Шляхи підвищення рентабельності при виробництві художніх фільмів (дипломна робота) - Реферати Українською, курсові, дипломи - скачати безкоштовно на UkrReferat.com\nШляхи підвищення рентабельності при виробництві художніх фільмів (дипломна робота)\tadmin\nКультура, культурологія, етика, естетика\tДипломний проект\nАвтомобілебудування це той локомотив, що в 30-ті роки минулого століття\nвитягнув економіку США на передові позиції в світі.\nКінематограф Італії в післявоєнні роки 1945-1955 став тою силою, що\nдала могутній поштовх до бурхливого економічного розвитку країни (фільм\nРозвал кінопрокату в Радянському Союзі призвів до тяжких економічних\nнаслідків в кіновиробництві та кінопромисловості країни. Вітчизняне\nкіновиробництво практично зникло. Натомість населення країни споживає\nкіно продукцію зарубіжних країн (переважно США). А це несе в собі\nреальну небезпеку для країн як ідеологічну так і економічну.\nКіновиробництво борсається з останніх сил, пробуючи вижити, але в\nумовах, коли держава не підтримує його, ці спроби марні. (Продаж\nЯлтинської кіностудії, перетворення Одеської кіностудії в житловий мікро\nмасив, та аналогічна історія з флагманом Українського кіновиробництва\nНаціональною кіностудією художніх фільмів ім.О.Довженка, перетворення\nвідомої кіностудії „Укркінохроніка” в навчальні корпуси Київського\nДержавного Університету театрального мистецтва, та розвал славетної\nкіностудії „Київської кіностудії науково-популярних фільмів”).\nКіностудії в цих жахливих умовах неймовірного тиску з боку вітчизняного\nбізнесу, що намагається захопити прекрасні території та майже нові\nпобудови, намагаються знайти вихід. Спочатку відпрацьовувалась ідея мало\nбюджетного фільму (дешевий фільм, але високої якості, скоріше стане\nрентабельним, ніж дорогий (1990-2000рр.). Проте за відсутності прокату,\nта захоплення кіно ринку зарубіжним кіновиробником, ця ідея не дала\nпозитивного результату. До цього слід додати ще й посередній та низький\nрівень ідейно-художньої якості цих фільмів.\nНа початку нового ХХІ століття під впливом польського кіно, що зробило\nпрорив в Європейському кіно, завдяки постановкам ряду високо бюджетних\nфільмів („Вогнем і мечем” Є.Гофман) вітчизняний кінематограф зробив\nспробу піти таким же шляхом. Проте і ця спроба стала провальною,\nоскільки глядач не пішов на ці фільми (Ю.Г.Іллєнко „Молитва за гетьмана\nМазепу” (бюджет 10млн. грн.), М.П.Мащенко „Богдан Хмельницький І серія\n(бюджет 7 млн. грн..)).\nВже на останньому етапі кінематограф України став на шлях\nпродюсерського кіно та перетворення кіностудії на сервісні підприємства\n(кінофабрики). Шляхи до поновлення рентабельності кожного фільму в сфері кінопрокату\nпролягають через зниження собівартості його виробництва та масового\nдруку. Так до 1954 року було ліквідовано збитковість виробництва та\nпрокату нових фільмів, тільки в зв‘язку з тим, що середня собівартість\nфільму знизилась до 3348 тис. крб (проти 6404 тис. крб. в 1952 році).\nНадалі фільмовиробництво стало не тільки рентабельним, а й\nвисокорентабельним виробництвом аж до розпаду СРСР та розвали\nРазом з тим, як буде показано далі в дипломній роботі, ми маємо\nоб‘єктивну можливість зниження собівартості виробництва фільмів, що\nможна вважати резервом для подальшого підвищення середнього рівня\nрентабельності фільма. А не скільки не принижуючи значення категорії\nкіновідвідування фільму глядачем, що лежить в сфері кінопрокату та\nкіномережі, та впливає на рентабельність фільму ще в більшій мірі ніж\nсобівартість виробництва, автор дипломної роботи розглядає можливості\nпідвищення рентабельності фільмів в сфері кіновиробництва,\nсконцентрувавши свою увагу на шляхах зниження собівартості виробництва\nфільмів, виявлені резервів, та показу можливостей їх використання в ім’я\nзниження собівартості виробництва фільмів.\nПерехід вітчизняного кіновиробництва на продюсерську систему\nорганізації у відповідності до реалій сьогодення та Закону України «Про\n2003-2007 роки» неодмінно приверне увагу кіновиробництва до пошуку цих\nрезервів та їх використання.\nКінофільм – унікальний продукт споживача, вартість якого визначається в\nсфері людських розумових та емоційних потреб. Унікальність цього\nпродукту зумовлює індивідуальність затрат суспільної праці на\nвиробництво окремого фільму. Це віддзеркалюється в доволі значній\nдиференціації в їх (фільмів) собівартості. Особливості виробництва\nфільмів відбиваються також на структурі собівартості, номенклатурі\nстатей витрат і навіть на методах калькування, що пов’язано з\nорганізаційним уособленням колективів знімальних груп від технічної бази\n(цехів) кіностудії. Генеральний кошторис фільму включає до себе всі\nвитрати, що мають місце на протязі всього циклу виробництва фільму, що\nздійснюється відповідно до режисерського сценарію та\nкалендарно-постановочного плану. Частина цих витрат може бути\nбезпосередньо віднесена на виробництво картини, являючись прямими\nвитратами, інша частина являє собою накладні витрати. Через те що,\nзнімальна група, не являється виробничим цехом, а користується\nпродукцією та послугами цехів технічної бази кіностудії, цехові накладні\nвитрати, як елемент витрат в калькуляції фільму відсутні. По іншому,\nвартість продукції та послуг цехів технічної бази, враховуючи і цехові\nнакладні витрати, входить в собівартість фільму в якості прямих витрат.\nВ результаті цього накладні витрати в калькуляції собівартості фільму\nобмежуються загальностудійними витратами (адміністративно-управлінчими,\nзагальновиробничими, обов’язковими відрахуваннями, обов’язковими\nвитратами, а також невиробничими витратами).\nВраховуючи це, або в результаті чого структура собівартості фільмів по\nкалькуляції досить суттєво відрізняється по елементах затрат від\nстудійного кошторису. Останній же мало чим відрізняється від кошторису\nна виробництво чисто промислового підприємства. складаючись з тих же\nелементів витрат (основні матеріали, електроенергія, паливо, заробітна\nплата, амортизація приміщень та оснащення). Кошторис на виробництво фільму хіба що додатково до цих елементів\nвключає затрати на гонорари авторам фільму, вартості літературного\nсценарію та музикальної партитури.\nСлід відзначити, що ні економічних ні юридичних передумов для\nпродюсерського кіно не створено, а тому перспектива вітчизняного кіно\nвиробника не зовсім визначена, як і раніше. В кіно рентабельність продукції визначається в основному його художніми\nдосягненнями та успіхом в прокаті. Такі високобюджетні „блокбастери”, як\n„Титанік”, „Матриця”, „Водяний світ”, „Щелепи” та інші незважаючи на\nбагатомільйонні витрати на їх виробництво досягли дуже високої\nрентабельності. Одним з найважливіших чинників підвищення рентабельності\nвиробництва фільмів являється зниження їх собівартості. В умовах низької\nбюджетної спроможності та засилля в кінопрокаті зарубіжного кіномотлоху,\nта зважаючи, що спроби вітчизняного кіно виробника поправить бюджет за\nрахунок високобюджетного кіно провалилися, вважаю своєчасним\n(актуальним) дослідити можливості підвищення рентабельності\nкіновиробництва за рахунок зниження собівартості. (питома вага цих\nвитрат сягає 3-5% всіх витрат на виробництво) Різниця між структурою собівартості фільмів та структурою собівартості\nвиробництва кіностудії торкається головним чином таких елементів витрат,\nяк заробітна платня та матеріали. В номенклатурі статей калькуляції фільму відбиваються лише витрати на\nзаробітну плату робітників знімальної групи та художньо-виконавчого\nперсоналу. Питома вага цієї статті в собівартості фільму складає не\nбільше 30%. А заробітна платня робітників виробничих цехів схована в\nстатті калькуляції під назвою „Послуги цехів”.\nПри врахуванні цього ховання в кошторисі виробництва студії, питома\nвага заробітної платні підніметься до 50-55%.\nАналогічним чином в статті „послуги цехів” сховані витрати на\nматеріали, споживані цехами, в процесі виробництва, в якості ж\nсамостійного елемента прямих витрат в калькуляції фільму відбиваються\nлише грошові витрати на основні технологічні матеріали, використані на\nвиробництві фільмів тобто, в основному, витрати на плівку. Питома вага\nцих витрат в собівартості фільму складає біля 3-4%, питома ж вага витрат\nна всі матеріали в кошторисі кіностудії на виробництво – понад 15%.\nІндивідуальна собівартість фільмів співвідноситься з порівняно міцною\nстійкістю структури витрат, в якій різко виділяються три види витрат,\nякі складають більше 80% собівартості. Сюди входять: заробітна платня\nробітників знімальної групи та художньо-виконавчого складу (біля 30%),\nпослуги цехів технічної бази кіностудії (біля 30%) та загальностудійні\nвитрати (біля 20%).\nСтійкість структури собівартості художніх фільмів сприяє плановій\nнормалізації найважливіших елементів витрат на виробництво (нормування).\nВперше, єдині обов’язкові для виробництва художніх фільмів нормативи\nбули введені в 1949 році. (Довідник основних виробничих нормативів по\nвиробництву художніх повнометражних (чорно-білих) фільмів.\nНа досвіді їх використання нормативи були покращенні та уточнені в 1953\nроці (Довідник по виробництву художніх кінофільмів. Держкіновидання 1953\nВ цих Довідниках нормуванню були піддані найбільш важливі\nтехніко-економічні показники: граничний метраж фільму, кількість\nзйомочних об’єктів, кількість та площа павільйонних декорацій, кількість\nдекорацій на натурі, подовженість окремих технологічних етапів\nпостановки, норми витрачання електроенергії, плівки і таке інше. Втілення в практику планування на кіностудіях єдиних нормативів\nбезсумнівно сприяло покращенню організації виробництва та зниження\nВведення чіткого нормування виробництва художніх фільмів значно\nпокращило організаційну та економічну сторони фільмовиробництва, але не\nпризвело до повного позбавлення таких недоліків, як перевищення\nкошторисів на виробництво фільмів та нераціонального використання цих\nПриймаючи до уваги те, що кількість фільмів збільшувалась, а значить\nсума коштів на їх реалізацію зростала, то збитки від цих вад були дуже\nзначними, нормативи на виробництво фільмів були знову переглянуті в 1956\nроці в бік їх ще більшого ужорсточення. (Довідник по виробництву\nхудожніх фільмів. Держвидавництво „Мистецтво”, Москва 1958р.).\nПоруч з загальним зниженням собівартості, техніко-економічна\nнормалізація виробництва фільмів призвела до скорочення діапазону\nіндивідуальних відмінностей в їх собівартості.\nПри правильному нормуванні витрат на виробництво фільмів їх\nдиференціація по собівартості повинна відбивати індивідуальні\nвідмінності в трудомісткості пов’язані з ступенем постановочної\nСлід при цьому мати на увазі, що крім постановочної складності\nпродовженість знімального періоду залежить також від продуктивності\nроботи постановочного колективу. Через те трапляється, що подовженість\nзйомок фільмів приблизно однакової постановочної складності значно\nТе, що продовженість знімального періоду здійснює вирішальний вплив на\nрівень собівартості фільмів красномовно підтверджується статистикою\nфільмовиробництва в 2002-2003рр.\nВиявлену залежність собівартості фільмів від продовженості циклу їх\nвиробництва можна уточнить, як функціональну залежність собівартості від\nфонду заробітної плати учасників знімального процесу. Чим коротший\nзнімальний період фільму, тим, за інших рівних умов менше витрачається\nзаробітної платні, тим відповідно, менше накладається на фільм\nзагальностудійних накладних витрат, тим, відповідно, нижче собівартість\nфільмів. Таким чином, виявлені вище відмінні особливості собівартості\nхудожніх фільмів приводять до висновку, що при вивчені резервів їх\nзміцнення основну увагу повинно бути зосереджено на можливостях економії\nзаробітної плати зйомочної групи та художньо-виконавчого персоналу, а\nтакож на зниження цін на продукцію та послуги цехів технічної бази\nкіностудії. А щодо загально студійних витрат, то являючись накладними витратами, вони\nзалежать головним чином від об’ємів основного виробництва, звичайно, є і\nтакий резерв зниження собівартості фільмів, як зниження витрат на\nматеріали, але в частині, відносно цін на них, цей резерв від студії не\nзалежить. Скорочення строків знімального періоду, як основного резерву\nзниження собівартості фільму однозначні росту продуктивності праці\nМатеріальним продуктом праці зйомочної групи являється\nвідзнятий відповідно до режисерського сценарію метраж плівки так званий\n„корисний матеріал” . Проте різні метри одного і того ж фільму можуть\nмати саму різну трудомісткість. ( Рівним чином різна загальна\nтрудомісткість окремих фільмів). На ряду з цим відсутні цілком спів\nвимірні одиниці затрат праці, подібні вимірникам, прийнятим в\nпромисловості (людино-день, людино-час, робочий день).\nЗнімальна група об’єднує осіб самих різних професій та\nкваліфікацій, при цьому її чисельний склад залежить від постановочної\nскладності фільму, і крім того він змінюється на окремих етапах\nвиробництва фільму. В зв’язку з вищеназваними труднощами, рух\nпродуктивності праці по студії в цілому, практично не враховується. В\nякості облікової одиниці затрат труда зйомочної групи використовується\nзнеособлена подовженість робочого часу –робоча чи зйомочна зміна.\nРобочими змінами вважаються зміни, витрачені на всі види робіт\nв знімальному періоді(підготовка, репетиції, освоєння декорацій чи\nінтер’єра, зйомка, переїзд, простої. Зйомочні зміни –це зміни витрачені\nтільки на зйомки, дозйомки та перезйомки).\nТаким чином, показник продуктивності праці зйомочної групи\nвиступає в формі виробки в сценарних („корисних”) метрах на зміну.\nВ співставленні зі змінним завданням продуктивності праці цей\nпоказник дає можливість судити про виконання зйомочною групою планової\nБоротьба за ріст продуктивності праці зводиться в кінці кінців\nдо економії часу, а також скорочення трудомісткості продукції.\nЯк уже зазначалося раніше, у виробництві фільмів переважають\nвитрати живого труда, при цьому, в значній частині –це витрати\nвисококваліфікованого, а через те висококваліфікованого труда творчих\nпрацівників. А тому, з точки зору росту продуктивності праці, як фактор\nзниження собівартості фільмів на кіностудіях, вирішальне значення\nнабуває абсолютна економія живого труда. Через це у виробництві фільмів мають надзвичайно актуальне\nекономічне значення такі міри, як систематичне втілення нових більш\nпрогресивних технічних засобів удосконалених технологій, широкої\nмеханізації виробничих процесів, автоматизація засобів управління\nтехнікою, покращення організації виробництва. Разом з тим, слід мати на\nувазі, що цей резерв продуктивності праці на кіностудіях найтіснішим\nчином переміщується з резервами фонду робочого часу і практично\nреалізується в формі його більш продуктивного використання знімальною\nТаким чином, при вивченні резервів зниження собівартості, як\nджерела росту рентабельності їх виробництва, основну увагу потрібно\nзвернути на вивчення можливості більш продуктивного використання\nзнімальними групами, фонду робочого часу в знімальному періоді.\nВраховуючи те, що продуктивність праці являється основним фактором, що\nвпливає на зниження собівартості фільмів, а продуктивність праці прямо\nзалежить від якості використання робочого часу знімальної групи в\nзнімальному періоді, то виявлення резервів робочого часу зйомочної групи\nприймає характер вирішального значення в питаннях підвищення\nпродуктивності праці, а тому в підвищенні рентабельності\nВ Радянській кінематографії, де кіно розглядалось як\n„найважливіше із всіх мистецтв” і не тільки як фактор ідеологічного\nвпливу на широкі маси населення, але як і на гілку промисловості (\n„інші види промисловості” ), яке приносило досить великі кошти в бюджет\nдержави, яке працювало досить ефективно, а значить досить рентабельно.\nОрганізаційній та економічній сторонам існування\nкінематографії приділялось досить значної уваги з боку держави. Були\nстворені ряд академічних закладів, які розробляли теоретичні та\nпрактичні засоби, як технічного переоснащення кіно виробника, так і\nвтілення нових організаційних та економічних форм.\nПлідно працював в Москві інститут „НИКФИ” (Науково-Дослідний\nКіно Фото інститут), видавались підручники, теоретичні довідники,\nнормативні документи та інше.\nДля виявлення резервів росту продуктивності праці, як\nосновного чинника росту рентабельності фільмовиробництва, в 70-х роках\nбули створені на всіх кіностудіях країни науково-практичні групи НОП\n(наукової організації праці). В ці ж роки на студіях втілювались в\nпрактику робіт зйомочних груп „сетевые графики”, мета яких чітке\nпланування строків виконання робіт та скорочення термінів виконання\nзйомочних робіт. Втілювалась в життя зйомочних груп і ідея постійно-діючих\nскладів зйомочних груп.\nВсі ці міри приносили позитивні дивіденди в справі зниження\nсобівартості виробництва фільмів, а значить і в рості рентабельності\nПри „НИКФИ” плідно працювала група „НОП”, очолювана відомим в\nколах вітчизняного кіновиробництва спеціалістом Левком Фуріковим, яка\nробила прогноз успішного просування фільму на базі вивчення інформації\nпро авторів фільму, популярності жанру, імен виконавців головних ролей,\nстроків випуску фільму, адресності фільму на глядача та інше.\nВідхилення Л.Фурікова в прогнозах знаходилися в діапазоні вод\n0 до 20%. При тих величезних зборах прокатних організацій за прокат\nфільму, що були на той час, ці прогнози давали повну впевненість в\nдоцільності виробництва (рентабельності) того чи іншого кінофільму.\nЧастина продукції кіностудії не вимагала такого прогнозування, так як\nвона переслідувала ідеологічну мету, а значить рентабельність\nвиробництва для таких фільмів не мала значення.\nФільми, які одержували прогноз у відповідності до його\nзначення, кіностудією чи запускались у виробництво чи відхилялись.\nНа кіностудії ім. О.Довженка, як на одній із великих\nкіностудій країни, була створена група „НОП”, яка успішно працювала , та\nдавала рекомендації щодо росту рентабельності кіновиробництва на\nМатеріалами цієї групи автор цієї роботи надалі буде\nкористуватись в своїх спробах науково довести вплив ряду чинників на\nпродуктивність праці зйомочної групи та виявленні резервів робочого часу\nзйомочної групи, як основного показника росту продуктивності роботи\nзйомочної групи. (Керівник групи-висококваліфікований фахівець,\nначальник відділу праці та заробітної платні кіностудії ім. О.Довженка,\nкерівник групи „НОП” О.І.Стрєлков).\nЗ переходом на нові умови виробництва в рамках ринкової\nекономіки групи НОП ліквідовані на всіх кіностудіях.\nПроте, проблеми підвищення рентабельності кіновиробництва не\nзникли, а стали ще більш нагальними. Ось чому це послужило приводом для\nнаписання дипломної роботи на тему: „Шляхи підвищення рентабельності при\nвиробництві художніх фільмів”.\nОскільки за останні 15 років вивченню резервів робочого часу\nзйомочної групи, як основного чинника зниження собівартості фільму на\nкіностудіях України, та і не тільки, ніхто не приділяв ніякої уваги, та\nоскільки більшість причин залишаються тими ж, я знаходжу можливим\nвикористати в своїй дипломній роботі матеріали групи НОП кіностудії ім.\nО.Довженка, як такі, що не втратили своєї актуальності. В роботі наряду\nз матеріалами групи НОП кіностудії ім. О.Довженка використана інформація\nгрупи НОП Одеської кіностудії, „Мосфільма”, „Ленфільма”, студії ім.\nМ.Горького, а також довідкова література з цієї теми. (перелік подано в\nВідповідно і резерви робочого часу зйомочної групи (різниця між\nдовжиною робочого періоду і продуктивно витраченим часом) складаються за\nрахунок непродуктивного використання днів календарного періоду зйомок та\nгодин робочих змін.\nРозглянемо це питання на матеріалах, що відбивають фактичний стан\nп/п\tКатегорії витрат робочого часу\tВ середн.\nпо 4 кіност. 54(фільми)\tВ тому числі\n(20 ф-мів)\t„Ленфільм”\n(10 ф-мів)\tКіностудія ім.О.Горького\n(13 ф-мів)\tКіностудія ім.О.Довжен-\n1.\tПідготовчі роботи\t2,3\t2,0\t1,9\t3,0\t2,4\n2.\tОсвоювання та репетиції\t2,4\t2,3\t2,5\t2,7\t2,0\n3.\tЗйомки 15,0\t15,1\t14,5\t15,4\t14,8\n4.\tВ тому числі\t—\t—\t—\t—\t—\n5.\tПавільйон 6,9\t7,2\t7,0\t6,8\t6,5\n6.\tНа натурі\t8,1\t7,9\t7,5\t8,6\t8,2\n7.\tПерезйомки, дозйомки\t0,4\t0,7\t0,5\t0,4\t—\n8.\tПереїзди\t1,3\t1,2\t1,1\t1,6\t1,4\n9.\tПростої\t4,5\t4,2\t5,3\t3,1\t5,7\n10.\tВихідні дні\t4,1\t4,5\t4,2\t3,8\t4,7\n11.\tВсього 30,0\t30,0\t30,0\t30,0\t30,0\nЯк ми можемо бачити на таблиці, безпосередньо на зйомки фільму\nвикористано в середньому 15 днів в місяць (15,4 дні, включаючи до зйомки\nта пере зйомки), тобто 58% фонду робочих днів зйомочного періоду (який\nскладається з календарних днів за мінусом вихідних днів). Простої\nскладали 4,5 днів в місяць або 17,4% фонду робочих днів. З аналізу\nвиборочних матеріалів можна довести, що близько половини цілоденних\nпростоїв в роботі зйомочних груп виникає із-за неявки акторів та\nнепогоди (при зйомках на натурі), решта простоїв являються даниною\nпоганої організації зйомочного процесу. Навіть при частковій ліквідації\nцього недоліку, по меншій мірі, 2,5 дні простоїв в місяць можна обернути\nв фонд продуктивного використання робочого часу.\nПро використання зйомочними групами робочого часу можна цілком\nоб’єктивно судити за даними фото хронометражних спостережень за роботою\nв зйомочному періоді.\nТака робота була підготовлена та проведена спільно з кіностудіями\nлабораторією техніко-економічних досліджень «НИКФИ».\nВперше була здійснена на студії „Мосфільм” в 1948 році і повторювалась\nпо покращеній методиці в розширених масштабах на чотирьох ведучих\nкіностудіях країни. На кіностудії ім. О.Довженка вона була проведена в\n1955 році. Хронометражем було охоплено 252 робочі зміни в павільйонах на\nвиробництві 23 повнометражних художніх фільмів.\nСлід відзначити, що спостереженню підлягали не індивідуальна робота\nкожного учасника зйомок, а заздалегідь визначені найважливіші елементи\nта операції технологічного кіно зйомочного процесу, зведені в єдину\nПриймаючи до уваги те, що часто на знімальному майданчику одночасно\nвиконуються дві і більше операцій, одна з яких – приймається за основну,\nа решта за сумісні.\nВикористання робочого часу зйомочної зміни за даними хронометражу\nподаються в наступному порядку:\nОперації\tОсновний час (в процентах до величини робочої зміни)\tСумісний\nчас (в процентному відношенні до основного часу по даній операції)\n1\tУстановка світла та кадру\t44,8\t26,7\n2\tРежисерські вказівки та репетиції\t27,3\t15,1\n3\tЗагально підготовчі роботи по кадру\t10,0\t82,0\n4\tПроби та фотозйомки\t1,1\t0,4\n5\tКінозйомки\t1,9\t—\n6\tПерерви та простої\t14,9\t—\nВсього 100,0\t24,3\nЯк бачимо із таблиці на операції по установці світла на об’єкти зйомок\nта по установці кадру операторською групою було витрачено в середньому 3\nгодини 23 хвилини, або 44,8% робочого часу зміни. Крім того, ніж\nоперації виконувались на протязі 54 хвилин в процесі виконання другими\nучасниками зйомочної групи інших операцій. Цей додатковий час складає\n26,7% до основного часу. Таким чином, робота операторської групи\nпродовжувалась в середньому 4 години 17 хвилин.\nСудити про те, наскільки продуктивно витрачався цей час, допоможе\nнаступна розшифровка (таблиця)\nп/п\tОперації\tРозподіл витрат основного часу (в процентах до результату)\n1\tУстановка кадру та точки зйомки\t18,0\t37,7\n2\tУстановка світла\t55,2\t14,5\n3\tВ тому числі загальне освітлення\t31,5\t21,0\n4\tВисвітлення акторів\t17,2\t15,4\n5\tМіждублеві поправки, корекція\t6,5\t7,6\n6\tУстановка камери та технічних пристосувань\t14,2\t30,5\n7\tПідготовка та розстановка освітлювальних приладів\t12,6\t45,6\nВсього 100,0\t26,7\nЗ перерахованих операцій лише перші дві (установка точки зйомки і кадру\nта установка світла) безумовно можуть рахуватися основною\nвиробничо-творчою працею операторської групи. Решта ж операцій, на які\nвитрачується до 27% часу робочої зміни, являються по суті\nпідготовчо-допоміжними роботами до установки світла та кадру.\nРозподіл часу операторської групи за окремими операціями і\nспіввідношення витрат основного та суміжного часу суттєво відрізняються\nяк в окремих зйомочних групах так і на окремих кіностудіях, відсутністю\nєдиної технології установки кадру.\nНаприклад, допоміжні роботи по підготовці та розстановці освітлювальних\nприладів на „Мосфільм” забирали в середньому 40 хвилин, в той час, як на\nкіностудії ім. О.Довженка витрачається часу на ці роботи приблизно в 2\nрази менше. Допоміжні операції по установці, перевірці та наладці\nзйомочної камери та операторських пристосувань в значній своїй частині\nповинні суміщатись з іншими операціями. За рахунок основного часу\nдопускається проводить тільки такі невідкладні операції, як чистка від\nпилу, зміна об’єктивів і таке інше. Такі ж операції, як розстелення\nпанорамних рейок чи збірка пристосувань для установки зйомочної камери\nповинні суміщатись з установкою загального освітлення, або підготовкою\nта розстановкою освітлювальних приладів, або ж загальними підготовчими\nроботами по кадру.\nФакти свідчать про те, що в більшості випадків на установку світла по\nкадру витрачається часу значно більше, ніж це необхідно технологічно, як\nв результаті недостачі освітлювальної техніки, так і, головним чином, за\nнезадовільної організації зйомочного процесу. Матеріали хронометражу\nкрасномовно засвідчують про залежність затрат часу на установку світла\nта кадру, від якісної підготовки художньо-творчого вирішення кадрів,\nзапланованих на даний зйомочний день. Чіткість та узгодженість між\nрежисером та оператором з питань послідовності зйомок кадрів,\nоператорської схеми освітлення, мізансцен, точок зйомок та інших\nвиробничих питань, як правило, скорочують витрати часу на операторські\nроботи. Навпаки, при відсутності такого узгодження та якості, тобто при\nнеорганізованій, безплановій роботі, часу на установку світла та кадру\nзатрачується набагато більше, при чому складається враження, що в цьому\nповинен виключно оператор. Насправді ж не менше, а навіть в більшій мірі\nвинним є режисер.\nВищесказане підтверджується розробкою вибіркових даних хронометражу\nроботи на 30 зйомочних змінах, на протязі яких були відзняти 133 кадри.\nЗ них по 97 кадрах мізансцени були визначені зарані, а по 36 кадрах\nмізансцена розроблювалась в процесі установки світла. Виявилось, що в\nтих випадках, коли мізансцени попередньо не були розроблені, часу на\nоператорські роботи витрачались на кіностудії ім. О.Довженка в 2,3 рази,\nа на „Мосфільмі” в 5,7 разів більше (на один кадр), ніж в тих випадках,\nколи мізансцени були вирішені заздалегідь.\nТаким чином, важливими умовами більш продуктивного використання\nзйомочного часу операторською групою являються загальне покращення\nорганізації виробництва, чітка технологічна регламентація операцій по\nустановці світла і кадру, а також насиченість кіностудій удосконаленою\nапаратурою, що дозволить заздалегідь підготовить установку світла на\nкількох точках зйомок і звести до мінімуму перестановку освітлювальних\nНа операції режисерської групи витрачалось в середньому за зміну 2\nгодини 4 хвилини та додатково за рахунок робочого часу інших операцій\n(суміжний час) 19 хвилин, тобто всього 2 години 23 хвилини.\n№\tОперації\tРозподіл витрат основного часу (в процентах до всього)\nНаявність міждублевих репетицій, на які витрачається майже 1/5\nрозглядуваного часу, являється результатом головним чином творчого не\nдоопрацювання матеріалу, який знімається. Безсумнівно, щоб під виглядом\nдублів тут ховаються відступи від режисерського сценарію, тобто\nваріанти. А тому, міждублеві репетиції в великих об’ємах не можна\nпризнавати закономірними і цей час, за виключенням невеликої його\nчастини повинно бути віднесено до резервів. Тим більше неприпустимо\nпризнавати розучування акторами тексту на зйомочній площадці. Негативним моментом в режисерській розробці являється також низький\nпроцент (відсоток) суміжних робіт (15%). А між тим вибір мізансцени та\nрепетиції, могли б в значно більшій мірі суміщатися з операціями по\nустановці світла на акторів та з установкою загальнозаповнюючого світла.\nЗначить, більш продуктивне використання часу режисерською групою вимагає\nпідвищення питомої ваги суміжних робіт, скорочення міждублевих репетицій\nта винос за рамки зйомочного дня розучування тексту ролей акторами.\nЗагальне підвищення якості підготовки до зйомок режисерів і акторів\nзабезпечує скорочення витрат часу на кожний кадр, що дозволить знімати\nїх більше за зміну, а значить підвищити виробку зйомочної групи.\nКожна зміна точки зйомки викликає необхідність підготовки до зйомочного\nЗагальні підготовчі роботи включають слідуючи операції: обставлення\nдекорації меблями та реквізитом, відмикання чи перестановку стін та\nдеталей декорації, пересування декорацій, підготовка підлоги\n(підметання, миття підлоги, натирання мастикою і таке інше). Сюди слід\nвіднести витрати часу на поправку гриму, костюмів, підготовку та\nопробування спецефектів і інші роботи по підготовці кадру до зйомок.\nНа всі ці операції за даними фотохронометражу витрачалось 45 хвилин\nосновного робочого часу зміни та 37 хвилин за рахунок сумісництва з\nіншими операціями (розстановкою і підготовкою освітлювальних приладів,\nустановкою заповнюючого світла та інше).\nСлід відзначити, що на різних студіях витрати цього часу різні. Та\nтенденція витрат однакова.\nЧіткий розподіл завдань між допоміжним складом зйомочних груп та\nперевірка виконання являють собою головний метод найбільш ефективної\nорганізації роботи по підготовці кадру, що дозволяє скорочувати час на\nВ нашому випадку (а він є типовим) безпосередньо зйомка фільму, тобто\nробота кінокамери, продовжувалась всього 9 хвилин, або 1,9% часу зміни.\nПроцес зйомки фіксується з моменту початку роботи камери за сигналом\nрежисера „Мотор” до закінчення роботи кінокамери за сигналом також\nЗа цей час, враховуючи стандартну швидкість руху плівки в зйомочній\nкамері, повинно було витрачено біля 245 метрів плівки. На що\nвитрачається цей час та плівка видно з таблиці:\nп/п\tКатегорія витраченого часу.\tВитрати часу (в хвилинах)\tВитрати плівки\n(в метрах)\tВитрати плівки на 1 сценарний метр фільму (в метрах)\n2.\tВ тому числі сценарний метраж (який ввійшов в фільм).\t1,1\t29\t1,0\n4.\tТехнологічно невраховані збитки („холостий” прогін плівки через\nзйомочну камеру).\t1,9\t50\t1,7\nНа зйомку дублів, тобто повторних зйомок кадру, витрачалось більш ніж\n1/3 зйомочного часу. Та ще більше витрачалось часу та плівки на зйомку\nзайвого проти сценарного метражу, що свідчить про заниження метра\nжування кадрів в режисерських сценаріях. Це показує, що наміри режисера\nформально „вкласти” сценарій в встановлений планом метраж при написанні\nрежисерського сценарію; при зйомках приводить до тяжких для виробництва\nнаслідків: занижується виробка зйомочної групи (їм зараховують\nсценарний, а не фактичний метраж) і з’являється відзнятий проти\nсценарного метражу матеріал, значна частина якого не використовується.\nПоряд з цим в режисерських сценаріях простежується тенденція до\nнадмірного роздрібнення кадрів.\nСередній фактичний показник виробки в зміну складав 45 метрів. Але за\nцією середньою цифрою ховаються значні відхилення на окремих студіях та\nТаке значне розшарування середніх показників результатів роботи\nзйомочних груп на окремих студіях засвідчує про те, що окрім загальних\nдля всіх студій має ще й свої резерви, пов’язані зі специфічними\nособливостями даної студії, що склалась з багаторічної практики\nп\tПоказники результатів роботи\tВ середньому по 4-х студіях\tПоказники по\n„Мосфільм”\tСтудія ім. М.Горького\t„Лен фільм”\tКіностудія ім. О.Довженка\nВ середньому простої та перерви в роботі складають 1 год. 0,7 хв. за\nзміну, тобто 15% всього часу зміни. Розглянемо таблицю\n5\tНеготовність освітлювальної , зйомочної, та звукозаписуючої\nЯк бачимо в таблиці, сама розповсюджена причина внутрішньозмінних\nпростоїв –це відсутність на знімальній площадці тих чи інших учасників\nзйомок, що потрібно віднести за рахунок їх недисциплінованості. До тієї\nж причини слід віднести марнування робочого часу на розмови з тим, що не\nмають ніякого відношення до виробництва ( до зйомок даного об’єкту). На\nці дві причини приходиться 43% загального часу простоїв та перерв ( в\nобстежу вальних листах заносилися лише ті випадки порушення дисципліни,\nякі приводили за собою простої, втрати часу, та не реєструвались ті\nвтрати, що не приводили до прямих збитків часу, проте відволікали\nпрацівників зйомочної групи від зйомочного процесу, що не могло\nвідбитися на якості та продуктивності праці.\nДезорганізація, викликана відсутністю в потрібний момент того,\nчи іншого робітника чи учасника знімального процесу, відразу\nвідзначається на результатах виробництва ( як на якості відзнятого\nматеріалу так і на його кількості. Тема нашої роботи обмежує розгляд\nцього впливу в рамках тільки кількісної сторони, тобто вплив негативних\nфакторів на продуктивність зйомок ).\nСлід звернути увагу на високу питому вагу простоїв з причин\n„інших”. Більшу частину цих „інших” причин складають простої знімальної\nгрупи пов’язані з п’ятихвилинними перекурами для освітлювачів. На\nпрактиці ці „п’ятихвилинні перекури” перетворюються на перерви для всієї\nРозповсюджені також порушення нормальної (8-годинної) подовженості\nТак з 252 зйомочних змін, що були охоплені хронометражем, 139 змін були\nскороченими, а 68 – подовженими.\nВ результаті скорочення змін було витрачено 8,3% робочого часу, в\nкомпенсовано за рахунок подовження змін – всього 2,6%. Як бачимо,\nзагублено робочого часу в результаті таких маніпуляцій з подовженістю\nробочих змін – 5,7%.\nПідбиваючи підсумки ефективності використання знімальною групою\nзйомочного часу можна сказати наступне: що за час знімальної зміни (8\nгодин робочого часу) знімається в середньому 0,8 зйомочних об’єктів,\n11,1 кадрів та 67 корисних метрів фільму (зйомки в павільйоні). При\nцьому робочий час знімальної зміни можна розкласти на три основні\nчастини, що дасть можливість проаналізувати ефективність витрат часу, на\nзйомочній площадці (дані по кіностудії ім. О.Довженка за 1998-2000\nЗ даної таблиці ми бачимо, та можемо зробити висновки, що ми маємо\nзначні резерви робочого часу, та можливості використати їх шляхом\nвинесення за рамки знімальної зміни допоміжних робіт та максимального\nскорочення втрат робочого часу за рахунок чіткого дотримання\nподовженості робочого дня. Джерелом економії робочого часу зйомочної\nзміни також являється раціональне сумісництво робочих операцій\n(наприклад, корекція світла та поправка костюмів, гриму: або, репетиції\nз акторами та „відпочинок” освітлювальних приладів, примірка фокусних\nточок та інше). Якби підняти середній рівень сумісних робіт з 25% до 35%\n(що приблизно відповідає практиці роботи деяких знімальних груп) та\nекономія часу робочої зміни підвищиться на 15% (з 30% до 45%).\nЦе наглядно показує порівняльна таблиця використання робочого часу на\nкіностудії „Мосфільм” зйомочними групами, що широко втілювали в життя\nсуміжність операцій на знімальній площадці.\nп/п\tПоказники Фактичні витрати робочого часу (в хвилинах)\tВитрати\nробочого часу при піднятті рівня сумісництва операцій (в хвилинах)\n4.\tРепетиції тексту.\t5\t1\t—\t—\nБ\tПростої перерви та скорочення робочого дня.\t94\t—\t9\t—\n46,0\t—\t15,5\t—\nСуміжний час в відсотковому відношенні до основного часу.\t—\t27,6\t—\nДо недоліків, що гальмують зростання продуктивності праці зйомочних\nгруп, належить, передусім, відсутність та порядок запуску фільмів у\nвиробництво. А від того, які саме і в яку пору року починаються зйомки\nфільмів, суттєво залежить ритмічність роботи студії, ефективність\nвикористання павільйонної площі та інших засобів технічної бази\nкіностудії. Недоліки сценаріїв, часта їх незавершеність, приводять до\nпорушення термінів виробництва, викликаних поправками, для покращення\nякості матеріалу. Для того, щоб уникнути цього негативного явища,\nнеобхідно по-перше: мати на студії достатню кількість повноцінних\nлітературних сценаріїв, відмінних за тематикою, жанрами, постановочною\nскладністю, відповідним різним умовам виробництва. При цьому важливо,\nщоб для кожного сезону року була достатня кількість сценаріїв,\nвідповідних даному сезону та намічених в сценарії натурних зйомках.\nПо-друге, не менш важливо, провести цикл підготовчих робіт в\nЯкісно проведений підготовчий період, що завершується підготовкою та\nпроведенням захисту постановочного проекту фільму, закладає міцні основи\nпродуктивної роботи зйомочної групи в самий відповідальний виробничий\nетап – зйомочний період.\nВ постановочний проект фільму, крім режисерського сценарію,\nгенерального кошторису, календарно-постановочного плану входять, кіно\nпроби, замальовки за кадрами, що фіксують мізансцени, знімальні карти,\nпроекти художньо-декоративного оформлення (ескізи, креслення,\nпланування, макети декорацій, додекорировки), виробничо-технічні\nмонтування, звукові експлікації інше.\nПри недооцінці ролі підготовчого періоду, чи слабому його проведенні\nзначна частина художньо-творчих робіт, що повинні бути зроблені в період\nпідготовки, виконуються в зйомочному періоді.\nДля цього в зйомочному періоді навіть передбачається спеціальні дні для\nпідготовок, репетицій, освоєння. В дійсності ці дні не використовуються\nдля художньо-творчої роботи, а перетворюються в прихований резерв для\nзбільшення числа зйомочних днів, використання якого дозволяє\nкомпенсувати недовиконання зйомочної виробки.\nВивчення даних хронометражних досліджень виявило два характерних\nвипадки використання не за призначенням днів, що плануються зйомочній\nгрупі для освоєння декорацій та репетиційної роботи в ній. Так, якщо\nдекорація готова та обставлена, актори на місті та знають свої ролі,\nдень освоєння, як правило, перетворюються в звичайний зйомочний день. У\nвипадку ж, коли умови для зйомок відсутні, день освоєння перетворюється\nв день технічної підготовки, а саме ж освоєння декорацій та репетиції в\nній проходить безпосередньо в дні зйомок.\nОсь тут і втрати робочого часу. Прийнято, що основними завданнями\nзйомочної групи в дні освоєння та репетицій являється перевірка\nзагальної готовності об’єкта, визначення послідовності зйомок кадрів,\nустановка світла, зйомка проб для перевірки вірності освітлення. Цим\nсамим повинно бути забезпечено початок зйомочних робіт для наступної\nзміни. Між іншим, приклади показують, що в дні освоєння, фактично\nдекорації не освоювались, послідовність зйомки кадрів та мізансцен не\nнамічалась, не репетирувались і основні сцени. Оскільки репетиції\nпереносились на зйомочні дні, то і, звичайно, відсувались часи зйомок\nпершого дубля в день зйомок першого дубля. Дійсно, дані хронометражних\nспостережень показують, що перший кадр (дубль) знімався в середньому\nчерез 3 години після початку зйомочної зміни. (в 20% облікованих змін\nзйомки починались в другій половині дня, а в 10% — в кінці дня)\nТаким чином, оправданість виділення для зйомочних груп спеціальних днів\nосвоєння та репетицій не зовсім підтверджена. Для невеликих зйомочних об’єктів такі дні безумовно не потрібні.\nВідносно ж спеціальних днів підготовки (технічної), призначених для\nобстановки декорацій меблями, реквізитом та іншим постановочним\nреманентом, то вони повинні виконуватися частиною робітників зйомочної\nгрупи паралельно із зйомками в інших декораціях (чи на натурі).\nСлід дійти до висновку, що підготовку та освоєння декорацій доцільно\nздійснювати не за рахунок основного зйомочного часу, а вивільнені в\nзв’язку з цим дні освоєння та репетиції, використати для скорочення\nстроків зйомочного періоду.\nТакого організаційного принципу притримуються більшість зарубіжних\nкіностудій. Наприклад на англійських студіях фільм знімається щоденно,\nкрім субот і неділь, по 9 годин, тобто 22-23 дні в місяць. Таким чином,\nпри середній виробці 50 метрів, фільм, довжиною 2500 метрів знімається\nза 50 робочих днів, тобто трохи більше двох місяців.\nХарактерно при цьому, що перший дубль (кадр) знімається звичайно не\nпізніше однієї години після початку зміни, тобто набагато раніше, ніж на\nнаших студіях. Одна із причин цього заключається в тому, що робочий день\nосвітлювачів, робочих впорядників, гримерів, починається на годину\nраніше, ніж робочий день основної групи. Дякуючи цьому, зйомочна група,\nприйшовши на роботу, не тратячи часу на підготовку, приступає\nбезпосередньо до зйомок. Репетиційні роботи в декораціях забирають\nмінімального часу, при чому актори, як правило, добре знають свої ролі\nБезперервність зйомок створює об’єктивну необхідність кропіткої і\nдетальної підготовки, як художньої, так і виробничої сторони процесу\nстворення фільму, обмежуючи можливість для імпровізації на зйомочній\nКажучи другими словами, скорочення строків зйомки фільмів потребує\nперенесення центра тяжіння художньо-творчої роботи над фільмом із\nзйомочного періоду в підготовчий.\nРене Клер: „У мене фільм готовий в моїй голові. Залишилось його тільки\nМожливість знімати кожен день і безперебійно на зарубіжних студіях\nзабезпечується також за рахунок повного забезпечення зйомочних груп\nпавільйонною площею та всіма засобами технічної оснащеності. Наприклад, англійські кіновиробничі фірми, звичайно виділяють кожній\nзйомочній групі три повністю офактурені декорації, обставлені меблями,\nреквізитом, бутафорією та освітлювальною апаратурою. Для зйомок група одержує на весь період зйомок фільму від 1,5 до 2\nпавільйонів за тим, що роботи по збірці, розборі, обстановці, фактуровці\nдекорацій не заважали безперервнсть зйомок. Аналогічно забезпечуються\nрезерви апаратури, та оснащення, що служить страховкою від всяких\nвипадковостей, що могли б привести до зриву завдань по зйомках фільму. Боротьба за подальше скорочення строків зйомки фільмів потребує\nкорінного покращення методів планування запуску фільмів в виробництво з\nрозрахунком на ритмічну роботу студії, найкраще використання\nпавільйонної площі та максимальну кількість зйомочних днів в місяць по\nкожному фільму. Необхідно йти до того, щоб в зйомочному періоді одночасно перебували не\nбільше тієї кількості фільмів, яка забезпечить зйомочній групі\nбезперервність переходу із однієї декорації в іншу.\nЦей метод організації зйомок практикується на студіях, але в далеко не\nповній мірі. Існує думка, що здійснення принципу безперервності\nзйомочних робіт груп може викликати скорочення обсягів виробництва\nфільмів. Така точка зору ґрунтується на невірному представленні, ніби\nкіностудії вже працюють на граничній потужності. А між тим\nбезперервність роботи зйомочних груп в павільйонах значно підвищує\nоборотність їх площ, тобто підвищує номінальну потужність кіностудії. В\nцьому можна впевнитись з наступного приблизного розрахунку по кіностудії\nКорисна площа чотирьох павільйонів кіностудії складає 4780м2. Середня\nплоща декорації складає 300м2 (за звітними даними 1982 року).\nДля забезпечення безперервності зйомочних робіт кожна група повинна\nмати в своєму розпорядженні площадки для трьох декорацій (одна в\nрозбудові, друга в зйомці, третя в розборі), що потребує закріплення за\nгрупою в середньому півтора павільйону загальною площею 900-1000м2\nВ цих умовах в зйомочному періоді одночасно можуть перебувати 5\nзйомочних груп (4780;950).\nЯкщо метраж фільму, відзнятих в павільйонах в середньому рівняється\n1600м, а норма виробки в зміну 70м, тобто потрібно 23 зйомочні зміни, то\nпри 22 зйомочних змінах в місяць, зйомки в павільйонах можуть бути\nвиконані за 1,15 місяця.\nПрава та взаємні обов’язки зйомочних груп та цехів технічної бази\nкіностудії не розмежовані з певною чіткістю, а головне вони не\nзакріпленні практичною можливістю застосування дійових санкцій у\nвипадках порушення зобов’язань .\nА це ставить оцінку та матеріальне заохочення зйомочної групи в\nзалежність від незалежних від неї причин. Наприклад, собівартість\nфільму, за яку несе відповідальність зйомочна група, залежить при інших\nрівних умовах, від ритмічності роботи кіностудії, на протязі року. Як правило, в першому кварталі року та в першій половині року валова\nпродукція студії менша, ніж в інших кварталах та другій половині року.\nЗагальностудійні ж витрати відносяться на собівартість фільму\nпропорційно до прямих витрат.\nВ зв’язку з цим по фільмах, які знімаються в першому кварталі, звичайно\nодержується перевитрати порівняно з кошторисом, які від зйомочної групи\nне залежать. До такого ж результату приводять і перевитрати кошторису\nзагально студійних витрат.\nНерівномірність завантаження кіностудії приводить також до значних\nколивань собівартості продукції та послуг технічної бази кіностудії на\nпротязі року. В періоди найменшого завантаження цехів ціни, як правило,\nнабагато вищи за планові. Проте всяке перевищення фактичних витрат над\nплановим, як і взагалі любий збиток при сьогоденному стані речей на\nстудіях, списувати нікуди, як на собівартість того чи іншого фільму,\nтобто на ту ж зйомочну групу. Таким чином сьогоденна практика госпрозрахункових відносин на\nкіностудіях не задовільна. Вона потребує як мінімум здійснення таких\nзаходів: Ввести нову, більш завершену методологію внутрістудійного планування та\nобліку, яка вимагала б в собі більш уніфіковану систему планових та\nоблікових показників для зйомочних груп, цехів та відділень технічної\nРозробити та ввести в практику уніфіковані планові середньопрогресивні\nнорми витрат праці, матеріалів, томлива, електроенергії та інше на\nодиницю продукції і на послуги цехів технічної бази:\nНа базі цих нормативів ввести цінники на всі види продукції, робіт,\nпослуги цехів та відділів технічної бази:\nРезультати роботи зйомочної групи оцінювати тільки з урахуванням\nфакторів, залежних від дії роботи:\nРаціонально переглянути систему оплати праці всіх категорій студійних\nпрацівників, з метою різкого підвищення їх матеріального зацікавлення в\nпошуках завдань та якості фільму.\nОсобливо пов’язати цю взаємозалежність до основного складу зйомочної\nгрупи. Питання про найбільш економічно доцільних формах кооперування\nдвох головних підрозділів в виробництві фільмів – зйомочної групи та\nтехнічної бази та відповідних форм управління вирішено на кіностудії\n„Мосфільм” шляхом створення концерну.\nРозділ крупних кіностудій (на прикладі „Мосфільму”) на самостійні\nгоспрозрахункові підприємства можна рахувати своєчасним. Національна кіностудія художніх фільмів ім. О. Довженка з 2004 року\nзбирається реформуватися в такий спосіб.\nОдин із підрозділів стане кінофабрикою – технічною базою для зйомок\nфільму, а другий підрозділ – творчі об’єднання, що готують проекти\nфільмів та формують зйомочні групи, здійснюватиме художньо-творчий та\nорганізаційно-виробничий процес створення фільму.\nВ цьому випадку взаємини між кінофабрикою та виробничо-творчим\nоб’єднанням (або Студією), регулюватимуться договірними відношеннями. Це\nй будуть відношення повного госпрозрахунку. Будуть знищені\nбезвідповідальність, підніметься матеріальна зацікавленість та\nвідповідальність за результати праці, виникне об’єктивна необхідність в\nпостійному покращенні методів і форм організації виробництва та\nРазом з тим буде помилкою розцінювати що розділ кіностудії, нині\nєдиного підприємства, на самостійні підприємства само по собі вирішить\nкорінні художні та економічні проблеми виробництва фільмів.\nТакий розділ зробить тільки передумови підвищення художнього та\nтехнічного якостей фільму, покращення організації виробництва та\nзниження собівартості фільмів.\nБезумовно, що вищеназвані заходи в області підвищення продуктивності\nпраці зйомочних груп в умовах відділення технічної бази від зйомочних\nгруп практично виявляться ще більш необхідними, простіше реалізуючими та\nбільш ефективними. Необхідно лише, щоб реорганізація управління була ретельно підготовлена\nта здійснювалась послідовно та безкомпромісно. Крім покращення форм та методів організації виробництва важливою умовою\nзростання продуктивності праці зйомочних груп являються упорядкованість\nтехнічної регламентації виробництва та підвищення рівня технічного\nРегламентацією повинні бути охоплені всі технологічні процеси\nвиробництва фільмів, за виключенням тих процесів, які відносяться до\nчисто художньо-творчої діяльності.\nНе можна, наприклад залишати без всякої регламентації роботу\nкінооператорів, звукооператорів, освітлювачів. Кожен оператор працює, як\nправило, на свій розсуд, використовуючи особисті навики, та накопичений\nдосвід. Досвід кращих операторів систематично не вивчається, не узагальнюється,\nне стає надбанням для операторів. Природно, що при цьому технічні засоби\nта прийоми, що допомагають прискоренню та підвищенню якості зйомок, не\nвикористовуються в достатній мірі, мало того вони не відомі широкому\nколу операторів. А між тим в сфері праці операторської групи є такі ефективні засоби\nсучасної техніки, як дистанційне управління освітленням, широке\nвикористання ламп накалювання, механізація засобів операторської\nтехніки, відеокамера, відео контроль, сучасна експонометрія і таке інше.\nТехнологічною регламентацією повинен бути охоплений і загальний порядок\nробіт на знімальному майданчику.\nКожен зйомочний день повинен бути використаний за прямим призначенням,\nз тим, що за його межі мають бути віднесені якомога більше об‘єм робіт\nпідготовчого характеру. Знімальним групам виходити на зйомки без\nзаздалегідь складеного плану, що передбачає, як мінімум, послідовність\nзйомки кадрів, точки зйомок, мізансцени, схеми освітлення, мінімально\nпереставляючи освітлювальних приладів та інше – не дозволяти. Наряду з цим, важливо чітко визначити характер репетиційних робіт в дні\nзйомок. Ці роботи необхідно обмежить уточненням мізансцен, в умовах\nконкретної декорації, відпрацювання жестів та діалогів акторів в їх\nзв’язку з підготовленим в декорації реквізитом та технікою.\nСлід технологічно регламентувати ті конкретні роботи, які без втрат для\nякості можуть виконуватися паралельно, з тим, щоб добитись найбільш\nвисокого рівня суміщення робіт.\nПравильна технологічна регламентація тих операцій зйомочного процесу,\nякі можуть бути регламентовані, не тільки не притиснуть художню\nдіяльність режисера, оператора, художника, але нададуть їм більш чіткі\nвиробничі форми, підвищать їх продуктивність та підвищать\nвідповідальність за виконання норм продуктивності зйомочного процесу. Важливою умовою продуктивності праці зйомочної групи являється також,\nвисокоякісне та безперебійне обслуговування їх цехами технічної бази\nФакт що кількість і якість технічного оснащення кіностудій уже не\nвідповідає рівню сучасного кіновиробництва.\nТехніки на студії мало і вона в значній мірі застаріла фізично та\nморально. Не достає сучасних зйомочних камер, оптики, мікрофонів,\nоператорських кранів, штативів, світофільтрів та інших засобів так\nназваних „малої студійної техніки”, системи запису багатоканальної звуку\n„Долбі” та інше.\nЗначну економію часу та праці при виробництві фільмів можуть давати\nподальше покращення використання фундусного господарства ( стандартні\nдеталі декорацій) та попередня зборка вузлів декорацій та їх фактуровка\nв спеціальних приміщеннях – колекторах, що набагато прискорює\nоборотність павільйонної площі (підраховано, що це може скоротити все\nбудівництво декорації приблизно в 1,5 раз).\nПідвищення рівня технічного оснащення кіностудії потребує відповідних\nкапіталовкладень і, можливо, навіть приведе до деякого росту\nсобівартості одиниці продукції (фільму). В зв’язку з цим виникає\nнеобхідність вивчення питання економічної ефективності капіталовкладень\nта використання нової техніки на кіностудії. Має бути внесена повна ясність в питаннях про вимірювання виробничої\nпотужності кіностудії та її резервах, при цьому, в першу чергу в\nчастині, що відноситься площі зйомочних павільйонів, як головного\nпоказника потужності кіностудії.\nПри вивченні питання зниження собівартості фільму, слід прийняти до\nуваги, що структура собівартості змінюється дуже мало. Майже 80%\nсобівартості фільму складають три найважливіших види витрат: заробітна\nплатня, оплата послуг, цехів технічної бази та загальностудійні витрати.\nВсі ці види витрат прямо залежать від термінів виробництва фільму\n(особливо зйомочного періоду).\nВитрати на літературний сценарій, гонорари авторам музики, оператору,\nрежисеру, художнику виросли, та вони в структурі затрат не займають\nдомінуючого положення (Вони не залежать від строків виробництва, так же\nяк і плівка, матеріали).\nТому пошуки зниження собівартості фільму лежать в площині термінів\nСкорочення строків зйомочного періоду приводить, в прямій залежності,\nдо скорочення двох найбільш значних в структурі собівартості фільму\nрозділів витрат: заробітної плати з нарахуваннями та послуг цехів.\nВиросла вартість експедиційних витрат, що впливає на собівартість\nфільму, часом значно. Через те при розробці режисерського сценарію\nзйомочна група має мінімізувати терміни та об’єми зйомок в кіно\nекспедиції. Як показують фотохронометражні дослідження, зйомочні роботи в\nекспедиціях організовано гірше, ніж в павільйонах кіностудії. Не можна\nне рахуватися з тим, що зйомки в експедиції часто зриваються із-за\nнесприятливих погодних умов. Через те, щоб не перебільшити оцінку\nможливостей скорочення витрат по фільму на експедиційних зйомках, вона\nприрівнюється 15%, і відноситься цілком за рахунок кращої організації\nзйомок на натурі.\nНемаловажним фактором значного зниження собівартості фільму являється\nзниження вартості декораційного оформлення фільму.\nЗначний ефект дає розподіл операцій по заготовці вузлів та деталей\nдекорації від операцій по їх розбудові в павільйоні, для чого в\nпавільйонах споруджено колектори для попередньої зборки вузлів декорацій\nта застосовується крупноблочний метод збірки декорацій. Підраховано, що\nці міри дають можливість скоротити середній час побудови декорацій\nприблизно в 1,5 рази.\nЗменшенню собівартості декорацій сприяє широке використання фундусного\nШироко використовуються нові матеріали для побудови та відфактурення\nдекорацій (пенимагнезит, паперовий паркет, імітація дерева, граніту\nінших матеріалів на папері та інших дешевих основах).\nЗа самих скромних розрахунків, використання багаточисельних резервів\nзниження собівартості виготовлення побудови, розбирання декорацій, а\nтакож зниження вартості матеріалів дають знижку витрат по статті\n„Декорації”, та „Оренда павільйону” на 15-20%. Поряд з цим витрати на декораційне оформлення фільмів можуть суттєво\nскорочені за рахунок усунення художньо-творчими працівниками всякого\nХоч характер і масштаби декорацій закономірно відрізняються, тим не\nменше, завжди можна найти вирішення в творчому відношенні більш чи менше\nрівноцінні, але суттєво відмінні по своїй коштовності.\nЧасто-густо у творчих працівників поняття економії відхиляються на\nзадній план, а верх бере націленість вкласти в декоративне оформлення\nнайбільшу масштабність, фундаментальність, непотрібну деталіровку,\nпишність, дорогу фактуровку і таке інше.\nУсьому сприяє творче не доопрацювання режисерських сценаріїв, що\nдопускають самі різні трактування художньо зображувальних засобів\nфільму. В результаті ескізи декорацій являються лише приблизними\nрішеннями, що мають великий „запас” деталей та площ декорацій , що\nвимушує режисера на зйомках уточнять характер кадрів, що знімаються та\nПоказово, що навіть досвідчені режисери за звичай очікують закінчення\nпобудови декорації за цими ескізами і лише після цього приймають\nостаточне творче рішення.\nТа вже в закінченій декорації, визначаються точки зйомки, варіанти\nзйомочних планів; нерідко при цьому виявляється; що окремі частини та\nдеталі декорацій зовсім не будуть зняті. Надлишки, таким чином,\nвикликаються устремлінням творчих працівників забезпечити себе\nможливостями вибору варіантів рішення.\nЗ метою зниження витрат на декоративне оформлення фільмів повинні бути\nприведені в дію такі резерви, як багаторазове використання декорацій, в\nтому числі і для других фільмів ( шляхом незначних трансформацій та\nПри умові проведення таких заходів середня вартість декоративного\nоформлення фільму може бути зниження додаткового вже вищевказаним 15-20%\nпо крайній мірі ще настільки, тобто на 35% (приблизно).\nСказане про характер резервів зниження собівартості декоративного\nоформлення фільмів в значній мірі можна віднести і до резервів\nздешевлення сценічно — постановочних засобів. Ця аналогія підкріплюється\nтим, що, як і в декорації, характер і об’єм витрат по костюмах, гриму,\nпіротехніці, реквізиту, бутафорії і т.д. визначається головним чином\nхарактером та постановочною складністю фільму. Цією схожістю потрібно і\nпояснити той факт, що середня вартість сценічно-постановчих засобів\nзнижувалась в останні роки приблизно в тій же мірі, що і вартість\nдекоративного оформлення фільму.\nБіля 60% загальної вартості сценічно-постановчих засобів складають\nвитрати на виготовлення костюмів. Костюми, так же як і декорації\nнайчастіше виступають об’єктом надмірності.\nТак по фільму „Сільський лікар” для головної героїні було пошито 18\nкостюмів, а для решти персонажів по 7-8 костюмів. Для головної героїні фільму „Випробування вірності” було пошито 20\nп/п\tНоменклатура сценічно-постановчих засобів\tВ процентах до загальн.\n1.\tКостюми 58\n2.\tРеквізит та бутафорія 21\n3.\tГрим 8\n4.\tМеблі і драпіровка 9\n5.\tПіротехніка 4\nВеликі резерви в справі здешевлення постановочних засобів сховані в\nсистемі заготовки та використання сценічного оформлення фільму.\nНезалежно від строку служби та ціни окремих пристроїв повна вартість\nвсього виготовленого та придбаного постановочного реманенту списується\nна фільм, для якого він був призначений. Не дивлячись на те, що реманент\nможе бути використано (безкоштовно) для інших фільмів, при складанні\nкошторисів на потрібні для них постановочні засоби звичайно планується\nЦе „вигідно” тому, заплановані закупки потім можна відмовити, та\nодержати надпланову економію, використавши вже куплені для других\nфільмів речі. Такій збоченій практиці потурає незадовільна організація\nзбереження сценічно-постановочних засобів, в результаті чого вони швидко\nприходять в непотрібний стан.\nПри умові корінного покращення системи зберігання постановочного\nреманенту та проведення інших мір, що забезпечують його багаторазове\nвикористання, а також розумної економії витрат на костюми для персонажів\nфільмів вартість сценічно-постановочних засобів можна знизити мінімум на\nНеобхідно звернути увагу на витрати на комбіновані зйомки, які\nґрунтуються на використання багатих можливостей кінотехніки, що\nспрощують практичне вирішення деяких дуже складних творчих задумів в\nкіно та збагачують художньо-зображувальні засоби. Комбіновані зйомки\nвикористовуються частіше всього в тих випадках, коли реалізація того чи\nіншого творчого задуму звичайним способом дуже дорога, сильно обтяжена\nчи не можлива. До комбінованих методів зйомок звертаються і з метою\nспрощення та здешевлення зйомок. Крім іншого, економія при комбінованих зйомках формується і по тій\nпричині, що вони проводяться паралельно з другими роботами зйомочної\nгрупи, скорочуючи продовженість зйомочного періоду. За окремих випадків\nкомбіновані зйомки практикуються не так об’ємно, як того заслуговують.\nПро недооцінку комбінованих зйомок свідчить нижчеприведена таблиця\nвикористання комбінованих зйомок та затрат на комбіновані зйомки.\nп/п\tВартість комбінованих зйомок (в тис. грн..)\tКількість фільмів (в\nпроцентах до всіх фільмів)\n1.\tДо 25\t15,4\n2.\t25-50\t26,9\n3.\t51-100\t34,6\n4.\t101-200\t15,4\n5.\tБільше 200\t7,7\nТаким чином, більш широке і сміливе втілення комбінованих зйомок в\nвиробництво фільмів не тільки сприяло б їх більшій художній виразності,\nале і явилось би фактором зниження їх собівартості. ІУ. Висновки\nРозглянувши організаційні чинники та їх вплив на собівартість\nвиробництва художнього фільму, можна для наочності скласти таблицю, що\nвідбиватиме картину резервів (по видах витрат) собівартості фільму.\nОсновні фактори, розглянуті в роботі, та їх вплив на скорочення витрат,\nдають змогу скоротити собівартість фільму на 30%, Нижчеприведена таблиця дає конкретне уявлення про це, з визначенням\nдолі кожного розділу витрат.\nп/п\tРозділи витрат\tФактична собівартість в гривнях\tПроцент зниження\nсобівартості\tПроектна собівартість\nТис.грн.\tВ процен. до загальн\n1.\tЛітературний сценарій.\nГонорари авторам.\t124,8\t3,6\t—\t125\t5,0\n2.\tЗаробітна плата зйомочної групи штатного персоналу нештатного\nперсоналу акторів (з нарахуваннями)\t992,7\t28,6\t40\t600\t24,0\nЕкспедиційні витрати.\t218,7\t6,3\t15\t175\t7,0\n4.\tПлівка та матеріал.\t99,6\t2,9\t30\t70\t2,8\n5.\tПослуги цехів технічної бази.\t1092,7\t31,5\t20\t870\t34,8\n6.\tПрокат постановочного інвентарю.\t35,0\t1,0\t—\t35\t1,4\n7.\tІнші витрати.\t230\t6,6\t20\t185\t7,4\n8.\tЗагально -студійні витрати\t677,9\t19,5\t35\t440\nВсього\t3468,2\t100\t28\t2500\t100\nЗниження собівартості виробництва фільму один з головних засобів підвищення рентабельності в кіновиробництві. Ось чому на кіностудіях\nкраїни (раніше) так багато приділялося уваги вивченню резервів зниження\nсобівартості виробництва. З переходом до продюсерської системи\nкіновиробництва знання цих резервів новими кінопродюсерами дає їм в руки\nцінний інструмент для зниження собівартості, а значить підвищення\nрентабельності виробництва фільму.\nЦілком зрозуміло, що в Україні роль продюсера в кіновиробництві буде\nзростати, і нарешті у нас з‘являться професійні продюсери, які зможуть\nпозитивно впливати на творчу діяльність, що дозволить покращити якість\nфільмів, та не менш важливо, вони будуть вишукувати нові шляхи до\nпідвищення рентабельності фільмів, одним з яких є собівартість\nОдного продюсера запитали – чи вірить він в Бога, «Так, — відповів він,\n— то молитва в мене продюсерська: Господи! Дай мені смирення, щоб\nприйняти те, чого не можу змінити; силу, щоб змінити те, що можу, та\nмудрість, щоб відрізнити одне від одного».\nлітератури та інших інформаційних джерел, що використовувалися при\nнаписанні дипломного проекту.\nГ.Н. Горюнова „Организация производства кинофильмов” Москва „Искусство” 1983г.\n„Справочник по производству художественных фильмов” Государственное издательство „Искусство” 1958г.\n„Производство кинофильмов” Б.Н. Коноплев Издательство „Искусство” 1962г.\nБ.Н. Коноплев „Технология производства кинофильмов” Государственное издательство\n„Экономика производства и обращение кинофильмов в СССР” Издательство\nЛекції викладача Київського Державного Університету театрального\nмистецтва ім. Карпенка-Карого кафедри кінознавство А. Вінерського.\nМатеріали групи Наукової організації праці Кіностудії ім. О. Довженка\nпід керівництвом О.І. Стрєлкова.\n«Основы экономики и управления» под редакцией профессора И.И. Сигова\nИздательство «Экономика» Москва 1872г.\nСоціальна структура населення України, працересурсний потенціал, міграція населення (контрольна робота)


Несподівано випала пломба, що робити? | Swiss-dent\nSwiss Dent > Блог > Несподівано випала пломба, що робити?\nНесподівано випала пломба, що робити?\nПерша порада: якщо несподівано випала пломба – зателефонуйте нам.\nТелефон Ви можете побачити вище, можна замовити зворотний дзвінок, натиснувши на червону кнопку праворуч.\nМи швидко і оперативно відповімо і допоможемо\nКожен з нас хоч раз у житті звертався до стоматолога, щоб вилікувати зуби. Як мінімум, наше відвідання закінчувалося чищенням або ж встановленням пломби. І ось, Ви вже відмучилися мінімум півгодини, пішли додому, і на якийсь час забули, що були проблеми з зубами. Але, через тиждень/місяць/рік, здавалося б, проблема вирішена, як раптом — пломба випала.\nОтже, не панікуємо, а шукаємо причину…\nПрактично у кожного стоматолога є різноманітний вибір пломбувального матеріалу.\nВін поділяються на:\n1. Хімічне затвердіння – коли пломба твердне протягом кількох хвилин або годин при змішуванні 2-х паст;\n2. Світлове затвердіння – твердне за допомогою освітлення.\nТакож існують матеріали, які використовують при тимчасової пломби. Тверднути вони починають протягом декількох годин при впливі температури тіла людини і слини.\nОсновною характеристикою для кожної пломби є – усадка (коли відбувається її зменшення з часом). При цьому показник у кожного матеріалу різна, тому при постановці пломби стоматолог повинен це враховувати, щоб не утворювалися тріщини або не випала пломба.\nПричини випадіння пломби\nВ даному випадку причин може бути декілька:\n1. Найбільшою і найпоширенішою причиною може бути неякісна обробка ураженої порожнини зуба, що призводить до подальшого поширення карієсу;\n2. Будь пломбувальний матеріал має різні властивості. Деякі з часом дають дуже велику усадку, тим самим утворюючи щілину між зубом і пломбувальним матеріалом, де розвиваються мікроби, що руйнують зуб і порушують герметичність;\n3. Попадання слини або недостатньо осушенная поверхню зуба під час накладання пломби;\n4. Крихкість зубів і кістки, які з’являються внаслідок перенесених захворювань (пульпіт, остеомієліт, пародонтит, пародонтоз, періодонтит та інші);\n5. При вживанні горіхів, насіння та інших твердих предметів, які чинять сильний тиск на зуб;\n6. Закінчився термін придатності пломбувального матеріалу;\n7. Вагітність дуже часто викликає випадання пломби, так як в цей період відбувається гіпокальціємія (нестача кальцію в організмі).\nЯк продовжити довговічність пломби\nДуже важливими факторами для продовження терміну пломби є:\n1. Постійна гігієна порожнини рота, при якій зчищається зубний наліт, де з’являються і активно розмножуються бактерії;\n2. Правильне і здорове харчування допоможе уникнути проблем. По-перше, Ви отримуєте необхідну кількість вітамінів для зміцнення всього організму, а по-друге виключаєте ризик руйнування зуба, виключаючи продукти, які руйнують емаль (газована вода, солодощі, борошняні вироби та інші продукти);\n3. Шкідливі звички, які викликають у структурі мікротріщини емалі теж бажано виключити (сухарики, насіння та ін).\nЩо зробити перед повторним візитом\nЯкщо випала пломба, тоді необхідно негайно звернутися до стоматолога. Крім цього необхідно вжити наступні заходи:\n1. Не жувати їжу на зуб, в якому випала пломба;\n2. Не створювати зайвого навантаження на зуб;\n3. Частіше полоскати рот, щоб місце, де випала пломба, потрапляло менше мікробів.\nНі в якому разі не закривайте місце, де випала пломба, ватою. У цьому випадку Ви тільки погіршить своє становище, оскільки вона посприяє розвиткові бактерій, що може викликати різні захворювання та запальні процеси, які посилюють больові відчуття і розвиток карієсу.\nІ пам’ятайте, не варто відкладати візит до стоматолога, оскільки проблеми після випадання пломби можуть призвести до повної втрати зуба.\n← Протезування зубів на імплантатах\nРеставрація бічних зубів →


У Межівській громаді переселенці допомогли відкрити власний бізнес - 9 Телеканал\nУ Межівській громаді працевлаштували 15 ВПО, а одна переселенка змогла відкрити власний бізнес\nГромада надала приміщення комунальної власності на безоплатній основі під відкриття манікюрного салону. За словами Межівського селищного голови Володимира Зражевського, загалом на сьогодні вдалось працевлаштувати 15 переселенців.\n-Ми працюємо активно над цим питанням. На жаль, поки мала цифра працевлаштованих, але це пов’язано з тим, що ми чекаємо, коли Мін’юст поновить реєстри. Адже для того, аби працевлаштувати переселенців, потрібно їм змінити місце реєстрації. Загалом наша громада прийняла 1 564 ВПО, – зазначив Володимир Зражевський.\nНаразі ситуація в Межівській громаді контрольована. Громада має запас продуктів та ліків.\nЦНАПи надають для переселенців та мешканців близько ста послуг на день.\nВодночас середній та малий бізнес поступово поновлює роботу.\nКрім цього, в громаді продовжують посівну, на сьогодні працює 47 фермерських господарств та 12 сільгосппідприємств.\nУ центрі Дніпра відбулася патріотична акція на підтримку Маріуполя


ширюється й на Сходi, не зважаючи на суворi\ni, можна сказати, немилосердно лютi заходи Верховної Комiсiї Схiдних\nДержав. Легенда щастя, яку облудно несе з собою Сонячна машина, має\nоднакову отруйну силу що на Заходi, що на Сходi. Твариннi iнстинкти,\nочевидно, в усiх нацiй i рас переважають людину. Бажання нiчого не робити\nй ремигати вище й дужче навiть за страх смертi й лютої кари.\nI свiтлiсть трошки нетерпляче морщить брови. Граф Адольф розумiє:\nближче до сутi.\nОтже, iнтервенцiя. Сходу є не помiч, коли говорити щиро, а рятування\nсебе. I граф Елленберг не може стримати гiркого докору коли б Союз Схiдних\nДержав був трохи менше за глиблений у свої власнi iнтереси й не чекав\nцiлковитої руїни Заходу (щоб узяти його потiм у своє повне володiння), а\nприйшов на помiч ранiше, то це й для його самого було б краще.\nТепер же справа набирає досить серйозного характеру. Тепер од успiху\nкампанiї залежить справа життя чи смертi самого Сходу. I то треба, щоб\nуспiх цей був швидкий, виразний, щоб моментально устаткувалося на Заходi\nнормальне життя, щоб iз Сходу посунули сюди товари, щоб безробiтнi маси на\nСходi знову знайшли заробiток i щоб убито було в самому коренi страшну\nАле чи це так легко все провести, граф Адольф дозволяє собi над цiєю\nсправою поважно задуматись. Розумiється, нi на який опiр сонцеїсти\nнездатнi - для опору треба мати хоч яку-небудь органiзацiю, а це ж просто\nмаса iндивiдуально iснуючої худоби, навiть не отари й не гурту. Але ця\nмаса зразу ж розлiзеться з своїми Машинами по полях та лiсах, i як її\nможна стягти докупи й примусити до роботи, цього граф Адольф ясно собi не\nуявляє, його свiтлiсть принц Георг про детальний план кампанiї,\nочевидячки, з обережностi нiчого не пише. Але без сумнiву, план\nрозроблений. Єдине тiльки з настiйнiстю пiдкреслюється: знищити всi засоби\nоборони, якими могли б скористуватися сонцеїсти, i заздалегiдь усунути iз\nшляху всi тi одиницi, що могли б стати проводирями мас.\nПринцеса Елiза не розумiє: що це значить "усунути iз шляху"?\nНу, значить, знищити, повбивати. Подається навiть деякi прiзвища.\nНаприклад, хоч як воно сумно, а винахiдника епiдемiї, Рудольфа Штора,\nдоведеться в першу чергу "усунути iз шляху". I цiлий ряд людей, що можуть\nбути особливо шкiдливi. Треба мати на увазi...\nАле її свiтлiсть раптом пiдводиться й невiдомо для чого переходить до\nдругого вiкна. Там вона зупиняється i, стоячи спиною до графа Елленберга,\nдивиться в сад. I, не озираючись, байдуже й тихо питає!\n- Коли ж це має бути, це усування? Як це розумiти "заздалегiдь"?\n- В день прибуття армiї, ваша свiтлосте. Перед окупацiєю Берлiна.\nПринцеса Елiза спокiйно повертається й iде на своє мiсце.\n- Армiя може прибути вже через тиждень?\n- Так, ваша свiтлосте Через тиждень настануть великi подiї. Прощаючись,\nграф Адольф не дивується з задумливостi її свiтлостi I жовтява блiдiсть її\nлиця, якась мертва висхлiсть його не дивують його. Зарожевiє й оживе, як\nна корону волосся вбере корону Нiмеччини.\nУ комунi план розроблено до найдрiбнiших деталей. Лишенько тiльки в\nтому, що половини тих деталей зовсiм не можна здiйснити. Але не бiда: така\nмаса тих деталей, що доволi й одної половини їх. Головне: агiтацiя,\nагiтацiя, агiтацiя. Головне: перелити в ту масу голiв, що позiхають,\nпотягаються й мружаться, невичерпну силу вiри, яка клекотить у двох\nКомуна вже вiрить. Комуна вже залита вщерть тою вiрою. Комуна є центр,\nз якого безустанно, бурхливо, з галасом, iз тупотом нiг, зi грюкотом\nдверей радiусами в усiх напрямках розливається енергiя. На вулицях, на\nплощах, коло води (а надто коло води!) вона збирає круг себе купки,\nзливається з ними, розплескується по кам'яних печерах, бурлить по всiх\nДоктор Рудольф iнодi придибує до комуни, але там раз у раз стоїть такий\nвихор заклопотаностi, бiганини, дебатiв i суперечок, що бiдний Рудi тiльки\nвинувато посмiхається. Помогти вiн нiчим не може. Ну чим його помогти:\nТруда стоїть на тому, що треба якомога бiльше фарби, приваби, краси давати\nв агiтацiї, а доктор Тiле категорично запевняє, що всяка декорацiя - це\nвбивство справи. Треба якомога бiльше простоти, щиростi, власного\nТим часом в однiй кiмнатi шиють прапори, жовто-зеленi, зелено-золотi\nпрапори - сонця i трави. У другiй щебетливi зграї дiвчат готують костюми\nдля генерального дл-я пропаганди. В залi якiсь чужi волосатi люди готують\nмоторнi двоколеса, що стоять попiд стiнами довгими рядами, як колись у\nмагазинах. Надворi Макс шматує волосся собi на головi з одчаю, що з авто\nпропала якась шрубка, вiд якої залежить доля всiєї справи вiдродження. А\nпотiм, шматуючи волосся, бiгає в себе по кiмнатi й пише манiфест, вiд\nякого теж залежить доля всього вiдродження.\nА дома сад щораз пишнiше розпускає зеленi кучерi. Нареченi потроху\nскидають вiнчальнi убрання. Бузкова алея блищить молодесенькими соковитими\nлисточками, мiж якими випинаються сiренькi конуси цвiту, ще не\nрозквiтлого, твердого, жорсткого. Доктор Рудольф ходить по алеї, похиливши\nголову ох, не пiдважить комуна величезної ваги цiєї маси, пiдiрветься.\nТреба, щоб сама маса стала вiд себе повна тої енергiї, що клекотить у\nкомунi. А навiщо їй те - вона собi виходить у тiоле, лежить на сонцi,\nмружиться, бiгає, рже, обнiмається, лижеться - i, чого бiльше треба.\nГрафський дiм цiлими днями стоїть тепер порожнiй малярi, друкарi, технiк\niз родиною - всi тепер од ранку до вечора блукають за мiстом. А ввечерi з\nобвiтреними лицями, знеможенi й рознiженi вертаються в свої лiгва й сплять\nмiцним безневинним первiсним сном до нового ранку Ох, не пiдважить комуна\nцього сну, не пiдважить!\nАж ось настає "генеральний день".\nТiлььи-тiльки першi променi сонця червоними вiд ранiшнього холодку\nпальцями хапаються за димарi й шпилi башт, у рiзних кiнцях Берлiна на\nвулицях починається дивний рух. Звiдкiлясь беруться екiпажi, запряженi\nкiньми, вози, запряженi коровами, легкi бричечки, запряженi людьми.\nЗвiдкись з'являються авто, рiзносистемнi двоколеса. Всi вони уквiтчанi\nгiллям ялин, сосен, верби, цвiтом яблунь, черешень. Над ними мають\nзелено-золотi прапори. А пiд прапорами в бiлих, золотих i зелених дивних\nубраннях - молодi, веселi, спiвучi, граючi людськi iстоти. Вони сурмлять у\nсурми, б'ють у бубни, свистять на флейтах. Деякi мають цiлi оркестри,\nдеякi просто спiвають i трублять у стiни вулиць. I стiни хапливо, вражено\nрозплющують очi-вiкна, з вiкон висуваються заспанi, розкудовченi,\nошелешенi голови. А широченно роззявленi роти рупорiв, покриваючи гомiн,\nмузику й спiв, галасують:\n- Всi на площу! Всi на площу! Всi на площу!\nЗнову на площу?! Як тодi, взимку?!\nI цей заклик такий веселий, святочний, спiвучий, що голови весело\nстрiпуються й викочуються за процесiями на вулицi. I вулицi вже кишать,\nуже гудуть нетерплячими, пiднятими людськими тiлами.\nЩо ж там тепер, на тих площах?\nА на площах спiв, музика, гомiн, крики. Постатi в дивних убраннях, з\nвiнками на головах перемiшуються з юрбою, вiд-смiюються на запитання,\nграють, трублять, обнiмаються, танцюють.\nI раптом стихає: з горiшнього поверху будинку аж до самого низу\nрозгортається колосальний сувiй бiлого полотна, списаного великими\n- Тихо! Увага! Читайте, читайте! Та тихо ж там!\nЯк обвал гори, потроху затихає гуркiт гомону й настає ше-леслiiва дивна\nтиша. I мовчки з величезного полотна до пiдведених затихлих очей буйно\nкричать чорнi лiтери:\nВiтаємо вас iз Сонцем, з молодою травою, з теплими, любовними,\nрадiсними вiтрами! Вiтаємо вас iз вiчною тайною кохан" ня й любовi, з\nквiтом сил, з новим життям.\nПровалились у небуття всi стовпи й пiдвалини старою свiту:\nдержава, влада, суди, полiцiї, капiтали, бiржi, банки; зникли всi\nкаторги працi; знищенi всi способи насильства людини над людиною, зметенi\nвсi грiхи й святощi; скасованi всi заповiдi, закони, моралi.\nАле ми, Вiльна Спiлка Творчої Працi, оповiщаємо: дерева не вкриються ще\nповним листом, як на руїнах старого свiту зацвiте нове життя. Темряву ночi\nрозжене слiпуче свiтло. Води землi потечуть у кам'яницях. Повiтря\nвкриється осiдланими людиною машинами. Каторги працi перевернуться у\nробiтнi творчої працi Занiмiла машина оживе, загуркотить, запрацює пiд\nрукою людини, творячи багатства.\nЗемля стане райським садом, де не буде бiльше нi влади нi насильства,\nнi каторги, нi обману, де не буде бiльше дерев добра й зла, грiха й\nсвятостi, де буде вiчне свято творчостi, працi, кохання, радостi, краси,\nспiву. I нiякий серафим нiколи не вижене людство з того саду.\nМи, Вiльна Спiлка Творчої Працi, ми першi, що входимо в цей рай,\nоповiщаємо: через три днi ми приступаємо до працi. Приступаємо без терору,\nпримусу й обов'язку.\nМи нiкого не закликаємо до себе, не вмовляємо, не соромимо, не лякаємо\nМатiр не треба умовляти, щоб вона вiддала своїй дитинi переповненi молоком\nгруди. Хто почуває себе переповненою молоком матiр'ю, хто, як брунька на\nдеревi, невтримно, радiсно розприскується цвiтом сили, хто чує солодку\nтугу творчостi, той сам до нас прилучиться.\nНам не треба присоромлених, розкаяних, зобов'язаних. Нехай сидять дома\nй не соромляться, не каються, не гризуться обов'язком.\nЛедачi нехай не бояться - вони матимуть усе, що забажають для себе нi\nдокорiв, нi гнiву, нi кари за лiнощi не почують, бо найбiльша для них кара\nй нещастя - отi їхнi власнi лiнощi, ота їхня слабосилiсть, їхня\nнездатнiсть до радостi й щастя дiї, цебто хорiсть, калiкуватiсть.\nНе гнiву й сорому вони гiднi, а жалю й догляду.\nСтарi, малi, хорi, всi незвиклi до працi - всi нехай лежать на сонцi.\nТiльки переповненi силами, тiльки сповненi буйним цвiтом, радiстю,\nтiльки любовнi до працi - нам товаришi.\nI тiльки для таких запис на чергу в першi партiї працi од-криваеться\nвiд завтрашнього ранку в будинку Великого Театру.\nСлава Сонячнiй машинi!\nСонячний привiт i любов вам, люди-брати!\nВiльна Спiлка Творчої Працi"\nНа площi стоїть тиша, як бувало колись давно-давно, за минулої доби пiд\nчас проповiдi в церквi. Хто прочитав, той висувається з натовпу обережно,\nтихенько, потупивши очi. I тiльки там, у завулках, звiдки гомiн не\nперешкоджає молитися на Манiфест, там ланує галас, смiх, спiв, вигуки,\n- Та що за Вiльна Спiлка? Звiдки взялася? Ах, подумаєш: "переповненi\nмолоком" Ану, як то тi переповненi молоком запрацюють. Язиками й на\nфлейтах легко, а як то лопатами. "Ми вам, ми вам Райський сад". А вугiль!\nГа? Хто вугля, нафти, маюну дасть? Га? Хто?\n- Ми! Все дамо!\n- Та ти хто?\n- Я... Я так собi. Але я завтра записуюсь до Вiльної Спiлки I тодi..\nФейерверк смiху шугає на молоде пухнате лице полум'ям рум'янцю. Але з\nза пухнастого лиця вистрибує ще молодше, чисте, не пухнате, уквiтчане\nжовто-бiлим вiнком кiс.\n- А щоб ви знали, що дамо! Ви - ледацюги, хорi, нiкчемнiї Можете собi\nлишатись дома! Будь ласка.\nРегiт вибухає ще рiзнофарбнiшим фонтаном. Оця дiйсно може дати.\n- О, ця переповнена молоком!\n- Та що ж ви дасте? Що? Нi, чекайте, що вони дадуть? Свiтло дасте?\n- I воду.\n- А яким чином? Нi, почекайте, почекайте: а яким чином ви це зробите?\n- "Яким чином, яким чином"! Уй, маруди!\nЩе молодше, безбороде, чисте, рожеве личко люто кривиться в гримасу й\nпоказує соковитого червоного язичка зарослiй, бородатiй регiтливiй купi\nголiв. Голови розриваються, як бомби, новим вибухом реготу, а два молодi\nобличчя, видершись iз них, спiшать далi.\n- Та куди ж ви! Гей! Переповненi молоком, куди ви?\n- Не держiть їх - вони доїтися побiгли!\n- А дивiться, дивiться! Он уже цiлий загiн переповнених молоком летить\nIз прапорами! З музикою.\n- А ти б, чоловiче, знаєш що. менше б зуби вискаляв. Люди хороше дiло\nзадумують, а ви тут...\n- О, маєш! Ще один переповнений молоком!\n- Та вже краще бути переповненим молоком, нiж дурiстю.\n- Ого! Та воно ще лається. А по мордi не хочеш?\n- Та ну, годi вам! Це ж жарт...\n- Розумiється, хороше дiло, хто ж...\nНа бородатi, зачучверенi голови налiтає загiн молодi, як зграйка\nластiвок на старi, чорнi, кострубатi iпнi. Зелено-золотi прапорцi, золотий\nблиск очей, щебет голосiв, ляскiт труб, закотистий смiх, безладний спiв\nзаливають, закривають старi пнi змивають їх i волочать у бурному потоцi за\nI цiлий день на площах стоїть молитовне тихий натовп, а по вулицях буяє\nвакханалiя молодостi, спiву, смiху, танцiв i зелено-золотих прапорiв.\nВiтер обома руками хапає з землi людську радiсть, перекидається нею,\nбризкає в розчиненi вiкна, п'янить, чучверить голови, посмiшки, душi.\nI цiлий день п'яно й щасливо посмiхається Велика Матiр до розчучверених\nПринцеса Елiза явно хора. Вона совiсно виконує свої обов'язки, вона з\nусiєї сили стоїть бiля iпечi, героїчно миє посуд, саможертовно прибирає\nкiмнати, але всiм вже ясно видно, що вона хора. Та й як не захорiти.\nпогане годування, постiйна дрiбна робота й постiйна туга за коханим.\nI графиня, i панi Штор, i старий граф i по черзi, i всi разом умовляють\nїї, просять, вимагають не робити нiчого? Але принцеса тiльки мовчки\nповiльно крутить головою - вона зовсiм не хора, вона почуває себе цiлком\nздоровою й буде робити все, що лежить на її обов'язку.\nОдначе, коли вона не стоїть бiля печi, не миє посуду й не прибирає\nкiмнат, тодi вона лежить на канапi лицем догори, заплющивши очi, i не\nI можете собi уявити: Страховище заїжджає за принцесою Елiзою, щоб\nузяти її разом iз собою на експедицiю по вугiлля. органiзовану Вiльною\nСпiлкою Творчої Працi. Не бiльше


Вітаємо-першокурсників кафедри екологічного менеджменту та підприємництва! – Faculty of Economics of Taras Shevchenko National University of Kyiv\nby Андрій · Published 01/09/2016 · Updated 22/09/2016\n31 серпня 2016 р. на економічному факультеті відбулася урочиста посвята у студенти Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Не оминула ця подія і кафедру екологічного менеджменту та підприємництва, адже в цьому році до її лав вступило 12 студентів-першокурсників.\nВже майже сім років кафедра успішно випускає магістрів, які нині є провідними фахівцями у сфері «зеленого» бізнесу, екологічного менеджменту, фінансів та аудиту. Відтепер на кафедрі можна отримати ще й базову вищу освіту зі спеціальності 076 «Підприємництво, торгівля та біржова діяльність» за освітньою програмою «Екологічне підприємництво, торгівля та логістика».\nКафедра екологічного менеджменту та підприємництва вітає студентів-першокурсників з початком нового навчального року та новим етапом у їхньому житті! Позаду залишилися зовнішнє незалежне оцінювання та виснажлива вступна кампанія, попереду – цікаве та насичене подіями студентське життя. Бажаємо студентам успіхів у навчанні, значних наукових досягнень, натхнення, радості, любові до своєї професії та втілення мрій у життя!\nNext story ДО УВАГИ СТУДЕНТАМ КОНТРАКТНИКАМ!\nPrevious story Відвідування студентами Музею грошей НБУ


Правила вибору найсмачніших і солодких персиків - Today.ua\nГоловна Життя Як вибрати найсмачніші персики: фрукти ділять на «хлопчиків» і «дівчаток» за зовнішніми ознаками\nЯк вибрати найсмачніші персики: фрукти ділять на «хлопчиків» і «дівчаток» за зовнішніми ознаками\n10:52, 31 лип, 2020\nВисокі ціни на фрукти в магазинах і на ринках не дозволяють купити несмачні плоди. У зв'язку з цим, поради з вибору солодких персиків будуть дуже до речі.\nЩоб навчитися вибирати смачні персики, слід знати, що на одному і тому ж дереві можуть бути як смачні і солодкі плоди, так і більш жорсткі і кислуваті. Звичайно ж, ми не будемо радити вам пробувати на смак кожен персик на прилавку, вас неправильно зрозуміють продавці. Просто придивіться до форми фрукта, по ній ви безпомилково виберете тільки найсмачніші і найсолодші.\nФахівці знають, а тепер буде знати і ви, що персики умовно поділяються на «хлопчиків» і «дівчаток». У перших на маківці є опуклість, а у других є ямка.\nЯкщо провести аналогію з кавунами, то при їх виборі чоловічі плоди вважаються менш смачними, ніж жіночі. Так от, у випадку з персиками все рівно навпаки. Фрукти з опуклостями будуть набагато смачніше, духмяне і солодше, ніж ті плоди, на верхівці яких чітко видно ямка.\nДля порівняння купіть кілька персиків «хлопчиків» і хоча б одну «дівчинку». Ви відразу відчуєте різницю в смаку.\nНагадаємо, раніше фахівці розповіли, що диня може бути корисною не всім. Крім того, плід необхідно правильно.


Береза приховав від ЦВК друге громадянство\nНародний депутат України Борислав Береза, що знову йде у Верховну Раду від 213-го мажоритарного округу на столичній Троєщині, міг надати Центральній виборчій комісії недостовірні дані про своє громадянство. Про це повідомляє видання «Інформатор», посилаючись на копії відповідних документів, достовірність яких не підтверджено.\nПро наявність ізраїльського громадянства ще у 2015 році повідомляли\nЗМІ, публікуючи копію виписки з реєстру громадян Ізраїлю, видану Міністерством\nвнутрішніх справ цієї країни.\nТак, документ, якщо він справжній, підтверджує наявність у\nнардепа другого паспорта, отриманого за подвійною прізвища Бляхер-Береза (Бляхер\n– прізвище його батька, Береза – прізвище матері). Також у виписці були\nпродемонстровані і паспортні дані, включаючи номер ізраїльського паспорта\nБерези і місце його реєстрації в передмісті Хайфи Кирьят-Моцкине.\nЯк повідомляє ЗМІ, Ізраїль Борислав Береза потрапив завдяки\nбатькові-єврею ще на початку 90-х за програмою репатріації. Подібні програми\nприпускають видачу тимчасового посвідчення особи строком до трьох місяців,\nпо закінченні яких репатріант зобов’язаний отримати вже постійний паспорт\nгромадянина. В Ізраїлі майбутній депутат прожив три роки, з 1991 по 1993 рік, а\nзначить, він повинен був отримати ізраїльський паспорт.\nСам парламентарій продовжує запевняти, що паспорти\nгромадянина Ізраїлю у нього немає і ніколи не було.\nЗа даними журналістів, після оприлюднення даних в 2015\nроці Береза звернувся до ізраїльської влади з проханням змінити його статус.\nТаким чином він залишився громадянином Ізраїлю, але перестав бути податковим\nрезидентом цієї країни. Це дозволяє йому не платити податки ні в Україні, ні в\nРаніше SKELET-info повідомляв, що Береза купив житло за 5 млн в Києві за кошти невідомого походження.\nДжерело статті: “http://povin.com.ua/214719-12-07.html”


Новини про роботу Школи медіації Інституту підвищення кваліфікації Академії адвокатури України\nТрадиційно з середи по суботу 12-15 березня 2014 року у Школі медіації Інституту підвищення кваліфікації Академії адвокатури України відбувся тренінг «Базові навички медіатора. Перший рівень». Учасники цього додаткового набору\nотримали знання і навички з основ конфліктології, застосування інструментів медіатора, правил і принципів медіації, розуміння медіації як процесу, його структури та завдань кожного з етапів медіації, ролі медіатора. Набутий у практичних вправах та рольових іграх досвід стане їм у нагоді як у повсякденному житті, так і у професійній діяльності. Завдяки індивідуальному підходу учасники тренінгу отримали зворотний зв'язок, персональні рекомендації щодо вдосконалення навичок. Участь у тренінгу підтверджено відповідним сертифікатом.


Уровіт (Urovitum) » Аптека - онлайн-довідник лікарських засобів\nосновні фізико-хімічні властивості:прозора рідина бурого кольору з ароматнимзапахом;склад: 100 мл. настойки містять:материнка звичайна - 0,75 г, чаполочі пахучої трава -0,3 г, споришу трава - 1 г, вівсапосівного насіння - 1 г, цикорію корінь - 0,15 г;допоміжні речовини цукор, спирт етиловий45 %.\nФармакологічна група. Препарати, щозастосовуються в урології, спазмолітики включно. АТС: G04В.\nФармакологічні властивості.Терапевтичнадія препарату зумовлена комбінованим ефектом рослинних засобів, кожен з якихмає характерні для нього властивості.Материнка звичайна, або душицямістить в траві ефірні олії, флавоноїди, аскорбінову кислота та інші складові.Основні фармакологічні ефекти викликають компоненти ефірної олії - тимол ікарвакрол. Материнка, а також тимол здавна застосовувалися в народній медицинідля стимулювання діурезу, як протизапальний, антимікробний засіб при запаленнісечостатевих шляхів, підвищеній нервовій і статевій збудливості. Трава чаполочіпахучої або зубрівка містить кумарин та деякі ароматичні кислоти, що зумовлюєїї ефект окислення багатьох речовин, що накопичуються при запальних процесах,сприяє зменшенню активності гнійних процесів, полегшенню перебігу захворюваньнирок та сечовивідних шляхів.Трава споришу є основною складовоючастиною цього комплексу. Містить кверцетин, флавоноїди, дубильні речовини.Вони попереджують утворення сечових каменів за рахунок дії розчинних сполуккремнію, підвищують діурез, виводять з сечею надлишок іонів натрію і хлору,збільшуючи фільтрацію в ниркових клубочках та зменшуючи зворотну реабсорбцію вниркових канальцях.Насіння вівса посівного зменшуєнабряки, викликані хворобами нирок завдяки вмісту в ньому стероїдних сапонінів(авенакозиду А), органічних кислот (щавлевої, малонової та ерукової), мінеральнихсолей (фосфорних, кальцієвих та ін). Корінь, цикорію проявляє широкийтерапевтичний ефект, у тому числі за рахунок вмісту гіркого глікозиду інтибіну,секвітерпенових лактонів (лактуцину та лактупікрину), тритерпенів, кумариновогоглікозиду цикорину та багатьох вітамінів. Вони зумовлюють стимулюючий ефект нароботу серцевого м’яза, що покращує кровообіг і сечогінну ю при захворюванняхнирок.\nФармакокінетика. Комплексний препаратрослинного походження, тому фармакокінетику важко прослідкувати.\nПоказання для застосування.Призначаютьпри запальних захворюваннях сечостатевих органів, при нирковокам’яній хворобі.\nСпосіб застосування тадози. Дорослимпризначають по 1 ч. ложці 3 рази на день за З0 хвилин до їжі.\nПобічна дія. У деяких пацієнтів можуть спостерігатисяпрояви підвищеної чутливості до компонентів препарату. При значномупередозуванні і невиконанні рекомендацій може спостерігатися пригніченняцентральної нервової системи, дихальна і серцево-судинна недостатність.\nПротипоказання. З обережністю призначаютьпри вагітності, матерям -годувальницям та хворим нагломерулонефрит. Не призначають дітям до 14 років та хворим на цукровий діабет.\nВзаємодія з іншимилікарськими засобами. Може посилювати дію антисептиків, протизапальних тасечогінних лікарських засобів, посилювати ефекти протимікробних препаратів, щозастосовуються при лікуванні захворювань сечостатевих органів.\nПередозування. При значному передозуванніможе спостерігатися пригнічення центральної нервової системи, дихальна і серцево-судиннанедостатність.\nОсобливості застосування. З обережністю призначаютьособам з індивідуальною підвищеною чутливістю організму до компонентівпрепарату.\nУмови та термін зберігання.Зберігатиу прохолодному, захищеному від світла та недоступному для дітей місті. Призберіганні допускається випадання осаду. Термін придатності - 2 роки\nПереглядів: 1546 Мітки препарату: Роздрукувати


Скасування віз для українців застопорилася » Слово і Діло\nЄвросоюз зволікає з безвізом для України через вибори у Франції\n3 квітня 2017, 07:06\nНадання Україні безвізового режиму з Євросоюзом переноситься через президентські вибори у Франції.\nЗатримка запровадження безвізового режиму між Україною і Європейським Союзом пов'язана з виборами президента у Франції, повідомляє Польське радіо з посиланням на західних дипломатів, пише «Слово і Діло».\n«Цілком можливо, що рішення Ради ЄС щодо лібералізації візового режиму буде ухвалено в травні, хоча це поки не підтверджено. Якщо це станеться, то вже влітку українці зможуть подорожувати до Євросоюзу без віз», - сказав один з дипломатів ЄС.\nЗазначено, що офіційно чиновники пояснюють відсутність остаточного терміну щодо цього питання процедурними аспектами, а також бажанням дати цієї важливої події, і можливість його оприлюднення в присутності представників вищої влади України.\n«Однак, європейські дипломати визнають також, що країни ЄС не хочуть поспішати в цій справі через президентські вибори у Франції, намічених на рубежі квітня-травня. Імміграція і захист кордонів є одними з головних тем виборчої кампанії. Скасування віз ЄС для громадян більш як 40 мільйонної країни може бути використана радикалами і євроскептиками - побоюються дипломати ЄС», - повідомляє видання. Як повідомлялося, комітет Європарламенту затвердив безвізовий режим для України.


Північна Корея відволікає увагу США від Китаю і Росії, — політолог | Громадське радіо\nApril 18, 2017, 7:34 PM 2018-08-28T09:31:53\nПроблематика ядерної і ракетної програм Північної Кореї є однією із головних тем світової політики фактично з часів завершення холодної війни. Чим далі ми заглиблюємося, проблема стає більш нагальною. При тому, можливості для її взаємовигідного рішення стають все меншими, як наслідок спостерігаємо частіші витки ескалації, протиріч. На сьогодні ситуація найгірша за весь період існування як ракетної, так і ядерної північнокорейської програм, що вже близько тридцяти років має військовий характер, – говорить політолог Микола Бєлєсков.\nМикола Бєлєсков: Я би не пов’язував цю проблематику. Коли відбувався перехід від адміністрації Барака Обами до адміністрації Дональда Трампа, це питання стало одним із найбільш пріоритетних. Барак Обама, як пишуть американські ЗМІ, чітко попередив Дональда Трампа, що є велика ймовірність того, що «Північна Корея стане твоїм пріоритетом №1, хочеш ти того, чи ні». У той самий час, як Північна Корея постійно демонструє запуски різних систем. У лютому вони випробовували ракету середньої дальності, але твердопаливну, в березні відбулося випробування чотирьох ракет «Скад» розширеного радіусу дії. Північнокорейська програма як ракетна, так і ядерна має постійний характер. Те, що вони збіглися в часі, – більше випадковість. Хоча факт нанесення удару по Сирії використовується адміністрацією Дональда Трампа, в тому числі віце-президентом США Майком Пенсом, як фактор тиску на Північну Корею і намагання вирішити цю проблему не вдаючись до прямої агресії.


Ліцензія на вбивство (фільм) — Вікіпедія\nЛіцензія на вбивство (фільм)\nАльберт Брокколі і Michael G. Wilsond\nRichard Maibaumd і Michael G. Wilsond\nEon Productionsd і Metro-Goldwyn-Mayer\nЛіцензія на вбивство у Вікісховищі\nСемимильний міст (місце зйомки)\n«Ліцензія на вбивство» — 16-й фільм про англійського суперагента Джеймса Бонда. Екранізація однойменної новели Яна Флемінга.\nДжеймс Бонд, агент британської спецслужби МІ-6, разом з своїм найкращим другом, агентом ЦРУ Феліксом Лайтером, перед самим весіллям Фелікса заарештовують небезпечного, багатого і впливового наркобарона Франца Санчеса. Після цього Фелікс в урочистій обстановці одружується. Проте, завдяки продажності поліції, вже через кілька днів, Санчес знову опиняється на волі. Тільки Бонд покинув будинок друга після весільних урочистостей, до будинку вриваються бандити Санчеса. Вони вбивають Деллу, дружину Фелікса. З самим Феліксом вчиняють ще жорстокіше: його опускають у воду з акулами, а потім скалічене тіло повертають назад у будинок. Проте Фелікс залишається живим. Там його й знаходить Бонд. Він викликає швидку допомогу. Фелікс втратив одну ногу, за другу борються лікарі. Тепер завдання агента 007 — знешкодити Франца Санчеса і помститись за друга. Попри те, що керівник МІ-6 «М» проти, Бонд починає мстити. Спочатку він уривається на базу Мілтона Креста, який допомагав Санчесу. Там він убиває людей Креста, а поліцейського, який допоміг Санчесу втекти, скидає в басейн з акулами. Після цього Бонд здійснює рейд на корабель Креста, вбиває ще кілька чоловік, і викрадає літак із грішми Санчеса. «М» скасовує ліцензію Бонда на вбивство і хоче відібрати у 007 пістолет, але той тікає. Маніпенні посилає на допомогу Бондові «Q», якому дає відпустку. 007, разом із дівчиною, пілотом ЦРУ Пем Був'є вирушає до Істмус-сіті, міста, неофіційним господарем якого є Санчес. Джеймс, Пем і «Q» поселяються в одному готелі, а Бонд відкриває рахунок у банку Санчеса і зближується з ним. Він дізнається, що Санчес сидить за куленепробивним склом. Бонд закладає вибухівку на вікні, переходить у покинутий будинок навпроти, підриває вікно і хоче застрелити Санчеса зі снайперської гвинтівки, але на нього нападають люди з японської розвідки, які, працюючи під прикриттям, практично ввійшли до оточення Санчеса. Вони намагаються дізнатися в Бонда, хто він такий, і чому їм заважає, але на них нападають люди Санчеса. Вони вбивають агентів і забирають Бонда на віллу Санчеса. Наркобарон думає, що Бонд йому не ворог і 007 користується цим. Він звинувачує Креста в організації замаху на Санчеса, а пізніше підкладає тому на корабель вкрадені ним гроші Санчеса. Санчес убиває Креста, запхавши його в барокамеру. Далі Санчес бере Бонда і своїх друзів-наркоторговців на свій таємний завод із виготовлення наркотиків, замаскований під храм. Там Бонд знищує завод, вбиває партнерів Санчеса і самого наркоторговця. Перед смертю Санчес дізнається причину помсти Бонда. Бонд вижив, як і Фелікс Лайтер, якому кращає з кожним днем.\nКері Ловелл — Пем Був'є\nРоберт Даві — Франц Санчес\nТаліса Сото — Люп Ламора\nЕнтоні Зербе — Мілтон Крест\nФренк МакРей — Шаркі\nЕверетт Макгілл — Ед Кілліфер\nВейн Ньютон — Професор Джо Батчер\nБенісіо дель Торо — Даріо\nЕнтоні Старк — Труман-Лодж\nПедро Армендаріс (молодший) — Президент Ектор Лопес\nДевід Гедісон — Фелікс Лейтер\nПрісцилла Барнес — Дейла Черчілл\nРейфер Джонсон — агент Маллінс\nЛіцензія на вбивство на сайті IMDb (англ.)\nБаррі Нельсон (1954) • Шон Коннері (1962 — 1967, 1971, 1983) • Девід Нівен (1967) • Джордж Лезенбі (1969) • Роджер Мур (1973 — 1985) • Тімоті Далтон (1987 — 1989) • Пірс Броснан (1995 — 2002) • Деніел Крейг (2006 - 2021)\nEIDR: 10.5240/2BE4-5F0B-7F5D-0851-C3BD-A · ISAN: 0000-0000-D3F2-0000-J-0000-0000-H · VIAF: 177865485\nОтримано з https://uk.wikipedia.org/w/index.php?title=Ліцензія_на_вбивство_(фільм)&oldid=32552178\nЦю сторінку востаннє відредаговано о 18:15, 6 червня 2021.