Відбулась остання в 2017 році нарада міського голови – Офіційний сайт міста Ізюм\n21 листопада відбулась службова нарада під головуванням Ізюмського міського голови Валерія Марченка з керівниками підприємств, організацій, установ міста, начальниками управлінь міської ради, відділів апарату виконавчого комітету Ізюмської міської ради, головами квартальних комітетів та головами ОСББ.\nПеред початком роботи Ізюмський міський голова Валерій Марченко привітав Почесного громадянина міста Ізюм Григоренка Миколу Івановича з ювілеєм — 80-річчям. Також привітав присутніх з Днем Гідності та Свободи, побажав миру на українській землі та запропонував вшанувати загиблих героїв хвилиною мовчання.\nДалі були розглянуті усі питання порядку денного, після чого Валерій Віталійович запросив присутніх на звіт Ізюмського міського голови про результати роботи за 2017 рік, який відбудеться 1 грудня о 16-00 в Міському палаці культури.\nНаприкінці відбулась церемонія покладання квітів до пам’ятника Т.Г. Шевченку на честь вшанування пам’яті загиблих під час революції гідності та в зоні АТО.\n1.Про підготовку до зимового періоду.\nДоповідач: Бриль Юрій Олександрович – директор КП «Благоустрій міста Ізюма».\n2.Про відкриття першої черги Букінського водогону та ситуацію на водоочисних спорудах міста Ізюм.\nДоповідач: Зубко Михайло Ананійович – директор Ізюмського комунального виробничого водопровідно-каналізаційного підприємства.\n3.Про підсумки проведення у 2017 році обласного конкурсу мини-проектів «Разом в майбутнє» та інформацію по проведенню конкурсу мини-проектів у 2018 році.\nДоповідач: Заранек Алла Станіславівна – начальник управління економіки та інвестицій апарату виконавчого комітету Ізюмської міської ради.\n4.Про святкові та визначні дати у період листопад-січень 2017-2018 роки.\nДоповідач: Яснова Олена Іванівна – начальник управління культури Ізюмської міської ради.\n5.Про спортивні досягнення ізюмчан за ІІ півріччя 2017 року.\nДоповідач: : Вишняков Ярослав Євгенович – начальник управління молоді, спорту та іміджевих проектів Ізюмської міської ради.\n6.Про впровадження грантових проектів в закладах освіти міста Ізюм.\nДоповідач: Безкоровайний Олексій Вікторович – заступник начальника управління освіти Ізюмської міської ради.\n« ФК «Крем’янець» завершив футбольний сезон 2017 року\nМіська влада передала відремонтовані транспортні засоби військовослужбовцям АТО »


Готуємо гарбузовий суп : 20:10:2018 - 20 хвилин Тернопіль\nОсобливо гарбузовий суп, який подають до столу, посипавши гарбузовим насінням.\n— Крім цього супу, ми готуємо грибний із крутонами, овочевий з куркою та шпинатний із пармезаном, — розповідає кухар Тетяна Гуменюк. — Усі коштують 29 грн за порцію вагою 300 мл, крім шпинатного. Він дорожчий — 35 грн.\nДодати кубики болгарського перцю, варити ще протягом п’яти хвилин\nПодавати готовий суп до столу, посипавши гарбузовим насінням\nВсі супи, за словами співрозмовниці, можна брати із собою. Для цього є спеціальний одноразовий посуд. Крім того, у кафе працює доставка страв і напоїв.\n— Також у нас є постійно діюча акція — обід у «Траві» за 39 гривень з 12-ти до 15-ти у будні, — каже Тетяна. — У цю суму входить половинка сендвіча і суп на вибір.\nОстаннім часом у меню кафе з’явилося кілька новинок. Це салат «Пармезан» — з листя салату, м’яса печеної курки, свіжих огірка і помідора, вареного яйця, житніх сухариків і пармезана, заправленого фірмовим соусом. А також бельгійські вафлі із вівсяного борошна, без крохмалю і транжирів. Вафлі подають із печеним яблуком і медом.\n— Хто хоче добре наїстися, може замовити теплий салат «Італійська трава», — розповідає кухар. — До нього входить паста, моцарела, помідор, огірок, рукола, арахіс і соус «песто». Салат дуже ситний і смачний.\nКрім цього смаколика, у меню ще є рибний салат «туна» з тунцем, «Шпинат», «Ситна трава» — з рисом. Куркою, грибами та овочами, «Імбир». Вартість салатів — від 43 до 47 грн.\n— У любителів сендвічів є багатий вибір — чотири м’ясні і три вегетаріанські сендвічі, — додає Тетяна. — М’ясні — із курочкою-гриль, шинкою, салямі та індичкою. Вегетаріанські — овочевий, із сиром тофу і фірмовий з тунцем. Вартість сендвічів — від 39 до 55 грн.\nА ще, як я дізналася, у кафе готують дуже смачні смузі — солодкі густі напої зі змішаних у блендері або міксері ягід, фруктів або овочів з додаванням соку. Новинкою серед них є кавове смузі — з кави, молока, шоколаду і банана. Воно й найдорожче — 33 грн. Решта — овочево-фруктові — по 27 грн.\nНа 5 порцій: 1 кг м’якоті гарбуза, 125 г червоного болгарського перцю, 200 г ріпчастої цибулі, 200 мл 10% вершків, 0,5 л води, 5 г гарбузового насіння, сіль, перець до смаку.


Застосування антибіотиків у хірургії - Реферат Безплатно скачать реферат, курсову, дипломну роботу\nГоловна → Медицина → Застосування антибіотиків у хірургії - Реферат\nАнтибіотики широко застосовуються в хірургії для лікування та профі-лактики інфекції. Ефективність їх безперечна. Призначення антибіотиків хворим з гострою та хронічною інфекцією в більшості випадків є конче по-трібним заходом. Ефективність їх залежить від характеру інфекції та аде-кватності вибору режиму лікування. Загальними правилами антибіотикотерапії є:\n5) зміна антибіотика у разі його неефективності протягом рекомендо-ваного інструкцією строку застосування на інший;\n6) уникати призначення пар антибіотиків, які взаємоослаблюють дію один одного (наприклад, левоміцетин з тетрациклінами), або діють антаго-ністично (препарати групи пеніцилінів, левоміцетин), або взаємопідсилюють свої токсичні властивості, наприклад два аміноглікозиди (гентаміцин і кана-міцин; мономіцин чи стрептоміцин тощо);\n9) не застосовувати антибіотики з метою лікування абсцесів, за винят-ком легеневих, до хірургічного розтину їх;\n13) залежно від характеру інфекції, її локалізації та перебігу вибирати найдоцільніші шляхи парентерального введення антибіотиків (внутрішньом'язо-вий, внутрішньовенний, внутрішньо-артеріальний, ендолімфатичний, ен-долюм бальний). Ендолімфатичний шлях введення антибіотиків при деяких формах інфекції, наприклад при перитоніті, вважається багатьма авторами навітьефективнішим від внутрі-шньосудинного завдяки тривалому перебуванню їх в організмі.\nТреба пам'ятати, що майже всі антибіотики пригнічують імунітет. Напруженість останнього вища у тих людей, які не користувались антибіо-тиками. Цим, мабуть, пояснюється частіше реципування інфекції у людей, що лікувались антибіотиками. Тому призначення антибіотиків повинно бути добре аргументованим. Але у антибіотиків є чимало й інших побічних впливів. Це насамперед алергічні реакції на них, особливо на препарати з групи пеніцилінів. Алергічні реакції варіюють від нерізко виражених, що обмежуються висипанням на шкірі та слизових оболонках, набряком їх, диспепсичними проявами тощо, до дуже тяжких і навіть смертельних (анафілактичний шок). З огляду на це у хворого перед призначенням йому антибіотиків потрібно зібрати відомості про переносність ним ліків взагалі і антибіотиків, зокрема, особливо з групи пеніцилінів. Крім того, у хворих, що мають підвищену чутливість, треба провести пробу на пеніцилін (інтра-дермальну, ін'єкційну чи поверхнево-шкірну).


Показ протесту кріпаків проти панського гніту в повісті «Микола Джеря» | Шкільний портал\nОдному з найтрагічніших періодів в історії нашої країни — кріпаччині — присвячена повість видатного українського письменника І. Нечуя-Левицького «Микола Джеря». Важка панщина і повне безправ'я протягом багатьох десятиліть були долею українців. Увесь цей час зароджувалась ненависть, обурення народу проти панства. Спочатку це були лиш думки і несміливі висловлення, але згодом це переросло у дивовижної сили повстання та справжню боротьбу за своє щастя і волю.\nМикола Джеря — веселий і талановитий юнак. Чисте кохання приходить у його душу з піснею Нимидо-ри. Не зважив він на вмовляння матері одружитися з багатиркою, будь-що прагне хлопець залишитися з коханою. Але сумні і невеселі думки стали все частіше приходити до Миколи після одруження. Звалилась йому на плечі відповідальність, а разом з нею і гостре сприйняття несправедливості. Бентежать його думки про їхнє кріпацьке життя, коли вони виходять на панське поле: «Нащо то одному чоловікові так багато хліба? Господи! Чи вже ж він поїсть оце все? » Багато утисків зазнають бідні селяни. Окрім роботи на панському полі, вони мають виконувати багато іншої роботи для пана: «Кожній молодиці, дівчині, навіть дівчинці, пани накидали прясти на зиму по два півмітки. Як не ставало прядива, то молодиці мусили докладати свого». Усе це гнітило парубка: «Він думав про те, нащо його Нимидора повинна прясти не собі й йому на сорочки взимку, а комусь іншому...» Панщина забрала сили в батька Миколи, старого Джері. Одного разу він повернувся додому, і ніхто не зміг впізнати його: «Тонка шия стала ще тонша; сухе лице стало ще сухіше, очі позападали дуже глибоко, а обидві руки по самі кісточки так трусились, що він не міг нічого держать в руках . Важка робота виссала в його сливе усю кров ». Гнівні відповіді панському осавулі, непокірність самому пану щодалі все гостріше виявляються в поведінці Миколи. Страх перед рекрутчиною жене його та інших чоловіків з рідного села. Усі сили і молодість забрали ті поневіряння по заводах та сахарнях у селян, які звикли працювати на землі.\nАле часи змінилися. Мрії Джері збулися. Тепер не людський, а «панський хліб стояв незжатий». Однак рани від страждань, пережитих героєм, ніколи не загояться в його серці.\nТривалий час українські селяни відчували на собі жахливу кріпосницьку систему. Однією з особливостей тогочасного ладу була повна залежність кріпаків, вони не мали ніяких прав, адже все за них вирішували їх «господарі».\nПісля довготривалого пригнобленого стану українські селяни починають виявляти своє невдоволення існуючою дійсністю. Так само відбувається в повісті Нечуя-Левицького «Микола Джеря».\nМи бачимо, як люди, що не мають жодних прав, починають уголос заявляти про своє нелюдське становище, вони вже не хочуть миритись зі своєю постійною покорою. Микола Джеря не хоче мовчати: «.. .Панське добро — то й наше добро, бо то наша праця, а земля Божа...»\nНове покоління українських селян по-іншому дивиться на проблему кріпацтва, вони вже не хочуть мовчки, покірно зносити образи й фізичні покарання. Микола Джеря й Петро Кавун покидають село, родину, адже не можуть так жити далі: «Піду з села, бо тяжко мені жити; піду в степи, піду в пущі..., а на панщині таки робити не буду... Піду втоплюсь, об камінь розіб'юся!»\nПоки що кріпаки не планують фізично помститися своїм кривдникам, але ми бачимо, що вони на шляху до революційних ідей. Пройде деякий час, і вони прийдуть до цієї думки. Ось як сприймає дійсність бунтар Микола Джеря: «Мене нужда ізсушила, ізв'ялила, як холодний вітер билину в полі. Моє серце наскрізь ножем пробите».\nУ повісті «Микола Джеря» Іван Семенович Не-чуй-Левицький майстерно показав наростання невдоволення серед українських селян проти кріпосницького гніту.\n« Опис навчання та праці підлітків у повісті «Вогник далеко в степу»\nПоказ тяжких умов побуту і праці заробітчан у повісті «Микола Джеря» »


СЕЛЕКЦІЙНА ЦІННІСТЬ СОРТОЗРАЗКІВ НУТУ РІЗНОГО ПОХОДЖЕННЯ В УМОВАХ СТЕПОВОЇ ЗОНИ УКРАЇНИ\nГоловна Реферати українською Дисертації та автореферати СЕЛЕКЦІЙНА ЦІННІСТЬ СОРТОЗРАЗКІВ НУТУ РІЗНОГО ПОХОДЖЕННЯ В УМОВАХ СТЕПОВОЇ ЗОНИ УКРАЇНИ\nБушулян Олег Володимирович\nСЕЛЕКЦІЙНА ЦІННІСТЬ СОРТОЗРАЗКІВ НУТУ РІЗНОГО ПОХОДЖЕННЯ\nВ УМОВАХ СТЕПОВОЇ ЗОНИ УКРАЇНИ\nРобота виконана в Селекційно-генетичному інституті – Національному центрі насіннєзнавства та сортовивчення УААН\nзавідувач відділу селекції, генетики й насінництва бобових культур\nСелекційно-генетичного інституту – Національного центру насіннєзнавства та сортовивчення УААН\nзаступник директора з наукової роботи Луганського інституту агропромислового виробництва УААН\nДремлюк Григорій Купріянович,\nголовний науковий співробітник відділу селекції й насінництва\nкукурудзи Селекційно-генетичного інституту – Національного центру насіннєзнавства та сортовивчення УААН\nПровідна установа: Інститут рослинництва ім.В.Я.Юр’єва УААН\nЗахист відбудеться “14” грудня 2001 р. о 14.00 годині на засіданні\nспеціалізованої вченої ради Д 41.363.01 у Селекційно-генетичному інституті – Національному центрі насіннєзнавства та сортовивчення УААН, 65036, м.Одеса,\nЗ дисертацією можна ознайомитись у бібліотеці Селекційно-генетичного інституту – Національного центру насіннєзнавства та сортовивчення УААН, 65036, м.Одеса,\nАвтореферат розісланий 9 листопада 2001 року\nспеціалізованої вченої ради Стельмах А.Ф.\nАктуальність теми. При загальному дефіциті перетравного протеїну в Україні більш 13 млн.т (А.О.Бабіч, 1993) гостро стоїть питання його ліквідації за рахунок збільшення виробництва зернобобових культур. У південному Степу України з частими посухами та суховіями в літній період особливу цінність має жаро- та посухостійка зернобобова культура – нут. Білок нуту за амінокислотним складом дуже схожий з ідеальним білком ФАО. За багатством та якістю природного комплексу вітамінів та інших біологічно цінних речовин він значно випереджає багато продуктів рослинного та тваринного походження.\nНа даний час нут в Україні практично зник з господарських посівів. Головна причина – відсутність добре адаптованих до умов регіону сортів. У зв`язку з цим значну актуальність має подальше селекційне поліпшення його сортів для умов регіону.\nЗв`язок роботи з науковими програмами, планами, темами. Роботу проводили згідно з темою наукових досліджень відділу селекції, генетики і насінництва бобових культур Селекційно-генетичного інституту УААН на 1996-2000 рр. Реєстраційний номер 03.04 – МВ/37-96 “Зернові і олійні культури”, завдання 03.02.01 “Створити і передати на державне сортовипробування сорт нуту продовольчого типу, з урожайністю 17-18 ц/га, скоростиглий, посухостійкий, стійкий до аскохітозу та кореневих гнилей, з високими технологічними якостями зерна”.\nМета та завдання досліджень. Метою роботи явилось виділення із світової колекції нуту донорів господарсько цінних ознак і створення на їх базі цінного селекційного матеріалу, добре адаптованого до грунтово-кліматичних умов півдня України, здатного формувати стабільний і високий урожай зерна. Для виконання поставленої мети передбачалось вирішення таких завдань:\nвивчити морфобіологічні особливості сортозразків нуту з різних країн світу і виділити джерела основних господарсько цінних ознак і властивостей;\nвстановити внесок різних елементів продуктивності в урожайність колекційних та селекційних сортозразків;\nвиявити зв`язки між найбільш важливими ознаками, які характеризують зернову продуктивність, хімічний склад, вегетаційний період та технологічність;\nпровести оцінку колекційних сортозразків нуту на штучному інфекційному фоні і виділити джерела стійкості до патогену;\nвизначити зв`язки стійкості до грибкових захворювань з іншими господарсько цінними ознаками;\nвивчити характер успадкування господарсько цінних ознак у нащадків від схрещування кращих колекційних сортозразків;\nстворити цінні селекційні лінії з високою та стабільною врожайністю, адаптовані до грунтово-кліматичних умов регіону.\nРеферат на тему: СЕЛЕКЦІЙНА ЦІННІСТЬ СОРТОЗРАЗКІВ НУТУ РІЗНОГО ПОХОДЖЕННЯ В УМОВАХ СТЕПОВОЇ ЗОНИ УКРАЇНИ


Образ козака в українських народних думах - рефераты - 2dip.ru\nобраз козака в українських народних думах керівник: Третяченко А. В. виконала студентка 303 групи Каштанова Анастасія Євгенівна ТИРАСПОЛЬ, 2007 рік. ЗМІСТ I Вступна частина: - Визначення поняття «дума»; - Структура дум; - Класифікація дум. II Основна частина: - Тематика дум часів боротьби проти турків\nі татар; - Думи періоду боротьби українського народу проти польської шляхти (1648-1654рр.); - Думи про соціальну нерівність та на суспільну тематику; - Думи про революційні події 1905 року. III Висновки IV Список використаних джерел. ВСТУП ТЕМА нашої курсової роботи: Образ козака в народних думах. Ми вважаємо цю тему актуальною тому, що образ козака – захисника\nБатьківщини, під час важливих для України подій, і борця проти соціальної несправедливості є найкращим відтворенням (втіленням) України, як самостійної та незалежної держави. Думи відіграли велику роль у пробудженні самосвідомості українського народу, в його згуртуванні для боротьби за своє соціальне і національне визволення, в розвитку його культури. Одночасно думи оспівують козацькі й селянські маси, що рішуче рвуть ланцюги неволі:\nОт тоді ж козаки, друзі-молодці, добре дбали, Од сна уставали, Руський отченаш читали, На лядські табори наїжджали, Лядські табори на три часті розбивали, Ляхів, мостивих панів, упень рубали, Кров їх лядську у полі з жовтим піском мішали, Віри своєї християнської у поругу вічні часи не подали. («Про Хмельницького та Барабаша»). МЕТА курсової роботи: дослідити образ козака в українських народних\nдумах на матеріалі двох збірок дум: «Наша дума, наша пісня», упорядкування О. М. Хмелівської та «Народні думи, пісні, балади», упорядкування В. В. Яременка. Відповідно до мети роботи ми визначили такі ЗАВДАННЯ: 1) З’ясувати частоту вживання образу козака в народних думах. 2) Дослідити думи, в яких наявний образ козака. 3)\nПроаналізувати й порівняти образ козака у думах різних циклів. ОБ’ЄКТОМ ДОСЛІДЖЕННЯ є образ козака. Для нашої курсової роботи ми обрали саме образ козака тому, що народ в усі віки пишався своїми героями, милувався їхньою відвагою і сумував, коли вони гинули, а хто, як не козаки завжди були справжніми героями Вітчизни. Дуже цікаво було б розвідати образ козака, як мужнього, благородного\nі сильного духом героя, який заради свободи і незалежності рідної землі готовий йти навіть на смерть. Серед усіх видів українського фольклору найважливіше і найпочесніше місце належить пісенній творчості. З незапам’ятної давнини до наших днів супроводжує пісня життя народу. У ній знайшли правдиве відображення важливі історичні події і родинний побут, жорстока класова боротьба\nі повсякденні турботи, будні і свята, праця і розваги. Вся багатовікова історія українського народу, сповнена героїчної боротьби проти іноземних загарбників, національного та феодально-капіталістичного гноблення. Через століття донесли пісні до нас подих життя своєї епохи, ті почуття, що хвилювали колись їх творців. Сила пісні – невичерпна! Вони зміцняли сили народу в часи лихоліть, зрівнювали його духовно\nз найрозвиненішими народами світу, будили надію на волю. Епос кожного народу є історичним свідченням зрілості нації, її здатності відчувати своє місце у всесвітній історії, утверджувати своє майбутнє. Український національний епос складають думи та історичні пісні – два типи народних епіко-ліричних героїчного та соціально – побутового характеру. Термін «дума» застосовано до творів цього жанру виник\nчерез кілька століть після їх появи. В українську фольклористику його ввів в XIX столітті відомий збирач народних пісень М. Максимович, але не заперечним є факт, що до цього українці вже мали досить розвинений героїчний епос, який ліг в основу виникнення дум. Первісно слово «дума» вживалось для означення жанру пісні на честь померлого чи загиблого лицаря – саме в такому значенні воно вживається у писемних пам’ятках\nXVI століття. Відтоді збереглися не лише окремі згадки про те, що українці виконували думи, а й описи манери їх виконання з вказівкою на те, що вони супроводжувались грою на музичному інструменті (кобзі). Однак термін «дума» вживався не лише на означення цього жанру в сучасному розумінні. У деяких випадках так називали сумні, елегійні, героїчні пісні на історичні теми, які мали чітку строфічну будову і лише змістом наближались до дум.\nПершу згадку про думи як жанр пісенної творчості пов’язують з «Анналами» Станіслава Сарніцького, польського письменника, надрукованими ще у 1587 році. Сарніцький виводить такі характеристичні особливості думи: 1) громадський зміст; 2) елегійний характер; 3) сумний мотив; 4) під час виконання – жестикуляція. В деяких польських віршах\nXVI століття думи названі військовими псалмами, які є обов’язковим атрибутом козацького життя, і в яких герої оспівуються ще за життя. На основі цих та інших спостережень П. Житецький доходить висновків: 1) батьківщиною дум була земля Подільська – Галицька; 2) думами в давніх часах були пісні епічного змісту, одначе з ліричним настроєм, властивим елегії;\n3) в козацькій добі народного життя постали думи військові, козацькі; 4) від українців ця форма поезії перейшла до польської літератури, де з’явився жанр думи, але не як народний твір, а як меланхолійна пісня, створена автором. В українських писемних пам’ятках слово «дума» зустрічається в рукописних співаниках XVII століття, поетіках, віршах, літописних записах.\nСтруктура дум. Думи відзначаються стрункою, відшліфованою упродовж століть своєрідною поетичною формою, відмінно від усіх інших віршових форм українського фольклору, а саме мають різні за кількістю складів рядки, які найчастіше римуються поспіль. Кобзарі виконують такий вірш речитативом (протяжним наспівним промовлянням) під акомпанемент кобзи, рідше бандури чи ліри. Виконання дум – завжди імпровізація. У думах немає звичних строф (куплетів), які належать баладам,\nколомийкам та ін. Натомість – уступи, періоди чи тиради, що надають гнучкості словесному і музичному виразу. А рядки в думах виділяються за ознакою закінчення думки. Весь вступ до думи називають заспівом. Здебільшого думи починаються окликом «гей» чи «ой», що вводить слухача в обставини дії. На початку часто звучить «заплачка» чи «жалощі» - це вибух ліризму. Після заспіву йде власне дума – епічна оповідь про події чи то далекої козацької доби, чи пізніших\nчасів. Кінцівка думи має характер «славословія». Це переважно ліричні відступи, що славлять рідну землю, героїв чи містять добрі побажання «всім слухаючим головам». Класифікація дум. Існує багато класифікацій народних дум. Це, як правило, ведеться за хронологічними та тематичними принципами. Здебільшого думи створювалися безпосередньо після якихось важливих подій.\nАле в процесі побутування під впливом суспільно – політичних подій часу відбувалися зміни в їх тексті, з’являлись варіанти, змінювався також образ козака. Так, наприклад, М. Драгоманов пропонував таку класифікацію:  пісні віку дружинного і княжого ( XIV – XV століття);  поезія козацького віку ( XVI – середина XVIII ст.);  пісні віку гайдамацького (\nII половина XVIII ст.);  пісні віку рекрутського і кріпацького (кінець XVIII – I половина XIX ст.);  пісні про волю (II половина XIX століття). Філарет Колесса подає хронологічні рамки, обмежуючи виникнення дум XVI – XVIII століття. За змістом він поділяє думи про боротьбу з татарами і турками на 5 тематичних груп:  думи про турецьку неволю;  думи про лицарську\nсмерть козака;  думи про щасливий вихід із небезпеки та поворот із воєнного походу та поділ здобичі;  думи про Хмельниччину;  думи без історичного підкладу з виразною моралізаторською тенденцією. Сучасна класифікація дум теж опирається на єдність хронологічного і тематичного принципів. Таким чином думи поділяються на:\n1. думи часів боротьби проти турецько – татарського поневолення (XIV– XVст рання козацька доба); 2. думи періоду визвольної боротьби українського народу проти польської шляхти (XVI – поч. XVII ст доба Хмельниччини і гетьманщини); 3. думи про соціальну нерівність та на суспільно – побутові теми (кінець XVII ст. – період Руїни, політичного занепаду); 4. думи про революційні події 1905 року (XIX – початок\nXX століття, доба капіталізму). ОСНОВНА ЧАСТИНА Думи часів боротьби проти турецько – татарського поневолення Ми опрацювали 23 думи цього циклу, з них ми виявили 20 дум, де наявний образ козака. Також в думах «Маруся Богуславка», «Буря на Чорному морі» та «Вдова Сірка Івана» показано загальний образ козацтва, а в думі «Смерть Корецького» - образ українського гетьманства. Джерела цих найдавніших дум, що дійшли до нас у записах\nXVII століття, слід шукати в епоху XIV – XV століття, коли грабіжницькі набіги кочових орд на українські землі були особливо активними. За тематикою, а значною мірою і за формою та стилем, з дум цієї групи перш за все виділяються «невільницькі плачі». Їх слід відносити до найдавніших зразків цього жанру, оскільки думи сформувались на основі похоронних речитативних плачів. Поетична форма цих дум генетично пов’язана з голосіннями.\nЗміст таких творів складала поетична сповідь про нечувані страждання невольників, їхню тугу за рідним краєм і, як правило, звільнення. Тут епічна розповідь, властива переважній більшості дум, поступається ліричним висловлюванням особистих переживань і почуттів. Зворушливий плач виконавців цих дум був спрямований на те, щоб викликати у слухачів співчуття до гіркої долі бранців та «всіх бідних невольників», спонукати молодих козаків на ратні подвиги\nв боротьбі проти загарбників – мусульман за безмежне бажання звільнити єдиновірних братів – земляків з кайданів та темниць. Зміст таких творів складався з трьох основних мотивів: 1. Нечувані страждання невольників, нестерпне становище їх, закутих у кайдани у в’язницях . До цього розділу належать такі думи: «Козак\nНетяга», «Козак Голота», «Самійло Кішка», «Втеча трьох братів з Азова, з турецької неволі», «Розмова Дніпра з Дунаєм», «Смерть козака – бандуриста», «Про смерть трьох братів коло Самарки», «Отаман Матяш старий». Найяскравіше відображають ці почуття думи за назвою «Невольники», «Плач невольника», «Плач невольників», «Маруся Богуславка», «Іван Богуславець», «Втеча трьох братів з Азова». Ось, наприклад, цитата з думи «Плач невольника»:\nОй ти, голубонько сивенький! Ти далеко літаєш, ти далеко буваєш; Полини ти в города християнськії До отця мойого, до матусі, Сядь, пади на подвір’ї отцевськім, Жалобненько загуди, Об моїй пригоді козацькій припом'яни. 2. Другий мотив – ностальгія, туга за рідним домом. Часто ці думи завершувалися описом звільнення та повернення до дому.\nАле коли врахувати той факт, що співцями – виконавцями дум були колишні воїни – козаки, які в бою чи частіше в полоні були осліплені, що після втечі з неволі ставали кобзарями, то їхні невольничі плачі були справжньою поетичною сповіддю, що викликала у слухачів співчуття до гіркої долі бранців. Творчість кобзарів сягала рівня загальнонародної, бо виконавці вкладали у свої твори не скорботу за конкретною людиною, а висловлювали думки народу про чужинську неволю, жорстоких ворогів,\nвіру бусурманську, возвеличуючи силу волі бранців, що не зрадили свого народу і віри християнської, не втратили любові до рідної землі ( «Плач невольників» ): Віро проклята бусурменськая, Розлуко ти християнськая! Ой, да же то ти не одного розлучила: Чи брата з сестрою, Чи мужа з вірною жоною, А чи вірненького товариша з товаришем, гей!\nГей, визволь нас, визволь нас, господи, усіх бідних невольників, Із тяжкої турецької неволі. Характерно, що ця дума побудована в основному на монологах, які рідко зустрічаються в творах цього жанру. 3. Наступним тематичним циклом дум періоду турецько – татарських загарбань, який за змістом та ідейністю є спорідненим з першим є думи про визволення з турецької неволі, в яких прославляються герої, що ризикуючи власним життям, рвуть кайдани свої та своїх побратимів\nі, долаючи складні обставини, перешкоди, що трапляються на їхньому шляху, повертаються на рідну землю, додому. Найважливішим мотивом цих дум є не стільки особиста мужність, відвага і сила, а, перш за все відданість своєму товариству, єдиній спільній ідеї, всьому народові. У них високо підноситься\nідея бойового братства, і водночас гостро засуджується віровідступництво людей, порушення норм моралі, суспільного співжиття українців, козацького побратимства. Проведемо аналіз образу козака в найцікавіших і найяскравіших думах цього циклу. «Самійло Кішка». Це одна з найбільших українських дум (390 рядків). Учені вважають, що в основу думи лежить дійсний випадок.\nСамійло Кішка – історична постать кін. XVI – поч. XVII століття, був запорозьким кошовим, брав участь у козацьких походах. В особі головного героя народ змальовує свого вірного сина. Кішка мудрий, сміливий і стійкий воїн. Дума розкриває й інші риси його характеру – розум і кмітливість: Сам між козаків устав.\nКайдани із рук, із ніг у Чорне море пороняв; У галеру входжає, козаків пробуджає, Саблі булатні на вибір вибирає. В образі Самійла Кішки народ узагальнено відтворив типові риси безіменних героїв, безмежно відданих батьківщині, готових прийняти за неї муки, терпіти наругу за свій народ, але не зрадити їх. Мова думи образна, яскрава, багата. Особливо часто вживають епітети, з допомогою яких характеризуються вчинки дійових осіб.\nЗакінчення думи традиційне – уславлення Самійла Кішки за його подвиг. Отже, можна твердити, що дума є справді «поетичним літописом» української історії. «Отаман Матяш старий» Ця дума дійшла до нас в одному варіанті в записі 1805 р. за характером зображення героїв твір перегукується з російськими билинами. В думі, насамперед, цікавою є ідея, закладена в основу стосунків між мудрим, досвідченим літнім отаманом\nі молодими козаками. Отаман Матяш радить молодим козакам «небувальцям» бути на сторожі, бо ворог хитрий і підступний: Не безпечне ви майте Козацьких коней із припона не пущайте, Сідла козацькії під голови покладайте, Бо се долина Кайнарськая, Недалече тут земля татарськая. Не послухали молоді козаки поради Матяша і опинились у полоні.\nА Матяш не тільки уникнув полону, а й визволив своїх молодших побратимів. Так народ силою художнього слова утверджував мудрість і досвід бувалих воїнів, виховував честь і пошану до них з боку молоді. «Івась Удовиченко, Коновченко» Дума належить до найпопулярніших. Невипадково вона була записана більше ніж у 50-ти варіантах, однак важко прив’язати думу до якогось\nконкретного історичного моменту. В творі через відважного молодого патріота – воїна розкривається тема захисту рідної землі. Син удови Грицихи Івась першим стає в ряди захисників Вітчизни. В поєдинку із загарбниками Івась показує себе справжнім героєм: Не багато Коновченко по долині погуляв Самих найстарших п’ятсот чоловік, рицарів, під меч пускав, Шести живйом піймав, На аркан зв’язав, Перед Філоненка,\nКорсунського полковника, Язика примчав… Три подвиги здійснив Коновченко, багато ворогів знищив, але напився горілки і був убитий бусурманами. У думі майстерно описується доля матері Івася, вдови – селянки, яка не діждалася сина і, зрозумівши, що він загинув, мати Вся обомліла, Удариться крижем о сирую землю… Нещасна знедолена мати звертається до козаків: «Отепера,\nкозаки, панове – молодці, Пийте да гуляйте, Разом похорон і весілля одправляйте!» Дума цікава за своїм стилем. Її автори гіперболізують подвиги мужнього воїна, в його образі помітна спільність із казковими богатирями. Твір увібрав у себе елементи казок, легенд, пісень, колядок. Це сприяло широкій епічній розповіді про героїзм народних мас у боротьбі з\nіноземними загарбниками. «Хведір безрідний, бездольний» Дума присвячена темі захисту Вітчизни. В основному ці думи були створені в XV – XVII століттях. Чимало дум склав народ про муки українських невільників у татаро – турецькому полоні. Жорстокість ворогів не мала меж: бранців продавали на ринку, непокритих гноїли в темницях, на галерах, дітей віддавали в спеціальні військові школи, звідки вони виходили яничарами, літних людей убивали.\nРозлучали матір з дочкою, брата з сестрою. Та не могли вбити у бранців любові до рідної землі, волелюбного духу. Тільки джура Ярема промешкає, Та тільки Хведора безрідного та бездільного, на рани Смертельнії постріляного та порубаного знаходжає, Чотири рани широких, а чотири рани глибоких… «Маруся Богуславка» Тут, насамперед, описано патріотичний, героїчний подвиг української полоненої дівчини, яка, будучи дружиною турецького паші, у час його відсутності відпускає з темниці козаків – невольників,\nхоч знає, що за це вона буде тяжко покарана. Не можна сказати, що постать «дівки – бранки Марусі, попівні Богуславки» історична. Однак дума є художнім вимислом, опертим на дійсні факти. У ній замальовується доля вродливих полонянок, які, як зафіксовано у літописах та усних переказах, часто ставали дружинами турецьких вельмож, навіть султанів. Вони, як відомо мали вплив на політику, тому могли зважуватись на такі патріотичні вчинки, як описано\nв думі. Показовим є те, що Маруся, яка «потурчилась, обусурманилась для розкоші турецької, для лакомства нещасного», випускає в’язнів, що 30 років були в неволі, у день найбільшого християнського свята – Великодня. Отже й вона не втратила духовного зв’язку з Батьківщиною, пам’ятає звичаї своїх предків. У думі Маруся зображена не тільки в епізоді звільнення бранців, a й у прощанні з ними.\nВона, певно, вже давно у полоні і просить козаків передати батькам, щоб не збирали грошей для її викупу, бо вона вже додому не повернеться. Із зворушливою ніжністю в думі замальовується рідний край, куди якнайскоріше прагнуть повернутися невільники. Любовно змальований образ Батьківщини будив почуття патріотизму, закликав любити і захищати рідну землю. «Втеча трьох братів з Азова, турецької неволі»\nЗаписано понад 25 її варіантів. Вона пройнята ідеєю гуманізму, в ній утверджується побратимство, взаємодопомога і гнівно засуджується егоїзм, жорстокість. Сюжет думи гостро драматичний. Напруженість і динаміка його посилюється складною ситуацією: троє братів тікають з полону, старший і середульший – на конях, а найменший – «піший-пішениця» . характери братів різні:старший – жорстокий і егоїстичний, середульший – нерішучий і безвольний, а найменший – добрий\nі людяний. Це стало причиною трагедії. А саме, старші брати не схотіли взяти молодшого з собою, хоча середній дуже шкодував за ним, молодший помирає з голоду, а старших вбивають турки. Дак будем наполу грунти-худобу паювати, Не буде третій меж нами мішати. Теє промовляли, Відтіль поїжджали. То ж не орли-чорнокрильці заклекотали, Як їх турки-яничари з-за могил напали, Постріляли, порубали,\nКоней, здобичу назад завертали, Полягла двох козаків голова вище річки Самарки, А третя у Савур-могилі. А слава сяє не умре і не поляже Однині і до віка; Даруй, боже, вам, господа, Всім слушащим на многая літа. Думи циклу про боротьбу українського народу проти татаро – турецьких загарбників вражають різноманітністю художніх форм.\nТрагізм чергується з глибоким ліризмом, широко використані метафори, метонімії, епітети тощо. Вся ця гама художніх засобів слугує тому, щоб розповісти про ті страждання, яких зазнав український народ. Думи періоду визвольної боротьби українського народу (1648-1654) проти польської шляхти. Тут ми опрацювали 8 дум, з них образ козака згадується майже у всіх думах, а саме у 7-х. Ця друга велика група дум – твори доби Хмельниччини.\nВони кардинально відрізняються від дум першої групи. Передусім – характером оповіді, це вже не плач за невольниками, а утвердження бойового духу козацтва, а, по-друге, відрізняється ставленням до описуваних подій. Основна тема цих дум – національно-визвольна війна 1648-1654 рр. під проводом Богдана Хмельницького. Мені здається, що вони мають не тільки фольклорне значення, а й соціально –\nісторичне,бо в них, окрім оспівування життя і подвигів козацтва, велика увага приділена конкретним історичним особам, епізодам з їхнього життя. За тематикою ці думи можна поділити на дві підгрупи: П е р ш а – про великі битви і подвиги народу у визвольній війні, оспівування його національної свідомості, козацької гідності, організованості, що стало запорукою багатьох перемог. Сюди належать такі думи: «Корсунська Перемога». Тут оспівано події поразки шляхетських військ під\nКорсунем у травні 1648 року. Дума розпочинається звертанням Хмельницького до козаків у формі метафори: «Гей, друзі-молодці, Браття, козаки-запорожці! Добре дбайте, барзо гадайте, Із ляхами пиво варити зачинайте: Лядський солод, козацька вода, Лядські дрова, козацькі труда». Тут відбувається уподібнення битви процесу приготування пива.\nТак за «пивний молот» козаки з шляхтою зробили «превеликий колот», а за «пишний квас» козак не одного ляха «за чуба стряс». Дума пройнята сатирою, різким осміюванням верховодів польських окупантів (Потоцького і Калиновського). Із полоненого Потоцького дотепно кепкує Хмельницький: «Гей, пане Потоцький! Чом у тебе й досі образ жіноцький? Не вмів ти єси в Кам’янськім Подільці пробувати, Печеного поросяти, куриці з перцем та з шапраном уживати…\n…Хіба велю тебе до рук кримському хану дати, Щоб навчили тебе кримські нагаї сирої кобилини жовати!» Ці фрази свідчать про те, що український народ розумів всю згубність кривавих подій, як для себе, так і для польського трудового народу. «Про Білоцерківщину». У червні 1651 року українські війська зазнали поразки від шляхти під Берестечком, внаслідок чого були вимушені підписати\nБілоцерківську угоду, за якою козацьке самоуправління обмежувалося територією лише Київського воєводства. У травні 1652 року українська армія під приводом Хмельницького здобула перемогу в битві під Батогом, відвоювавши землі, втрачені внаслідок Білоцерківської угоди. Ей, ляхи ж ви, ляхи, Мостивії пани, Колись наші діти над цією річкою козаковали Да в сій річці скарби поховали,\nЯк будете скарби находити, Будемо з вами пополам ділити, Тоді будемо з вами за рідного брата жити. Ступайте! Тут вам дорога одна – До самого дна!» Д р у г а підгрупа дум цього періоду присвячена конкретним історичним особам – Богданові Хмельницькому, Іванові Богуну, Данилові Нечаю, Павлові Тетері, Максимові Кривоносу.\nНайпоширенішим є цикл про народного ватажка Б. Хмельницького. Особливо популярною була дума «Хмельницький та Барабаш». «Хмельницький та Барабаш». У думі розповідається про події, що передували визвольній війні. Хмельницький запрошує свого кума Барабаша в гості, і просить показати грамоти польського короля, за якими козакам надавалися деякі «вольності».\nБарабаш відмовляє Хмельницькому: «Ей, куме каже куме! Нащо нам королевські листи читати? Нащо нам козакам козацькі порядки давати? Нащо нам за віру християнську достойно-праведно стояти? Лучче нам з ляхами, з мостивими панами, Хліб-сіль з упокоєм вічний час вживати». Отримавши відмову, Хмельницький кмітливістю і хитрістю добуває ці листи, показує козакам.\nПотім гетьман із своїми однодумцями, серед яких був відомий герой Іван Богун, закликає козаків до повстання. На цей заклик народ піднявся і здобув блискучі перемоги над польсько-шляхетськими гнобителями. У думі говориться, що за зраду Батьківщини Барабаш був покараний, а Хмельницький, під проводом якого народні маси здобули волю, гідно прославлений.\nУ думі драматично розкрито соціальний конфлікт, переконливо відтворено антифеодальні настрої народних мас, бідного козацтва напередодні визвольної війни. Під час визвольної війни 1648-1654 рр. були складені, як ми вже говорили не лише про Б. Хмельницкого, а і про його бойових соратників – вдатних полководців. Нам відома дума тільки про Івана Богуна. У думі зображено ратний подвиг полковника\nІвана Богуна, його військову кмітливість. В оточеній польськими військами Вінниці Богун застосував хитрість: наказав порубати на льоду річки Буг ополонки і замаскувати очеретом. Не підозріваючи пастки, ворожа армія посунула на лід – багато інтервентів потонуло, багато було взято в полон. У думі гіперболізовано силу Богуна: Під кальницькою обителлю Богун стояв, Із турками-пашами,\nКрулевськими ляхами, Калмицькими князями Богун воював! Силу він ляхів-турків стріляв: І шабельками рубав, На аркан забирав, В річку Буг їх утопляв. Думи про визвольну війну 1648-1654 років – це художній літопис героїзму народу, який у надзвичайно складних соціально – політичних умовах зумів піднятись і вигнати з рідної землі ворога. Ці думи вірогідно відображають риси\nісторичного життя і народні погляди, засвідчують високі моральні і бойові переконання українського народу. Над усе ставилася героїчна смерть у боротьбі з ворогом. Народні мітці щиро і виразно розповіли про Богдана Хмельницького, натхненника і справжнього організатора визначних перемог, поборника дружби двох братніх народів – українського та російського, з симпатією змалювали соратників\nХмельницького – Івана Богуна, Миколу Кривоноса, Данилу Нечая та інших. Думи про соціальну нерівність та на суспільно – побутові теми Ми опрацювали 8 дум цього розділу. Образ козака зустрічається у 4-х з досліджуваних дум. Суспільно-побутові думи написані в період Руїни – час занепаду національної свідомості та посилення національно-політичного гніту. Цей цикл дум різко відрізняється від попереднього тим, що вони не містять\nзгадок про конкретні історичні особи чи історичні події, а з першим різниться в тому, що хоч тут знову діють безіменні герої-козаки, але вже не в лицарських походах, боях і перемогах, а в сценах щоденного життя, в побутових ситуаціях. Тут можна прослідкувати знову ж повернення до елементів плачу: сестра плаче, відправляючи брата у військо, мати – дізнавшись про те, що син загинув чи потрапив у полон.\nЯк бачимо, думи повернулися до своїх прадавніх предків – голосінь з усіма атрибутами – ліризмом, насиченою образністю, вираженою алегоріями-символами, високим рівнем поетизації думки, де епічний елемент поступається місцем ліричному – висловлення думок, почуттів, переживань героїв. У цих творах герой національного епосу – передусім людина, а не воїн – носій високих моральних якостей та етичних принципів. Цей цикл дум ще прийнято називати «думи про класову боротьбу трудящих», не важко\nздогадатися, що ця назва виникла у радянські часи. Ось думи про соціальну нерівність: «Козак Хвесько Ганджа Андибер». Ця дума дійшла до нас у трьох редакціях. Своїм одягом Андибер нагадує козака Голоту. На ньому: Опанчина рогожовая, Поясина хмельовая, На козаку, бідному летязі, сап’янці –\nВидні п’яти і пальці, де ступить – босої ноги слід пише, А ще на козаку, бідному летязі, шапка-бирка – Зверху дірка, Шовком шита, Буйним вітром підбита, А околиці давно не має. Зустріч у корчмі Ганжі Андибера з дуками-срібляками – епізод, глибоко розкриваючий суперечності в Україні. Багачі не лише глузують з бідного козака, а й кидають йому милостиню.\nЗахмелівши, козак не витримує наруги і розкриває себе. Він, виявляється, є запорізьким гетьманом. Перелякані дуки тут же «стали його вітати медом склянкою і горілки чаркою». У думі майстерно і тонко розкрито ціну честі і шани в класовому суспільстві. Причину негативного ставлення до багачів розкривають слова самих козаків: «Ей, дуки кажуть ви дуки! За вами всі луги і луки, -\nНіде нашому брату, козаку-летязі, стати І коня попасти!» Ганжа Андибер – це узагальнений художній образ народного ватажка і заступника, який не має історичного прототипа. У його образі трудящі маси втілили свої надії і прагнення домогтися перемоги над гнобителями. Народ надав образові Ганжі Андибера рис непідкупного і безстрашного воїна – вихідця\nіз «низів». Його спільниками э прості козаки. Дума про Хвеська Ганджу Андибера відзначається гострою соціальною спрямованістю. Вона належала до тих творів, які виконувалися тільки серед бідноти. Твір пройнятий тонкою іронією, гумором. Автори використали казковий, художній прийом – переодягання, який увиразнив мотив перевтілення героя, я це в свою чергу, загострило соціальний конфлікт. «Козацьке\nжиття». У цій думі утримуються мотиви соціальної несправедливості. Це єдиний твір, в якому описується життя бідного козака, невлаштованість його долі. Крім того в думі знайшло відображення ряд деталей економічно-побутового життя українського народу в XVI – XVIII столітті. Безперервні битви з ворогами відривали козаків від дому. І без того бідне господарство ставало ще біднішим, часто руйнувалась сім’я. таким\nє і дворище козака-бідняка, якій щойно повернувся з походу: Знати, знати козацьку хату, Скрізь десяту: Вона соломою не покрита, Приспою не осипана, Коло двору нечиста-ма і кола, На дровітні дров ні поліна. Сидить в ній козацька жінка, околіла. Знати, знати козацьку жінку, Що всю зиму боса ходить,\nГоршком воду носить, Полоником діти напуває! Саме такі представники народу винесли на своїх плечах всі лиха війн, оборону рідних земель від турецько-татарських орд та польсько – шляхетських загарбників. Дома їх підстерігала бідність, злидні, приниження з боку козацької старшини та багачів. За словами М. С. Грицая можна зробити таки висновки: «думи про класову боротьбу трудящих періоду феодалізму – яскраве свідчення соціальної диференціації українського народу цієї доби, свідчення наростання опору\nтрудящих козацькій старшині та земельним магнатам. Думи заперечують доводи буржуазних учених про «монолітність» і «безкласовість» українського народу в XVI – XVII століттях.» Також до цього розділу входять думи на суспільно-побутові теми. Тематика соціально-побутових дум була досить актуальною для народних мас.\nЦе родинні стосунки, зокрема між батьками і дітьми, братами і сестрами, порушення норм суспільної та сімейної моралі тощо. Твори цього циклу приваблювали слухачів зображенням взаємин між людьми і народної моралі. Герої тут виступали безіменними, картини суспільного життя виводились в узагальненій формі. Серед соціально –побутових дум найбільшої популярності набула дума «Бідна вдова\nі три сини». У думі розповідається про несправедливість – сини виганяють з дому рідну матір похилого віку, бо від неї вже нічого взяти, вона стала для них тягарем. Також дума «Сестра та брат» увібрала в себе популярну фольклорну тематику про долю сироти; її автори творчо використали народнопоетичні традиції і створили чудовий ліричний твір. Серед дум цього циклу\nє думи, в яких показано, хоч ледве-ледве, образ козака. Це таки думи: «Від’їзд козака з родини» та «Вітчим і вдовин син». Вони користувалися популярністю серед слухачів, входили до репертуару багатьох кобзарів і лірників і за своєю образністю, глибиною показу суспільного життя належать до кращої частини думного епосу. Думи про революційні події 1905 року Цей цикл має ще одну назву - думи епохи капіталізму.\nТут ми опрацювали лише 2 думи, і в них зуcтрічається образ козака. У період зародження капіталізму в Україні усна творчість трудового народу наповнюється новими мотивами і темами, які помітно відрізняються від мотивів дум попередніх циклів. А саме відрізняється від дум на суспільно-побутові теми тим, що тут за допомогою засобі в образної мови розповідається про нові суспільні відносини, форми експлуатації трудового народу, наростання класової\nборотьби. А відмінності з іншими циклами мало помітні тому, що поруч з новими текстами побутували думи минулих періодів з їхньою побудовою та з мотивами, але ідеї яких переосмислювалися виконавцями стосовно нових умов суспільного життя. Нещадно визискуваний панами народ піднімається на боротьбу. Про революційні події 1905 року у селі Великі Сорочинці на\nПолтавщині складені дві думи – «Про Сорочинські події 1905 року» і «Чорна неділя у Сорочинцях». Їх автором був відомий кобзар, безпосередній учасник повстання в с. Великі Сорочинці Михайло Кравченко. Одну із дум кобзаря записав письменник В.Короленко, автор книги «Сорочинська трагедія». «Чорна неділя у Сорочинцях». У думі розповідається про першу половину повстання, а саме: про приїзд до\nВеликих Сорочинців каральної експедиції на чолі з Барабашем, якого повсталі вбивають. Ой у суботу ввечір у Сорочинцях У дзвони задзвонили, А в неділю рано козаки з Барабашем До волості приступили… …Ой як крикнув той Барабаш та на козацьку силу: «Бийте ж тих сорочан та не жалійте, Кіньми топчіть, з рушниць стріляйте, Рани і смерть завдавайте!\nА то ж не чорная хмара яснеє небо вкрила Та й не громом загриміла, То й не орда набігала, що дідів-прадідів у неволю забирала… Кинулись на сорочан донці та черкеси – Підковами топтали, З рушниць стріляли Та на вулицях доганяли, На дворах та левадах лютій смерті предавали, Били, мордували, Жалості не мали. «Про Сорочинські події 1905 року»\nЦя друга дума дещо в іншій інтерпретації передає безчинства царського війська на чолі з Барабашем у Великих Сорочинцях; але й тут наявний високий викривальний тон. Каральний загін, що прибув у село на чолі з Філоненком, ще лютіше знущається над повстанцями: Всіх людей бідних собирає, На коліна поставляє, Безневинно обвиняє, Тіло їх коло кості канчуками оббиває, Кров їхню безневинно проливає!\nАвтор думи передає всю гіркоту майбутньої долі дітей забитих селян; їх чекають злидні, доведеться «без хліба, без солі загибати». Сироти присягаються не забути цієї трагедії і продовжити справу батьків. Закінчення думи звучить оптимістично. Ті з повстанців, хто залишився живим, мають намір продовжити боротьбу за волю, а ворогів не мине народна кара. Тут козаків показано досить негативно, мабуть тому,\nщо тут вони воюють на ворожому боці. У думі це простежується за словами Барабаша, який звертається до людей: «Ви должні ще козаків і коней погодувати, Бо нам було тяжко та важко сією дорогою проїжджати!» Усі люди руки підіймали, Словами промовляли: «Ми вас відтіля не визивали, Не будем ми козаків годувати, Не будем вашим коням\nі сіна доставати То Барабаш і козаки великий гнів положили, - Великий сор ізробили! Автор обох дум про Сорочинські події 1905 року з документальною точністю оспівав картину повстання, зберіг прізвища обох керівників каральних експедицій (Барабаш, Філоненко). З цього можна зробити висновок, що і в минулому народ створював думи слідами історичних подій, зберігаючи вірогідність фактів і явищ.\nЗа композицією, поетичною формою думи про Сорочинські події примикають до класичних дум. Їх автор Михайло Кравченко використав традиційні для дум епічно-пісенні засоби, зокрема народнопісенні паралелізми, епітети, манеру зображення батальних сцен. ВИСНОВКИ Провівши велику роботу, ми дослідили образ козака не в усіх думах, а лише на матеріалі окремих збірок - «Наша дума, наша пісня», упорядкування О.\nМ. Хмелівської та «Народні думи, пісні, балади», упорядкування В. В. Яременка. Загальна кількість дум, яку ми дослідили – 41 дума. З них образ козака згадується у 33 думах. Їх ми поділили на 4 групи. Найбільша з них – думи часів боротьби проти турецько-татарського поневолення, їх виявилося 20; друга за кількістю – думи періоду визвольної боротьби українського народу проти польської\nшляхти, їх 7; третя - думи про соціальну нерівність та на суспільно – побутові теми, цих дум 4; четверта - думи про революційні події 1905 року, їх всього 2. З цього можна зробити проміжний висновок, що чим пізніше складувалися думи, тим їх становилося менше. Всі цикли дум помітно відрізняються один від одного. Ці зміни можна обґрунтувати. Змінювалися епохи, перемінялися покоління, йшла переробка самосвідомості,\nставав іншим, більш складним образ та сенс життя людей. Наприклад у XIV – XV століттях, коли грабіжницькі набіги кочових орд на українські землі були особливо активними, темами дум ставали «невільницькі плачі». Вони підкликали до гіркої долі бранців та «всіх бідних невольників», спонукали молодих козаків на ратні подвиги в боротьбі проти загарбників – мусульман. У період боротьби проти ляхів темами вже ставали великі\nбитви і подвиги козаків, оспівувалася національна свідомість, козацька гідність та под. А вже у період Руїни кінця XVII століття відбувався політичний та соціальний занепад суспільства – брат йшов проти брата, батько проти сина, брат не дбав про сестру, багатостраждальні матері тримали усе на своїх плечах. У цих творах козак - герой національного епосу передусім людина, а не воїн – носій високих моральних якостей та етичних принципів. У період зародження капіталізму в\nУкраїні усна творчість трудового народу наповнюється новими мотивами і темами, які кардинально відрізняються від мотивів дум попередніх циклів. А саме тим, що тут за допомогою засобів образної мови розповідається про нові суспільні відносини, форми експлуатації трудового народу, наростання класової боротьби. В цих умовах образ козака змінюється на очах – з героя, захисника\nВітчизни перетворюється на негативного проголошувача безчинств царського війська на чолі з Барабашем у Великих Сорочинцях. Мети нашої курсової роботи цілком досягнуто, ми дослідили образ козака в народних українських думах, всі поставлені завдання виконано: ми з’ясували частоту вживання образу козака в народних думах, дослідили думи, в яких наявний образ козака та проаналізували й порівняли образ козака у думах різних циклів. СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ 1)\nНародні думи, пісні, балади/ вступ. ст. В. Яременка. – К.: 1970. 2) М. С. Грицай, В. Г. Бойко, Л. Ф. Дунаєвська Українська народно – поетична творчість. – К.: Вид-во «Вища школа», 1983. 3) Лановик М. Б Лановик З. Б. Українська усна народна творчість: підручник. – третє вид. – К.: «Знання – Прес», 2005. 4) Думи. Історико-героїчний цикл:\nЗбірник / вступ. ст. М. Стельмаха. – К.: Дніпро, 1982. 5) Колеса Ф. Українська усна словесність. – Едмонтон, 1983. 6) Нудьга Г. Український поетичний епос. Думи. – К.: Т-во «Знання», 1971. – Серія 5 № 4. 7) Плісецький М. українські народні думи. Сюжети і образи. – К.: Кобза, 1994. 8) Пропп В. Поэтика фольклора. –\nМ.: Лабиринт, 1998. 9) Рильський М. героїчний епос українського народу. – К 1955. 10) Українські народні думи та історичні пісні. – К.: Вид-во АН УРСР, 1955. 11) Українські народні пісні та думи. – К.: Т-во «Знання» України, 1992. 12) Гоголь М. В. про малоросійські пісні // Твори: У 3 т. – Т. 3. – К 1952. 13) Григор’єв-Наш.\nІсторія України в народних думах і піснях. – К 1993. 14) Украинские народные думы. – М.: «Наука», 1972. Думи. – К.: «Музична Україна», 1974.\nРеферат Англо-американская интервенция и гражданская война на Русском Севере 1918-1920 гг.\nРеферат «Пейзажная зарисовка» Подготовка к сочинению – описанию\nРеферат А. С. Пушкина Научно-методический отдел Фандрайзинговая деятельность в библиотеке Методические рекомендации\nРеферат «Повесть о Петре и Февронии Муромских»\nРеферат Story Of David Copperfield Essay Research Paper\nРеферат «Последняя надежда» иркутского квн


На Кіровоградщині капітально відремонтують 67 кілометрів повітряних ліній — Інформаційний портал Кіровоградщини - Гречка - Новини Кропивницький\nОпубліковано Четвер, 14 березня 2019, 16:12 . в Суспільство\nВ області вже тривають роботи по виконанню запланованого енергокомпанією на 2019 рік.\nЯк повідомляє прес-секретар ПрАТ «Кіровоградобленерго» Сергій Богомільчук, зокрема, у м. Кропивницькому капітально відремонтують 46 кілометрів повітряних ліній напругою 0.4 кВ (у тому числі, з використанням ізольованого проводу), 11 кілометрів повітряних ліній напругою 6-10 кВ, 10 кілометрів кабельних ліній різних класів напруги. Відремонтують підстанцію напругою 35/6 кіловольт «Розвідувальна».\nКрім того, буде виконане технічне обслуговування 109 кілометрів ПЛ-0,4 кВ, 22 кілометрів повітряних ліній 6-10 кВ, 40 кілометрів кабельних ліній напругою 0,4 кВ та 89 кілометрів кабелів 6-10 кВ.\n- Задачі, які ставляться перед енергокомпаніями у зв’язку зі збільшенням споживання електричної енергії, вимагають якісного та своєчасного розв’язання. Грамотне планування робіт з урахуванням технічного стану конкретних об’єктів є першим кроком на шляху до безаварійної експлуатації електромереж, - каже Сергій Богомільчук.


Імена котів | Вікі з Котів-Вояків | Fandom\nКожен кіт має своє ім'я, але залежно від статусу вони мають свої особливості.\n8 Імена котів Племені Стрімкої Води\n9 Особливі випадки зміни імені\nКошеняті при народженні ім'я дають батьки. Вони можуть походити від назв рослин, дерев, ягід, природних явищ тощо. Зазвичай імена кошенят у зменшено-пестливій формі закінчуються на -ко, -ка, або -кий, хоча бувають і винятки, такі як -ик, -ок. В оригінальному англійському варіанті книги всі імена кошенят, без винятків, закінчуються на -kit, що означає "кошеня".\nКоли кошеняті приходить час стати новаком, до першої частини імені додається частина -лап, -лапка. Це символізує шлях, який новак має пройти, щоб стати повноцінним вояком.\nКоли закінчується доба новацтва, провідник знову змінює ім‘я кота. Частина -лап прибирається, а на її місце стає інша. Але тут варіантів безліч. Ці частини можуть вказувати на зовнішні особливості кота, колір хутра, частину тіла тощо. Наприклад: -кіготь, -шуб, -носий, -серд, -ногий, -смуг та інші. Хоча є винятки, як-от Попелюшка чи Маківка. Здебільшого кіт має це ім'я до кінця життя, але бувають виключення, наприклад коли кіт стає провідником, або інші особливі випадки.\nВсе так само, як з вояком, окрім того, що медикіт не може стати провідником.\nСтавши провідником, до імені кота додається частина -зір, -зірка. -зорий. Вони замінюють другу частину імені (наприклад, Вогнесерд → Вогнезір, Синьошубка → Синьозірка, Високохвіст → Високозорий). Але може змінитись і перша частина, ставши Зоре- (наприклад, Хвостолом → Зорелом).\nКоли кіт переходить до палатки старійшин, його ім'я залишається таким же, як було. Провідник змінює ім'я старійшини тільки у тому випадку, якщо якась зовнішня особливість кота змінюється (наприклад, Білоока → Одноока, Горобцешуб → Куцохвіст).\nПоки кішка обіймає цю посаду, її ім'я не змінюється.\nІмена котів Племені Стрімкої Води\nІм'я кошеняті матір дає не за зовнішньою ознакою, а за тим, що найперше побачить після його народження (наприклад, Зоря-що-Палає-У-Воді, Ніч-Без-Зірок тощо). Це ім'я кіт носить все життя, тільки якщо він не стає цілителем. Тоді його називають Провидець Шпилястих Каменів, або скорочено Скелевидець.\nОсобливі випадки зміни імені\nПровідника можуть позбавити провідницького імені, якщо той покидає свій пост. Тоді повертається вояцьке ім'я.\nЯкщо з котом трапляється якась подія, через яку ім'я більше не позначає сутність кота, його можна змінити.


Назва Лекція 4б Ліквідація наслідків надзвичайних ситуацій. Проведення рятувальних робіт Автор: Старший викладач кафедри Ярошенко М. Б\nЛекція 4б Ліквідація наслідків надзвичайних ситуацій. Проведення рятувальних робіт\n1-ше навчальне питання “Сутність і види Р і НР, організація проведення рятувальних робіт в осередках ураження” 2-ге навчальне питання “Ліквідація наслідків аварій на об”єкті з сильнодіючими отруйними речовинами” 3-тє навчальне питання “Особливості проведення аварійних робіт в районах стихійного лиха”\nОрганізація рятувальних та інших невідкладних робіт в районі НС\nМета: рятування та надання допомоги ураженим, локалізація аварій та усунення пошкоджень, які заважають проведенню рятувальних робіт, створенню умов для наступного проведення відновлювальних робіт\nРозвідка маршруту руху до об”єкту робіт і розвідка ділянки робіт\nЛокалізація та гасіння пожеж та маршрутах руху та ділянках робіт\nПошук уражених та звільнення їх з під завалів пошкоджених будинків\nРозкриття завалених захисних споруд та рятування з них людей\nНадання ураженим першої медичної допомоги і евакуація їх в лікувальні заклади\nВивід або вивіз населення з небезпечних місць в безпечні райони\nСанітарна обробка уражених та знезараження їх одягу\nЗнезараження території, споруд, транспорту та техніки\nІнші невідкладні роботи\n- Прокладання колонних шляхів\nБудування проїздів в завалах та заражених територіях\nЛокалізація аварій на водопровідних, енергетичних, газових і технологічних мережах\nРемонт та тимчасове відновлення роботи комунально-енергетичних систем і мереж зв”язку\nУкріплення або руйнування конструкцій, які загороджують прохід, загрожують обвалом\nОсновні етапи проведення рятувальних та інших невідкладних робіт\nВирішуються завдання: - щодо екстреного захисту населення;\n- з запобігання розвитку чи зменшення впливу наслідків;\n- з підготовки до виконання РІНР.\n- оповіщення про небезпеку;\n- використання засобів захисту;\n- додержання режимів поведінки;\n- евакуація з небезпечних у безпечні райони;\nздійснення санітарно-гігієнічної, протиепідемічної профілактики і надання медичної допомоги;\n- зупинка чи зміна технологічного процесу виробництва;\n- попередження і гасіння пожеж.\nПроводяться роботи, що сприяють і забезпечують здійснення рятувальних робіт\nВитягання потерпілих з під завалів, з палаючих будинків, пошкоджених транспортних засобів;\nЕвакуація людей із зони лиха, аварії, осередку ураження;\nСанітарна обробка людей;\nЗнезараження одягу, майна, техніки, території;\nПроведення інших невідкладних робіт.\nВирішуються завдання щодо забезпечення життєдіяльності населення у районах, які потерпіли від наслідків НС\n- Відновлення чи будівництво житла\nВідновлення енерго-, тепло-, водо- газопостачання, ліній зв”язку;\nЗабезпечення продовольством і предметами першої необхідності;\nЗнезараження харчів, води, фуражу, техніки,майна, території;\nЗнезараження майна, території, техніки\nЗАЛЕЖНО ВІД РІВНЯ НАДЗВИЧАЙНОЇ СИТУАЦІЇ (ЗАГАЛЬНОДЕРЖАВНОГО, РЕГІОНАЛЬНОГО, МІСЦЕВОГО ЧИ ОБ”ЄКТОВОГО) ДЛЯ ПРОВЕДЕННЯ РІНР ЗАЛУЧАЮТЬСЯ СИЛИ І ЗАСОБИ ЦО ЦЕНТРАЛЬНОГО, РЕГІОНАЛЬНОГО АБО ОБ”ЄКТОВОГО ПІДПОРЯДКУВАННЯ\nОрганізація і проведення РІНР при аваріях катастрофах і стихійних лихах\nРадіаційно небезпечні об”єкти\n- Оповіщення населення про аварію, порядок дій в даних умовах;\nОрганізація радіаційної розвідки, дозиметричного контролю;\nПроведення йодної профілактики населення що опинилось в зоні зараження;\nВведення обмеженого перебування населення на відкритій місцевості;\nЗдійснення евакуації населення\nХімічно небезпечні об”єкти\n- оповіщення робітників, населення;\nПроведення хімічної розвідки;\nВизначення межі осередку ураження та напрямку розповсюдження зараженого повітря;\nПідготовка формувань для проведення рятувальних робіт;\nПроведення спеціальної та санітарної обробки;\nОсередки бактеріального (біологічного) ураження\n- бактеріологічна розвідка та індифікація бактеріологічних засобів;\nКонтроль зараження продовольства, води, фуражу;\nПротиепідемічні санітарно-гігієнічні спеціальні профілактики, ветеринарно-санітарні заходи.\n- пошук, та витягування людей із під завалів зруйнованих та палаючих будинків;\nВлаштування проїздів (переходів у завалах);\nЛокалізація та усунення аварій на інженерних мережах, які перешкоджають проведенню рятувальних робіт;\nВалять або зміцнюють конструкції будинків;\nОбладнання пункту збору потерпілих;\nОрганізація пунктів життєдіяльності населення та водопостачання.\nЗахист населення і території;\nПошук джерел води;\nКоординація і взаємодія;\nАварійно-рятувальні та інші роботи;\nОхорона громадського порядку;\nЗабезпечення проведення рятувальних та інших невідкладних робіт\nЗабезпечення дій формувань при проведенні РІНР включає:\nматеріальне, технічне, і медичне забезпечення.\nОрганізація і проведення цієї роботи покладається на начальника ЦО,начальників служб і командирів формувань\nСпеціальна обробка – складова частина ліквідації наслідків радіаційного, хімічного, бактеріологічного забруднення і проводиться з метою відновлення готовності техніки, транспорту і особового складу формувань до виконання своїх завдань з проведення рятувальних робіт.\nСпеціальна обробка включає:\nСанітарна обробка – ліквідація з особового складу радіоактивних речовин, знешкодження та видалення отруйних речовин і бактеріологічних засобів.\nДезактивація – знищення радіоактивних речовин із забруднених поверхонь до допустимих розмірів зараження, безпечних для людини.\nДегазація – знешкодження забруднених об’єктів шляхом руйнування (нейтралізації) чи знищення отруйних речовин.\nДезинфекція – знищення заразних мікробів і руйнування токсинів на об’єктах, які були заражені.\nДезінсекція – знищення комах і кліщів.\nДератизація – знищення гризунів.\nЗалежно від обставин, часу, засобів спеціальна обробка поділяється на часткову і повну.\nЧасткова спеціальна обробка проводиться силами особового складу формувань і населення самостійно.\nПовна спеціальна обробка проводиться силами штатних невоєнізованих формувань.\nТехніка, майно, одяг, місцевість, продукти харчування, вода, які забрудненні радіоактивними речовинами підлягають дезактивації.\nСуть дезактивації полягає у відриванні радіоактивних частин від поверхні та знищення їх з оброблених об’єктів.\nДезактивація буває повна і часткова\nПри часткові дезактивації техніки та одягу видаляють радіоактивні речовини з усієї поверхні методом обмітання чи обтирання.\nзмивання РР дезактивуючим розчином, водою і розчинниками з одночасною обробкою забрудненої поверхні щітками дегазаційних машин і приладів;\nзмивання РР струменем води під тиском;\nзнищення РР газо крапельним потоком;\nзнищення РР витиранням забрудненої поверхні тампонами, які змочені у дезактивуючому розчині, водою і розчинниками;\nзмітання радіоактивного пилу віниками, щітками тощо;\nДезактивація споруд проводиться обливанням водою. Обливання починається з даху і ведеться з верху вниз. Особливо старанно обливається вікна, двері, карнизи і нижні поверхи будинку.\nДезактивація внутрішніх приміщень і робочих місць проводиться за допомогою обливання дезактивуючим розчином, водою, обмітанням мітлами і щітками, а також протиранням. Починати дезактивацію слід зі стелі. Стелю, стіни, майно протирають вологими ганчірками, підлога миється теплою водою з милом або 2-3% содовим розчином.\nДезактивація ділянок територій, які мають тверде покриття може проводитися змиванням радіоактивного пилу струменем води під великим тиском за допомогою поливальних машин або змітанням радіоактивних речовин підмітально - прибиральними машинами.\nДілянки територій, яку не мають твердого покриття, дезактивуються шляхом зняття зараженого шару ґрунту товщиною 5-10 см, дорожніми машинами (бульдозерами, грейдерами), засипкою забруднених ділянок шаром чистого ґрунту товщиною 8-10 см; переорюванням зараженої території плугом на глибину до 20 см, збиранням снігу та льоду. Щоб зменшити перенесення радіаційного пилу з одного місця на інше використовують в’яжучі рецептори, які створюють плівку, перешкоджаючи пилоутворенню.\nпроводиться кількома способами, зокрема: фільтруванням чи перегонкою забрудненої води, з використанням іонообмінних смол або відстоюванням криниці, проводять багаторазового відкачування з них води і знешкодженням ґрунту з дна. Ділянка місцевості, яка прилягає до криниці у радіусі 15-20 м дезактивується шляхом зняття шару ґрунту товщиною 5-10 см з наступним засипанням її незабрудненим піском.\nДезактивація продуктів і харчової сировини\nпроводиться шляхом обробки або заміни тари. Заражена готова їжа і хліб знищуються.\nДля проведення дезактивації користуються дезактивуючи ми розчинами,\nякі створюються на базі порошків СФ-2 (СФ-2У) або при їх відсутності пральними засобами, чи промисловими відходами, які необхідні для пом’якшення води, що дає можливість краще змити з поверхні бруд разом з радіоактивними речовинами. З цією метою розчини можна підігріти.\nПри проведенні дезактивації необхідно:\nОрганізувати контроль опромінення і зараження особового складу, який обслуговує площадку.\nПеріодично перевіряти зараженість обладнання і приладів, які не використовувалися при проведенні дезактивацій них робіт і, при необхідності, проводити їх дезактивацію.\nСлідкувати за тим, щоб відповідні канави і поглинаючі колодязі під час роботи не переповнялись.\nЗакопати після закінчення робіт на площадці канави, ями і поглинаючі колодязі, огородити знаками заражену територію.\nПри дегазації розчинниками ОР не знешкоджуються, а розчиняються і видаляються із зараженої поверхні разом з розчинником. Розчинниками можуть бути – бензин, гас, дизельне пальне, дихлоретан, спирт.\nдегазаційний розчин №1 є 2% (за вагою) розчином дихлораміна ДТ-2 у дихлоретані і призначається для дегазації техніки, засобів індивідуального захисту і місцевості, заражених іпритом. Використовується при температурі повітря до – 35оС при нормі витрати 0,5-0,6 л/м2. термін придатності розчину з моменту виготовлення не більше 5-7 діб;\nдегазаційний розчин №2 бш є водним розчином 10% їдкого натрію і 25% моноетаноламіна і призначений для дегазації техніки, ЗІЗ, місцевості, заражених зоманом. Температура замерзання розчину – 30оС. Норма витрати 0,5-0,6 л/м2. Термін придатності розчину не більше 1 року;\nдегазаційний розчин №2 аш (аміачно-луговий) являє собою розчин 2% ідкого натрію, 5% моноеталаміна і 20-25%аміачної води. Призначення і норма витрати та сама, що і розчину №2 бш. Температура замерзання розчину – 40оС. Для виготовлення 100 л розчину у ємність заливають 10 л води і розчиняють у ній 2 кг розтертого їдкого натрію. Додають 85 л 20-25% аміачної води і 5 л моноетаноламонію. Одержаний розчин перемішують 3 хвилини. Розчин готовий;\n1% водна суспензія ДТС-ГК призначена для дегазації техніки, засобів індивідуального захисту шкіри, місцевості заражених зоманом та іпритом. Використовується при температурі повітря +5оС та вище. Норма витрати 1,5 л/м2;\nводна кашка ДТС-ГК – (дві частини ДТС-ГК та одна частка води). Використовується для дегазації металевих та дерев’яних поверхонь заражених VX, зоманом та іпритом при температурі повітря не нижче +5оС;\n1% водний розчин порошку СН-50 – призначений для дегазації (дезактивації) техніки, зараженої VX, зоманом та іпритом за допомогою комплекту ДК – при температурі повітря від 25 до 40оС. У каністру місткістю 20 л висипають 1 пакет (200 г) порошку СН-50 і перемішують 1-3 хвилини.\nСпособи проведення дегазації:\nХімічний спосіб здійснюється поливанням дегазаційними речовинами або розсипанням сухих дегазуючих речовин за допомогою спеціальних машин.\nМеханічний спосіб – зрізання та видалення верхнього шару за допомогою бульдозерів, грейдерів на глибину 7-8 см, а снігу до 20 см, або нейтралізації забрудненої поверхні з використанням покриття із соломи, очерету, дощок тощо.\nФізичний спосіб заснований на випаровуванні ОР із зараженої поверхні і частковим їх розкладанням під дією високотемпературного газового потоку. Проводиться за допомогою теплових машин.\nможе проводитися хімічним, фізичним, механічним та комбінованим способами.\nзнищення хвороботворних мікробів і руйнування токсинів дезінфікуючими речовинами – основний спосіб дезинфекції.\nкип’ятіння білизни, посуду та інших речей. Використовується в основному при кишкових інфекціях.\nздійснюється такими ж методами, що і дегазація та передбачає видалення зараженого ґрунту або використання мастил.\nДезинфікуючі речовини і розчини:\nДемеркуризація – це комплекс заходів, спрямованих на зниження концентрації парів ртуті в повітрі приміщень до гранично - допустимої.\nПри зараженні РР обробка містить у собі механічне видалення РР з відкритих частин тіла, зі слизистих оболонок очей, носа, ротової порожнини, одягу, спорядження і одягнутих засобів індивідуального захисту. Вона проводиться після зараження і повторюється після виходу із зони зараження.\nПорядок проведення часткової санітарної обробки на незараженій місцевості:\nзнімають засоби захисту шкіри і обтрушують їх, чи протирають ганчіркою, змоченою водою (дезактивуючим розчином);\nне знімаючи протигазу, обтрушують або обмітають радіоактивний пил з одягу. Коли є можливість, то верхній одяг знімають і витріпують;\nобливають чистою водою відкриті частини тіла, потім маску протигаза;\nзнімають протигаз і старанно миють водою обличчя;\nпрополіскують рот і горло. Якщо не вистачає води, відкриті частини тіла і маску протигаза протирають вологою ганчіркою, яку змочують водою з фляги;\nпри зараженні краплиннорідкими ОР необхідно, не знімаючи протигаза, негайно провести обробку відкритих шкіряних покривів, забруднених ділянок одягу, взуття, спорядження і маски протигаза. Така обробка проводиться з використанням індивідуального протихімічного пакету (ІПП-8), причому краплі потрібно зняти протягом 5 хвилин після попадання на шкіру;\nпри зараженні БЗ часткову санітарну обробку проводять таким чином: не знімаючи протигаза, обмітанням та витрушуванням, видаляють БЗ, які осіли на одяг, взуття, спорядження і ЗІЗ.\nПісля виходу із осередку ядерного ураження на незабруднену територію необхідно:\n1.Зняти засоби індивідуального захисту шкіри.\n2.Зняти верхній одяг і, ставши спиною до вітру, обережно струсити пил, потім, повісивши на мотузку, обмести зверху вниз віником, щіткою і вибити рештки пилу палицею.\n3. Очистити від грязі взуття і протерти його вологою ганчіркою.\n4. Прополоскати в проточній воді одяг і білизну.\n5. Зняти протигаз і провести його дезактивацію.\n6. Зняти рукавиці і, обтрусивши їх, протерти змоченою в розчині ганчіркою.\n7. Ретельно вимити руки водою з милом, помити ноги, обмити лице, відкриті ділянки тіла прополоскати чистою водою рот, ніс, горло і промити очі.\n8. Пройти дозиметричний контроль.\n9. Пройти повну санітарну обробку.\n10. Пройти повний дозиметричний контроль.\nПовна санітарна обробка заключається в обливанні тіла теплою водою з милом. При зараженні радіоактивними речовинами повна санітарна обробка проводиться у тому випадку, якщо після проведення часткової санітарної обробки зараження шкіряних покривів та одягу залишається більше допустимих величин.\nПовна санітарна обробка повинна проводитися при можливості не пізніше 3-5 годин з моменту зараження, проведення її після 10-12 годин практично не ефективно. Одяг замінюється, якщо після його оброблення зараження залишається вище допустимих норм. Повна санітарна обробка при зараженні краплинно-рідинними ОР та їх аерозолями може проводитися після проведення часткової обробки з гігієнічними цілями.\nДля проведення повної санітарної обробки використовуються: санітарні пункти обливання на базі стаціонарних лазень, душових павільйонів і санпропускників; комплекти санітарної обробки КСО; дезинфекційно-душеві установки ДДА-53А, ДДА-66; ДДП.\nСанітарний обмивочний пункт СОП розгортається в містах і сільській місцевості на базі бань, душових павільйонів, санпропускників та інших приміщень, які придатні для проведення санітарної обробки. Пропускна здатність СОП, що має 10 душових сіток – 1600 чол. за добу при роботі 20 годин. На одного чоловіка витрачається 30 г мила і 30-35 л води, що нагріта до температури 38-40оС.\nЗаходи безпеки при проведенні cпеціальної обробки\nДезактивацію, дегазацію і дезинфекцію виконувати, як правило, в засобах індивідуального захисту;\nОдягати і знімати засоби захисту тільки в спеціально відведених місцях, де виключається можливість зараження;\nНе знімати і не розстібати засоби захисту без наказу командира. При пошкодженні або при сильному зараженні ЗІЗ негайно доповідати командирові.\nДотримуватись встановленого часу перебування в захисному одязі і при слабості або захворюванні працюючого негайно направити його на медичний огляд і надати йому допомогу.\nБережливо поводитися з дегазаційними, дезинфекційними і дезактиваційними засобами і матеріалами, не класти їх на заражену місцевість або предмети.\nСкладати використані при дегазації і дезактивації матеріали для обтирання в спеціально вириті ями, а по закінченню робіт ями закопувати, матеріали для обтирання, використанні при дезінфекції, закопувати, або спалювати.\nУникати непотрібного контакту із зараженими предметами, не сідати на них і не доторкатися до них.\nНа місці проведення робіт не приймати їжу і не курити.\nПри обробці не допускати підняття пилу і створення бризок.\nНе торкати ся до відкритих ділянок тіла зараженими руками (захисними рукавицями).\nДегазувати або дезактивувати після закінчення робіт площадку, на якій проводилася дегазація або дезактивація.\nПри роботі з технікою, яка піддавалася частковій дегазації, дезинфекції або дезактивації, дотримуватись заходів безпеки і не торкатися до необроблених місць.\nПункт спеціальної обробки (ПуСО)\nпризначається для проведення повної санітарної обробки особового складу і населення, повної дезактивації, дегазації і дезинфекції озброєння, техніки, дезактивації і дезинфекції обмундирування, одягу, взуття і засобів захисту. Розгортається на незараженій місцевості близько або безпосередньо у районі дій сил ЦО, що підлягають спеціальній обробці.\nСтанція обеззараження транспорту (СОТ)\nстворюється для проведення повного обеззараження техніки і автотранспорту невоєнізованих формувань ЦО. СОТ формується на базі автомобільних колон, гаражів, міських автогосподарств, станцій технічного обслуговування автомобілів, мийних відділень, трамвайних і тролейбусних ДЕПО.\nРозчин, які використовуються для спеціальної обробки:\nмиючий порошок СФ-2У – однорідний дрібно дисперсійний порошок від білого до темно-жовтого кольору, добре розчиняється у воді при температурі 10-15оС, розфасовується у пакети масою 300, 500 і 750 г.\nПри проведенні часткової і повної санітарної обробки особового складу, дезактивації, дегазації, дезинфекції майна і техніки використовуються як табельні комплекти, прилади, пакети, так і підручні матеріали. Індивідуальний протихімічний пакет ІПП-8\nзастосовується для обеззараження крапельно-рідких ОР, які попали на відкриті ділянки тіла і одяг.\nАвтомобільний комплект для спеціальної обробки військової техніки ДК-4\nзастосовується для дезактивації, дегазації і дезинфекції вантажних машин, автопоїздів, спеціальних шассі і бронетранспортерів з карбюраторними двигунами.\nАвторозливальна станція АРС-12У (АРС-14)\nпризначається для дезактивації, дегазації і дезинфекції техніки і транспорту, дегазації і дезинфекції території рідкими розчинами, транспортування і тимчасового зберігання рідин, спорядження рідинами оболонок, а також для перекачування рідин з однієї тари в іншу.\nПоливальна мийна машина ПМ-130\nможе використовуватися для дезактивації, дегазації і дезинфекції території, споруд і техніки. В обладнанні ПМ-130 для цього є три насадки, два пожежних рукава з брандсбойтами і обладнання для очищення від снігу.\nДезинфекційна душова установка ДДА-53А (ДДА-66, ДДП)\nпризначена для миття людей і дезинфекції (дезинсекції) одягу, взуття та індивідуальних засобів захисту в польових умовах.\nвикористовується для дезактивації струменем води великої техніки, а також для попадання води з відкритих джерел води на майданчики оброблення.\nКомплект санітарної обробки КСО\nпризначається для повної санітарної обробки особового складу сил ЦО в теплу пору року і часткової обробки у холодний час року. Комплект працює від автомобілів ГАЗ,ЗІЛ, Урал.\nЛекція 10 Ліквідація наслідків надзвичайних ситуацій. Проведення рятувальних робіт\nЛекція 7 Ліквідація наслідків надзвичайних ситуацій. Проведення рятувальних робіт\nЗ 17 вересня по 17 жовтня 2011 року\nГоловне управління з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи Вінницької...\nЛекція 07. Розподілена система dcom діденко Дмитро Георгійович Старший викладач кафедри ммса ннк «іпса» Національний технічний університет України\nВикористовується переважно у ос windows, хоча була реалізована на декількох платформах


BirdID: орнітологи готуються до іспиту\nВже не вперше орнітологи-любителі готуються до екзамену BirdID у Молодіжній бібліотеці. На черговій зустрічі, що пройшла 21 жовтня, їм допомагав професійний орнітолог Віталій Казанник, котрий вже багато років займається бьордвотчінгом та робить власні фотографії птахів. Між іншим, Віталій працює на кафедрі екології та зоології в ННЦ «Інститут біології та медицини» при КНУ імені Тараса Шевченка, тож про птахів розповідає фахово та цікаво.\nЯк підготуватись до екзамену з розпізнавання птахів? Тільки в дружній атмосфері жартівливого обговорення яскравих пташиних ознак! До речі, ви знали, що великі пера на пташиних крилах називаються пальцями? Їхня кількість допомагає відрізнити один пташиний вид від іншого!\nУ нашій молодіжній бібліотеці є все, що потрібно для підготовки до такого важливого іспиту: зручні індивідуальні місця та мобільний стіл для великої аудиторії, можливість подивитися презентацію з фотографіями, відео та аудіо (птахів на екзамені треба розрізняти і за співом!). А найголовніше – це настрій, що допомагає налаштуватись на кілька годин продуктивної роботи.\nЗахід відбувся спільно з природничо-пізнавальним проектом "Зелений ліхтарик".


Громадян закликають не спалювати суху рослинність та її залишки на відкритих територіях. На порушників чекають значні штрафи\n11.03.2019 Просмотров: 303\nУправління екології та природних ресурсів КМДА нагадує, що спалювання листя є надзвичайно шкідливим для здоров’я людей та екологічного стану міста та є прямим порушенням низки норм чинного законодавства, що тягнуть за собою накладення адміністративних штрафів.\n«Із приходом весни та підвищенням температури повітря все частіше виникають пожежі в екосистемах. Пов’язано це з масовим спалюванням сухої рослинності та її залишків на відкритих територіях. При спалюванні сухих рослинних решток разом із димом у повітря, а потім й у легені людини, потрапляють важкі метали, діоксини, бензопірени, окисиди азоту та найрізноманітніші канцерогенні сполуки. З листям часто горить безліч сміття, що істотно підсилює забруднення атмосфери. Нерідко при випалюванні стерні, сухої рослинності пошкоджуються полезахисні лісові смуги, виникають великі пожежі, у тому числі і в прилеглих лісових масивах», – зазначив начальник Управління екології та природних ресурсів Андрій Мальований.\nСпалювання трави не сприяє підвищенню родючості ґрунтів. Адже висока температура при горінні знищує всю мікрофлору, що утворюється у верхньому шарі ґрунту. Гинуть не тільки мікроорганізми, але й знищуються гнізда птахів. Від сильної трав’яної пожежі гинуть практично всі тварини, що живуть у сухій траві або на поверхні ґрунту (зайці, їжаки, плазуни, земноводні).\nСпалювання сухої рослинності часто призводить до займання торфовищ і лісових насаджень.\nВідповідно до ст. 152 КУпАП, спалювання рослинних залишків є прямим порушенням низки правил у сфері благоустрою населених пунктів та тягне за собою накладення штрафу на громадян – від двадцяти (340 грн) до вісімдесяти (1360 грн) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб, громадян – суб’єктів підприємницької діяльності – від п’ятдесяти (850 грн) до ста (1700 грн) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.\nВідповідно до ст. 245 Кримінального кодексу України знищення або пошкодження лісових масивів, зелених насаджень навколо населених пунктів, уздовж залізниць, а також стерні, сухих дикоростучих трав, рослинності або її залишків на землях сільськогосподарського призначення вогнем чи іншим загальнонебезпечним способом – караються штрафом від трьохсот до п’ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеженням волі на строк від двох до п’яти років, або позбавленням волі на той самий строк. Ті самі дії, якщо вони спричинили загибель людей, масову загибель тварин або інші тяжкі наслідки – караються позбавленням волі на строк від п’яти до десяти років.


У Женеві дебютував кросовер-купе BMW X4 другого покоління\nБаварський автовиробник раніше вже опублікував офіційні зображення купеобразного кросовера BMW X4 нової генерації. Однак в металі новинку показали лише зараз – на найстарішому і найбільшому моторшоу в Європі – Женевському.\nОстання ітерація X4 показала, що компанія йде до всього нового тільки еволюційним шляхом. Зовнішність кросовера, звичайно, помітно освіжили, але сам дизайнерський код залишився колишнім.\nРозроблений на одній платформі з X3, новий X4, як і його попередник, та й все SUV цього типу, не може похвалитися практичністю – не для цього розроблявся. Втім, обсяг багажного відсіку збільшився з 500 до 525 літрів.\nСпочатку покупцям будуть запропоновані на вибір 4 двигуна: два – 2,0-літрових і два – 3,0-літрових. Відповідно, бензиновий і дизельний в кожній парі. Повний привід йде вже в стандарті.\nВерсії M Sport також очікуються. Дизельний двигун M40d розвиває до 330 к.с., бензиновий агрегат M40i – до 365 к.с.\nНа ринок новий X4 надійде цього літа і буде коштувати під 50 тисяч євро за версію початкового рівня.\nДжерело: Motor 1\nBMW, BMW X4, автошоу в Женеві, кросовер-купе, офіційний дебют


Як бібліотекарі творять культуру - Публічні Бібліотеки Солом'янського району\nЯк бібліотекарі творять культуру\n2020-04-29 2020-04-29 Категорії Новини\nСучасна бібліотека – це місце інновацій, креативу, яке сприяє культурній активності сучасних людей.\nТак, Центральна районна бібліотека імені Ф. Достоєвського ЦБС Солом’янського району взяла участь, пройшла конкурсний відбір серед публічних бібліотек України та Білорусі на участь у проєкті «Твори культуру: бібліотечні інноваційні послуги» та стала учасницею проєкту, що реалізується ВГО Українська бібліотечна асоціація, за підтримки Європейського Союзу (програма Дім Європи House of Europe). Партнери проєкту: Публічні бібліотеки м. Орхус (Данія) та Білоруська бібліотечна асоціація.\nОсновна мета проєкту, який триватиме з березня по грудень 2020 р., – навчити бібліотекарів з України та Білорусі створювати інноваційні бібліотечні послуги, які розвиватимуть культурні та творчі індустрії цих країн, з використанням спеціальної методології «Дизайн-мислення для бібліотек». Ця методологія була розроблена Публічною бібліотекою м. Чикаго (США) та Публічними бібліотеками м. Орхуса (Данія) за підтримки Фонду Білла та Мелінди Гейтс.\nЗа результатами навчання кожен бібліотекар-учасник розробить та впровадить у своїй бібліотеці нову інноваційну послугу для розвитку креативних індустрій та презентує її на ХІ Львівському міжнародному бібліотечному форумі.\nОрганізатори проєкту вже 23 квітня провели першу установчу зустріч в режимі онлайн, де були проговорені організаційні питання. Представниця ЦРБ імені Ф. Достоєвського Марія Шеремет спільно із іншими учасниками, котрі перемогли в конкурсі, познайомилися з командою проєкту та почали готуватися до навчальних тренінгів, які відбудуться найближчим часом за участю датських та українських тренерів.\n«\tТравень 2020 »\nВиставка-рекомендація «Агов! Динозаврики»\nТравень 2, 11:00 - Травень 31, 17:00\nПерегляди літератури на допомогу ЗНО «Про що не встиг розповісти підручник»\nКраєзнавча виставка «Місто, одягнене в славу століть»\nТравень 14, 11:00 - Травень 31, 17:00\nКраєзнавча виставка-подорож «Мандруємо Києвом разом!»\nТравень 15, 11:00 - Травень 31, 17:00\nМистецький вернісаж «Київ на полотні»\nТравень 18, 11:00 - Травень 31, 17:00\nВікторія до Віртуальна довідка


На місці падіння A-330 в Атлантиці знайдено останки людей і нові уламки лайнера - Korrespondent.net\nНа місці падіння A-330 в Атлантиці знайдено останки людей і нові уламки лайнера\n18 червня 2009, 08:07\nБразильським військовим вдалося знайти в Атлантичному океані останки людей, загиблих в авіакатастрофі пасажирського аеробуса А-330 авіакомпанії Air France.\nПро це повідомив на прес-конференції в місті Ресіфі на північному сході Бразилії офіційний представник ВПС Бразилії Енрі Муньос.\nВін, однак, підкреслив, що на даний момент неможливо встановити, скільком людям вони належать, і що це можна буде зробити лише за підсумками роботи судмедекспертів.\nМуньос додав, що в п'ятницю "буде проведено аналіз ситуації та прийнято рішення, чи є сенс продовжувати операцію із пошуку тіл загиблих людей".\nЯк розповів військовий, в середу, 17 червня, з води було також вилучено нові уламки лайнера та багаж пасажирів. Усі знахідки перебувають на борту бразильського корвета Кабоклу. Він повинен прибути в порт Ресіфі у п'ятницю, 19 червня.\nУ середу ж ВМС Бразилії поширили нові фотографії з місця пошуків. На них, зокрема, видно, як рятувальники намагаються витягнути з води, судячи з усього, частину кухні літака - добре зберігся великий фрагмент з металевими ящиками.\nКрім того, місцеві ЗМІ із посиланням на експертів з розслідування авіакатастроф повідомили, що зовнішній вигляд уламків А-330 підтверджує версію про те, що літак міг розвалитися в повітрі, а не вибухнути і не впасти цілим у воду - вони порівняно цілі і на них немає слідів вогню.\nКрім того, 17 червня авіакомпанія Air France почала виплачувати перші компенсації родичам 58 бразильців, що перебували на борту лайнера.\nТелеканал Globo повідомив, що близьким шістьох осіб було виплачено по 48 тисяч реалів (24,6 тисячі доларів). Мова йде не про повну суму, а лише про її частину, для покриття перших витрат.\nЗа підрахунками французьких газет, загальний обсяг виплат може становити від 330 до 750 млн доларів, що може зробити нинішню катастрофу для страхових компаній найдорожчою в історії.\nАеробус A330-200 із 228 людьми на борту зазнав аварії над Атлантикою в ніч на 1 червня. Через п'ять днів після катастрофи у 1100 кілометрах від узбережжя Бразилії було виявлено речі і перші тіла загиблих, що перебували на борту.


Дитячі повісті і розповіді автора Крістіана Тільманна - купити в онлайн-книгарні Наш Формат\nПовісті і розповіді для дітей автора Крістіана Тільманна\nДокладніше про книги Крістіана Тільманна\nВ книжковій добірці "Повісті і розповіді для дітей, Крістіан Тільманн" - 3 книжки за ціною від 15 до 15 грн. Найпопулярнішою книгою розділу є "Геть з поля, хлопці! ". Читачам сподобалась книга "Зраджені і переможені" найбільше. Серед книжок автора Крістіана Тільманна, категорії Дитячі повісті і розповіді, найвищий рейтинг у книги "Який промах".\nОбирайте найцікавіше з добірки "Дитячі повісті і розповіді, Крістіан Тільманн" в книгарні Наш Формат!\nЩо може бути важливіше в житті за футбол? Тепер Пауль не ризикне відповісти на це питання швидко та однозначно, як раніше. Хлопець губиться у власних думках: муки сумління за програш, спроба викрадення хом'ячків у Пії, футбол у шкільному коридорі - скрізь його переслідують очі-зорі білявої Стелли\nФутбольна команда дівчат досягла вершини свого успіху. Та завжди знайдуться невдахи, які заздрять лідеру. Після деяких несподіваних подій дівчата прийшли до висновку: щось тут не гаразд У Пії з'являється геніальний задум, як виявити джерело підозрілих невдач. Це стане завершенням історії про\nФутбол для героїв цієї книги – найкращий винахід людства. Проте хлопці й досі не хочуть визнати, що команда дівчат здатна виграти фінальний матч. Відстоювати жіночу гідність береться Пія. Парі з капітаном хлоп'ячої команди стало вирішальним у ході суперечки. У результаті дівчата зібрали власну


Річне зростання цін на будівельні роботи становить понад 7% – Будівельна Палата України\nГоловна Корисна інформація Річне зростання цін на будівельні роботи становить понад 7%\nЯк повідомляв УНН, ціни на житло ростуть, і це пов’язано з цілою низкою факторів. Як розповіли в прес-службі найбільшого столичного забудовника ХК “Київміськбуд”, дорожчають будівельно-монтажні роботи (з початку року подорожчання становило майже 15%), дорожчають будматеріали. Також підвищується зарплата будівельників. Окрім того, на вартість “квадрата” впливає вартість землі, прокладка і підключення до мереж, проектні та супутні їм роботи.\nОкрім того, постійно зростаючий попит провокує зростання ринкових цін на столичному ринку житла. У компанії наводять дані, за різними оцінками, до моменту введення столичного об’єкта будівництва в експлуатацію, як правило, розпродані до 90% квартир.\n“Хоча, звичайно ж, багато що залежить від забудовника, від розташування житлового комплексу та його характеристик. Але для більшості київських новобудов – це абсолютно нормальний показник”, – пояснили в прес-службі.


Патріарх Київський і всієї Руси - України Філарет нагородив орденом Святого Миколая Чудотворця Людмилу-Оксану Андріїшин.. Благодійний фонд допомоги невиліковно хворим «Мати Тереза»\n5 січня цього року, напередодні Різдвяних свят, Патріарх Київський і всієї Руси - України Філарет нагородив орденом Святого Миколая Чудотворця Людмилу-Оксану Андріїшин, завідувачку виїзного/консультативного відділення Івано-Франківського обласного клінічного центру паліативної допомоги, головного позаштатного спеціаліста ДОЗ ОДА з паліативної допомоги, голову ГО «Благодійний фонд допомоги невиліковно хворим «Мати Тереза».\nОрден Святого Миколая Чудотворця вручається за заслуги у відродженні духовності в Україні та утвердження Помісної Української Православної Церкви.\n«Для мене надзвичайна честь отримати нагороду, вітання і благословення з рук особисто Святійшого Патріарха. Така висока оцінка моєї багаторічної роботи надихає на нові кроки, ідеї, плани щодо подальшого служіння людям в напрямку паліативної допомоги» - каже Людмила Іванівна.\nКолектив ОКЦПД вітає Людмилу Іванівну з почесною нагородою! БФ «Мати Тереза» також вітає свого керівника!


АТО: бойовики накрили гранатометним вогнем Мар’їнку | Інформаційний портал UA: ЛЬВІВ\nАТО: бойовики накрили гранатометним вогнем Мар’їнку\nДомашня / Новини / Сюжет дня / АТО: бойовики накрили гранатометним вогнем Мар’їнку\nНа Донецькому напрямку найбільш інтенсивними бойові дії залишаються поблизу Авдіївки та на північних околицях Горлівки – у Зайцевому та Майорську.\nПро це заявив на брифінгу речник Міністерства оборони України з питань АТО Олександр Мотузяник.\n“Вчора на цих рубежах бойовики застосовували виключно легке озброєння. Водночас деякі з обстрілів тривали до двох годин. Активність ворога традиційно зросла під вечір, на який і прийшлися найдовші обстріли з боку противника”, – зазначив він.\nКрім того, за словами Мотузяника, тричі минуло доби окупанти відкривали вогонь поблизу Донецького аеропорту – двічі вдень та одного разу пізно ввечері. Обстріли носили провокативний характер.\n“Усього за минулу добу на Донецькому напрямку противник порушував режим “тиші”десять разів. Українські війська відкривали вогонь у відповідь на переважну більшість ворожих обстрілів з метою стримування злочинних намірів противника”, – зазначив речник.\nНа Маріупольському напрямку, за даними штабу, минулої доби бойові дії велися лише у першу половину доби: “Так, світанок українські захисники на півдні напрямку зустріли під ворожі обстріли з гранатометів та крупнокаліберних кулеметів. Під вогонь НЗФ потрапили наші укріплення у Павлополі, Водяному та Широкиному”.


У Рівному завершився XVIIІ Кубок України з годзю-рю карате 2018\n27.11.2018 23:30 Джерело: RvNews\nФото А. Шевчука\nЗавершився XVIII Кубок України з годзю-рю карате, який проходив у Рівному 23-25 листопада. 650 спортсменів ( представники 42 клубів) з різних куточків України приїхали показати свою майстерність. Вихованці клубів "Білий Лотос" (Рівне), "Школа карате Годзю-рю" (Рівне) та "Воїн" (Костопіль) представляли на цих змаганнях Рівненську область.\nЧесть нашого клубу "Білий Лотос" захищали 46 спортсменів, які показали гарний результат – завоювали 7 золотих, 18 срібних та 9 бронзових медалей.\nМайже половина наших спортсменів вперше побували на змаганнях такого рівня, на яких змогли випробувати свої сили, побачити свої сильні та слабкі сторони.\nОсобливо відзначився чемпіон клубу "Білий Лотос", майстер спорту України Олександр Занозовський. Окрім трьох золотих нагород в розділах ірікумі - дзю та ірікумі - го, він на XVIII Кубку України з годзю-рю карате отримав Кубок за найкращу техніку у поєдинках з ірікумі – го.\nВ загальнокомандному заліку Рівненська область посіла 2 місце серед дорослих та 3 місце серед дітей, кадетів та юніорів серед 18 областей України. Безумовно, спортсменам є ще над чим працювати. Тож побажаймо їм успіхів, наснаги, нових звершень, а переможців щиро привітаймо з їхніми досягненнями.\nДжерело: RvNews Теги: #рівне, #новини рівного, #новини рівненщини, #рівненські новини, #XVIIІ Кубок України з годзю-рю карате 2018, #рівне, #"Білий Лотос" (Рівне), #"Школа карате Годзю-рю" (Рівне), #"Воїн" (Костопіль)