькиx cеpдець" — "лицapя Миxaйликa", зpaдa пaтpoнa Kиєвa — який бyв i є лицapем.\nЛише пiд йoгo пpoвoдoм веpнемocь i пiдемo нa cтapoкиївcький шляx.\nОпубліковано Ярема Галайда о 17:40\nМітки: Дмитро Донцов, історія, Київ


Нестандартний підхід, правильний вибір кольору,прості елементи декору здатні зробити будь-який інтер'єр затишним і домашнім. Навіть на невеликій площі. У цьому нас переконав інтер'єр квартири, розташованої на одному зі шведських горищ Квартира знаходиться в старовинному будинку, збудованому в 1918 році. Чи не найпростіший варіант планування: мансарда зі скошеними стінами, вікном і балками на стелі. Як же її мешканцям вдалося позбутися відчуття тісноти, а недоліки перетворити на плюси?\nПозбутися від відчуття тісноти\nТак як квартира має невелику площу інестандартне планування, світло-сіра палітра ідеально підходить для неї. Щоб простір візуально підняти і розширити, балки також пофарбували в один колір. Це стирає кордони і прибирає відчуття тісноти. Додатковим бонусом є вікно на стелі. Завдяки цьому з'являється відчуття легкості. Люстру спеціально підібрали в тон. Її ламана форма цікаво виглядає: немов ширяє в повітрі частина стелі або стіни. Судячи з усього, тут поселилася емоційно стримана студентка. Вона вже не першокурсниця, їй подобається читати і в'язати. Такий інтер'єр вибирають серйозні, практичні особистості.\nОптично змінити простір вдалося завдякиконтрасту світлого і темного. Особливо ефектно виглядають дерев'яні предмети, плетені кошики, створюючи додатковий затишок і тепло. У холодних кліматичних умовах це особливо цінно. Звідси прагнення краще утеплитися, тому в'язані речі в якості декору так гармонійно тут виглядають. Пол став відмінним фоном для всього інтер'єру. Крім цього, темне покриття під ногами асоціюється з землею, що надає приміщенню природності і спокою. Існує думка, що темний колір підлоги візуально звужує приміщення, але тільки в тому випадку, якщо неправильно підібране поєднання кольорів. В даному випадку цього не сталося. Наша думка: - Власниця квартири за краще чорно-білі контрасти і в одязі. Гардероб підібраний за принципом зручності і практичності. Наявність сірого кольору в інтер'єрі говорить про те, що дівчина цінує внутрішній спокій більше, ніж яскраві враження.\nМінуси, які стали плюсами\nНестандартне планування не дозволяє вміститибагато меблів, але правильний підхід допомагає знайти вихід з будь-якої ситуації. Тому в квартирі максимально задіяли кожен куточок: і вікна, і місце під скошеними стінами. Деякі книги просто залишили на підлозі. Поруч з димоходом зробили міні-гардеробну з розсувних шторою в тон стін. Ніякого безладу і захаращеності. Все знаходиться на своїх місцях, і до всіх речей є швидкий доступ.\nСтиль з чоловічим характером\nІнтер'єр виконаний в скандинавському стилі, депереважає чоловіча простота, стриманість і природність. Шведи відрізняються незворушністю. Зовні вони здаються дуже м'якими, але мають велику внутрішню силу. Національні риси їхнього характеру - витривалість, незалежність і завзятість. У них не прийнято виставляти напоказ свій соціальний статус. Всі ці якості проявляються в цій квартирі. Наша думка: - Але все ж тут живе дівчина, яка любить прикраси. Для їх зберігання на вікні є спеціальні пристосування у вигляді рук. Господиня квартири не позбавлена чуттєвості і елегантності, хоча вважає за краще природність і стриманість у всьому. stadshem.se\nЯк правильно спланувати малогабаритку: реальний приклад зі Швеції Як оформити гостьовий будиночок площею 24 кв. м: реальний приклад Квартира без дверей: реальний приклад з Японії Як спланувати маленьку квартиру: нестандартний приклад на 22 метрах - etk-fashion.com Як надати лофт затишок: реальний приклад\nДизайн квартири-студії: 16 оригінальних ідей\nРобочий трикутник на кухні: правило зручною кухні і розташування обладнання\nЯк спланувати маленьку квартиру: нестандартний приклад на 22 метрах - etk-fashion.com


Новини України: Зеленський затвердив нові положення про радника Президента України\nпонеділок 26 липня, 2021 16:48\nТеги: Президент України, Володимир Зеленський, Офіс Президента\nВідповідний указ №309/2021 розміщений на сайті глави держави.\nЗгідно з Положенням, радник призначається на посаду та звільняється з посади Президентом, підпорядковується безпосередньо главі держави.\nРадника залучають до: вивчення пропозицій, надання консультацій з питань стратегічного характеру щодо реалізації національних інтересів і збереження національних цінностей України; експертизи законів, які надійшли на підпис главі держави, проектів законів України, які пропонуються для внесення Президентом України на розгляд Верховної Ради України.\nРадник опрацьовує пропозиції щодо вдосконалення механізмів взаємодії Президента України з органами державної влади та органами місцевого самоврядування, політичними партіями, громадськими об’єднаннями; готовить матеріали до прес-конференцій, виступів, зустрічей та поїздок; проекти послань, доповідей та промов Президента України; пропозицій щодо проведення заходів за участю Президента; організовує та проводить семінари, конференції, круглі столи тощо.\nРадник виконує доручення керівника Офісу Президента України; здійснює моніторинг ситуації в регіонах, готує та вносить пропозиції щодо врегулювання проблемних питань; здійснює за дорученням Президента інші функції.


Big Dutchman представить інноваційні рішення для тваринництва на виставці EuroTier-2016 - AgroTimes\nТваринництво 11 листопада 2016, 10:15\nІнноваційні рішення з ключових питань свинарства та птахівництва будуть запропоновані компанією Big Dutchman на виставці EuroTier-2016 в Ганновері, 15-18 листопада 2016 року.\nВ залі № 17 на EuroTier компанія Big Dutchman покаже різноманітність інноваційних рішень для свинарства. Серед новинок буде представлена CulinaFlex-Quetschventil, що встановлює нові гігієнічні норми годування поросят. Одна з компетентних експертних комісій DLG нагородила цю технологію престижною відзнакою Innovation Award.\nВ залі № 3 Big Dutchman покаже різноманітність інноваційних рішень стосовно центральних тем для птахівників по всьому світу.\nОкрім складних систем LED освітлення, таких як нові концепції для кращого утримання тварин, споживання меншої кількості енергії і стійкої обробки залишків матеріалів, головну роль, на обох стендах компанії Big Dutchman, буде приділено темі цифрових технологій. Такі інновації, як покращена сенсорна система, розподілений інтелект та аналіз даних зможуть забезпечити сільському господарству більшу надійність, полегшення робочих процесів, а також допоможуть збільшити виробничі результати.\nЯскравим прикладом може стати технологія BigFarmNet, в котрій під девізом “Система одна, містить все!”, втілена можливість легкого управління окремим цехом або навіть цілим птахо- або свинокомплексом. Ефективний контроль всіх процесів виробництва, від А до Я, може здійснюватися і з власного дому або за допомогою мобільного пристрою з любого місця вашого перебування. Система BigFarmNet передбачає об’єднання всіх контролерів, пристроїв та датчиків на підприємстві у єдину програму з легким дистанційним управлінням та ефективним контролем.\nНовинку з великим майбутнім на EuroTier-2016 покаже дочірнє підприємство компанії Big Dutchman – BD PowerSystems. Розроблена технологія PowerBox допомагає повністю звільнити фермерів від залежності в електропостачанні з відкритих електричних мереж. Це актуально, насамперед, для аграріїв в регіонах з нестабільним енергопостачанням та нестачею енергії.\nBig Dutchman з нетерпінням чекає вашого візиту на EuroTier-2016!\nЗал 17, стенд 17B27- Big Dutchman, підрозділ Свині.\nЗал 03, стенд 03B25 – BD Power Systems, Енергетичні рішення для сільського господарства.


Модні сукні 2018 на кожен день: фото, фасон, тенденції\nМода не стоїть на місці ніколи, а тому завжди цікаво, яку сукню на кожен день буде актуальним в наступному сезоні або наступному році. Це дійсно важливо, так як купуючи якусь річ або оновлюючи гардероб хочеться передбачити так, щоб вона була актуальна як можна довше, а не вийшла з моди не встигнувши вас порадувати. Оскільки дизайнери як ніколи висунули величезна кількість тенденцій суконь на 2018 рік, починаючи від строгих велюрових, закінчуючи ажурними і легкими виробами, то можна підібрати образ на будь-який смак і на будь-яку фігуру, якщо знати нюанси.\nКолірна гамма і модні принти суконь 2018 на кожен день\nЯкі саме відтінки і під яку фактуру – варто розглянути уважно.\nЗнову в моду входить всіма улюблений чорний колір. Глибокий антрацитовий або темно-асфальтний, та й інші насичені темні кольори будуть вигідно дивитися на будь-якій фігурі. Чорний колір не дарма усіма любимо – він не тільки робить фігуру стрункішою, а й підходить практично під будь-який тип зовнішності, а також є дуже практичним в повсякденному носінні. «Маленьке чорне плаття» стає не просто заїжджені поняттям, а знову затребуваним на радість багатьом.\nУлюблені практичні кольору знову повертаються в моду.\nОсобливо актуальним буде поєднання чорних або темних «важких» відтінків з легкими і напівпрозорими мереживними виробами. В осінньо-зимовий період дуже вражаючим стане образ чорної сукні з фактурними і ажурними деталями під теплим жакетом або накидкою.\nЯскраві відтінки переходять до відкритих суконь-бюсті для любительок відвертого образу. Також шоколадно-коричневі або рудо-коричневі відтінки затребувані в повсякденному використанні, а особливо якщо використовувати тваринний принт.\nВ повсякденному способі 2018 активно використовується тваринний принт який контрастує з кольором фону. Це не так широко використаний прийом досі, а тому стане дуже оригінальним нововведенням в гардеробі.\nДля любительок моделей з пишними рукавами підійдуть кольору металік з глибокими і темними відтінками.\nМодні тканини суконь 2018 на кожен день\nРозкішний оксамит перевершував достатком на модних показах 2017/2018. Тепер він не тільки поєднується з вечірніми сукнями в підлогу, але і переходить на безліч інших виробів. Оточуючі по фігурі або сукні-футляри візьмуть свій пікантний вигляд і додадуть повсякденного образу шику.\nОднак на тлі такого «фатального» оксамиту, для любительок більш легких матеріалів в моді також буде присутній атласна тканина. Плаття з атласу освіжають будь-яка особа і надають зовнішньому вигляду безпосередності.\nАбсолютно несподівані шикарні і розкішні матеріали входять в моду для повсякденних суконь, що значно обрадує багатьох жінок.\nУ холодну пору року також можна не боятися замерзнути в плаття, так як на 2018 сезон входить в моду використання хутряних матеріалів. А саме будуть актуальні моделі з довжиною міді і розкльошені подолом з хутра або хутряними вставками.\nНа оксамиті і хутряних вставках образ «величі» в повсякденних сукнях не закінчується. Ще одним улюбленим нововведенням дизайнерів стали шкіряні моделі строго мінімалістичного крою.\nМодні сукні весна-літо 2018 на кожен день\nТак, в тепле весняно-літній час будуть актуальні невагомі атласні матеріали з цевочного принтом. Однак якщо раніше подібні візерунки часто застосовувалися на розкльошені і вільних виробах, то зараз же дані варіації переходять суто на приталені силуети.\nКвіткові візерунки знову захоплять фасони суконь в 2018.\nВ відрізняються елементах помітні різні варіації рукавів:\nЗнову актуальні яскраві кольори на весняно-літніх колекціях:\nглибокий яскраво синій;\nцегляний і лимонно-жовтий;\nмонохромні чорно-білі варіації, які добре підійдуть для офісного стилю.\nДля дизайнерів колекції теплої пори року 2018 стали просто полігоном. Величезну кількість моделей з напівпрозорих і відвертих силуетів демонструвалися на подіумах. Легкі і злегка еротичні сукні стали трендом для повсякденного носіння. Ідеально такий варіант виглядає в строго чорному кольорі і без вирізу. Не варто боятися подібного тренда – цей білизняний стиль вже не перший рік намагається завоювати подіум. Однак якщо раніше це були лише елементи в топах і майках, то в 2018 цей стиль перейшов на сукні і активно пропагується багатьма модними будинками. У таких виробах матеріал найчастіше є мереживним, атласним або ажурним. При тому, довжина таких моделей також варіюється: від короткої до міді. Однак силует вільного, але прямого крою.\nМодні сукні осінь-зима 2018 на кожен день\nНа осінньо-зимовий період приходячи на допомогу подовжені приталені силуети в темних і насичених відтінках. Матеріал тканини для хладного пори року превалює в оксамиті або велюрі. Можливі також хутряні вставки і насичені контрастні відтінки.\nБлагородство і практичність – перші враження, які повинні створювати модні осінньо-зимові колекції 2018 року.\nСилует схожий на пісочний годинник з можливою спідницею-кльош. Драпірування також стає все більш модною і не рідко використаної в повсякденному образі.\nМодні сукні 2018 на кожен день з відкритими плечима\nВідкриті плечі або вирізи на плечах вже не перший рік завойовують увагу. У 2018 це також стане не винятком.\nОднак якщо раніше це були вирізи або відкриті вставки на рукавах, то зараз такими стають сукні-бюстьє або з відкритими бретелями. Подібний елемент добре поєднується з жакетом або кардіганом строго крою, а також в теплу пору року. Відкриті сукні-бюстьє приталеного силуету відмінно виглядають на будь-якій фігурі коригуючи її під «пісочний годинник».\nМодні сукні в горошок 2018 на кожен день\nМодні сукні в горошок вже не раз були помічені раніше. Однак в 2018 він переходить на оточуючі приталені сукні довжиною до колін. Дрібний горошок грунтується на тлі суворих і глибоких колірних фасонах. Також варто звернути увагу на довгі сукні з струмує тканини з принтом в дрібний горох.\nГорошок знову повертається в моду в абсолютно новій інтерпретації.\nПодібний фасон суконь відмінно застосовується в повсякденності, а доповнивши його строгими підборами і подовженим жакетом можна перетворити образ для більш солідного випадку.\nМодні трикотажні сукні 2018 на кожен день\nГоловною відмінністю повсякденних суконь в 2018 – це те, що матеріал тканини ущільнюється і стає більш грубим і суворим. Не можна допускати того, щоб через нього виднілися деталі білизни.\nДостаток трикотажу в 2018 на сукнях в хорошому сенсі переходить всі межі. Самим трендовим явищем на показах стала сукня з щільного трикотажу довжиною до колін вільного і прямого крою.\nТрикотаж усіма любимо в повсякденному носінні не тільки тому що доступний, але й тому що є одним із трендів 2018.\nВ’язаний трикотаж як не можна до речі доведеться на осінь-зиму. Обтягуючі трикотажні в’язані сукні виграшно виглядатиме з каблуками, а в темних і насичених кольорах особливо будуть практичні в повсякденності.\nМодні сукні 2018 на кожен день з запахом\nПросте пряме і приталені плаття з запахом – це найбільш універсальна і виграшна річ в повсякденному гардеробі. Виріз з запахом підкреслює будь-який тип фігури. У 2018 це плаття із завищеною лінією талії і довгою міді, проте не розкльошені, як зазвичай, а прямого і вільного силуету. Темні винні кольору на таких сукнях підходять, як і під офісний строгих стиль, так і до вечірньої прогулянки.\nВиріз з запахом найулюбленіший у жінок і в 2018 стає модним гостем.\nВ офісному варіанті плаття з запахом добре буде виглядати з зав’язаним поясом на талії. Відмінно такий виріз виглядати з в’язаними тканинами або в поєднанні з драпіруванням. Якщо доповнити такий образ підборами і аксесуарами, то це стане квінтесенцією жіночності.\nМодні білі сукні 2018 на кожен день\nХоч і білий є дещо екстремальним кольором в повсякденному носінні, однак він також прекрасно виглядає, якщо його правильно поєднувати.\nБілі сукні молочних відтінків відмінно поєднуються з червоними вставками. Як і загальна ідея моди 2018 – обтікання і підкреслення, білі сукні застосовується на приталених силуетах або на окремих елементах фігури.\nШляхетний білий колір хіт сезону!\nДля холодної пори року підійде біле в’язане плаття або біле з незвичайними об’ємними рукавами. Такий вид додасть образу величності.\nПлісировані розкльошені сукні в білому кольорі ефектно поєднуються з золотими вставками або аксесуарами під золото.\nМодні сукні для повних 2018 на кожен день\nУ 2018 мода на повних змінює свій орієнтир і тепер не намагається «приховати», а пробує вдало підкреслити.\nДля власниць об’ємних форм тепер не варто мучитися в пошуках того, що могло б що-небудь замаскувати. У повсякденному гардеробі стануть актуальні сукні з запахом і з акцентом на талії. Колірна гамма на таких моделях найчастіше не обмежується, проте варто віддати перевагу насиченості.\nПишні жіночні форми потрібно вигідно підкреслити.\nТакож варто звернути увагу на сукні до підлоги, проте воно повинно бути якщо і вільного, то прямого крою з акуратними деталями.\nВарто також звернути увагу на сукні з воланами і іншими вільними рукавами. Вони не тільки скорегують фігуру і приховають руки, але і в цілому виглядають елегантно і свіжо.\nМодні сукні сорочки 2018 на кожен день\nФутболка сорочка переходить до використання з натуральних матеріалів. На відміну від інших трендів 2018, де превалює приталений крій і плинність матеріалів, то плаття сорочка навпаки – є переважно прямого або вільного крою. Такі моделі більше схожі на подовжену чоловічу сорочку, однак тепер це стало повсякденним трендом. Це особливо вдалий вибір для офісного і ділового стилю в теплу пору року. Подібний крій також підійде для власниць пишних форм.\nНе можна придумати щось більш універсальне і комфортне в повсякденному гардеробі, як сукня-сорочка, яке стане більш актуально до 2018.\nПодібний варіант не важко підкреслити будь-якими аксесуарами. Якщо все-таки не вистачає жіночності в подібному образі, то не зайвим буде використовувати ремінь на талії.\nДля холодної пори року під плаття-сорочку йдуть водолазки з горлом, при цьому кольору сорочки і кофти повинні контрастувати.