Varakindlustus era- ja äriklientidele. Dokumentide vormistamine online’s\nEttevõtte varakindlustusega saab kindlustada järgmisi objekte: hoone või selle osad, tootmispinnad, rajatised, laod, estakaadid ja raudtee ülekäigukohad. Juhul, kui ettevõte üürib oma kontorit, saavad nad kindlustada näiteks siseviimistlust.\nKindlustusväärtus vastab kindlustatud eseme taastamisväärtusele, mis omakorda sõltub objekti seisukorrast ja tehnilistest iseärasustest. Kindlustuskate võib ulatuda minimaalsest paketist (tulekahju risk) kuni koguriskikindlustuseni, sh lisariskid.\nLisaks kinnisvarale võib kindlustuspoliisile lisada kaitse ka mööblile, kontoriseadmetele, inventarile, toorainele, kaubale jne. Sellisel juhul määratakse kindlustusväärtus ettevõtte põhivara nimekirja alusel, mille väljastavad raamatupidajad, või kindlustatava vara nimekirja alusel, mis loetakse poliisi osaks\nEttevõtte varakindlustusega on võimalik kindlustada ka kaupa laos. Kindlustada võib kas kauba või lao omanik. Kuna kauba kogus laos pidevalt muutub, valitakse kindlustusväärtus maksimaalse või keskmise kaubakoguse järgi\nÄrikatkemise kindlustus katab äritegevuse katkemisega seotud kahjud maksimaalselt poliisil märgitud perioodi jooksul. Hüvitist makstakse vastavalt kindlustatu viimasele kasumiaruandele.Ärikatkemise kindlustus katab kahjud, kui kindlustatul ei ole võimalik äritegevust jätkata järgmiste sündmuste tagajärjel:\nÄrikatkemise kindlustuse kindlustushüvitis makstakse välja ainult juhul, kui ettevõtte vara on kahjustunud või hävinenud kindlustusjuhtumi tagajärjel ja hüvitis on määratud väljamaksmiseks kindlustusandja poolt.\nÄrikatkemise kindlustus katab äritegevuse katkemisega seotud kahjud maksimaalselt poliisil märgitud perioodi jooksul. Hüvitist makstakse vastavalt kindlustatu viimasele kasumiaruandele.\nÄrikatkemise kindlustust pakutakse ainult ettevõtte varakindlustuse osana.\nLisaks standardsele ettevõtte varakindlustusele on võimalik kindlustada ka järgmisi riske:\nMasinate ja seadmete kindlustus (CPM – Contractor's Plant and Machinery) on mõeldud: põllumajandus- ja metsatööde masinatele, ehitusseadmetele, laaduritele, traktoritele, ekskavaatoritele, buldooseritele jne. Lisaks traditsioonilistele vara riskidele (tulekahju, loodusõnnetus, vandalism) katab CPM ka mittetahtlikud kasutusnormide ja –reeglite rikkumised, mehaanilised välismõjud, vajumise, ümberminemise ja muud ettenägematud ja ootamatud kahjud masinaga töötades, liikudes või töövälisel ajal.\nMasinarikkekindlustusega (MB – Machinery Breakdown) hüvitatakse kahjud masina ootamatu ja ettenägematu siserikke korral masinaga töötades, liikudes või koha peal seistes. Antud kindlustuskate on mõeldud kõikvõimalikele tööstusseadmetele. Masinarikkekindlustust võib kasutada nii iseseisva kindlustusena kui ka CPM-i lisana.\nElektrooniliste seadmete kindlustus (EEI – Electronic Equipment Insurance) kaitseb vastavaid seadmeid (sülearvutid, lauaarvutid, audio-video seadmed, telekommunikatsiooni-, meditsiini- ja mõõtmisseadmed jne) kahjude või hävimise vastu, mis on põhjustatud:\nEEI katab samuti hävinud või kahjustunud tarkvara taastamis- või taassoetamiskulud.\nEEI puhul kasutatakse tihti ka laiendatud kindlustuskaitset kaasaskantavatele seadmetele (sülearvutid, video projektorid) väljaspool poliisil märgitud kindlustuskohta. Näiteks liiklusõnnetusse sattudes hüvitab kindlustusandja kahjud kaasaskantavale seadmele.\nEhitus- ja montaažitööde kindlustus (CAR – Construction All-Risk ja EAR – Erection All-Risk)\nEhitus- ja montaažitööde kindlustus (CAR ja EAR) on tsiviliseeritud viis kaitsta oma investeeringuid ja kõigi osapoolte huvisid ehitus- ja montaaži- ning projekteerimistöödel. Antud kindlustus on enamikel juhtudel klientide ja partnerite nõudmisel ehitusettevõtetele kohustuslik.\nehitusjärgus olevaid hooneid, sh uued ja lõpetamata hooned, kapitaalremondis ja renoveeritavaid hooneid\nehitusplatsil kasutatavaid seadmeid, tööriistu, tehnikat\nehitusperioodiks ehitatud ajutisi ehitisi ja rajatisi, tellinguid\nvõimalikke kahjusid kolmandatele isikutele, mis võivad tekkida valmistöödele garantiiperioodi jooksul\nvastutust kolmandate isikute ees isiku- või varakahju tekkimisel ehitusperioodil\nSeda teenust osutatakse ainult Eestis.\nSamuti on võimalik lisada ka täiendavaid katteid. Näiteks prahi koristuskulud (kahjujärgselt), ajutise elukoha rendikulud ja kolimiskulud, kui elukoht on kindlustusjuhtumi tagajärjel muutunud elamiskõlbmatuks.\nKorteriühistule võib laiendada ka koguriskikindlustust, mille puhul on kindlustusjuhtumiks kõikvõimalikud äkilised ja ettenägematud sündmused. Kindlustustingimustes pole kirjas kindlustatud riskid, vaid märgitud välistused. Reeglina on sellisteks ettekavatsetud tegevused ja juhtumid, mille saaks ära hoida järgides ohutusnõudeid. Kindlasti vajab märkimist asjaolu, et koguriskikindlustus pakub suuremat katet, kui standardne riskide pakett.\nKäesoleva avalduse põhjal edastame Teile kodukindlustuse pakkumise. Palun täitke kõik tärniga märgitud lahtrid ja kontrollige andmete õigsust! Lisaküsimuste tekkimisel võtame Teiega ühendust telefoni või meili teel.\nOmaniku Nimi / Nimetus, isikukood / Äriregistri kood\nSoodustatud isiku Nimi / Nimetus, isikukood / Äriregistri kood\nKindlustusobjekt (korter, elumaja, saun, garaaž, suvila, kõrvalhoone)\nEhitusaasta ja renoveerimise aasta\nHoone konstruktsioon (kivi, puit, segu)\nKas on olemas tulekahjusignalisatsioon (lokaalne, ühendatud turvafirmaga)?\nKas on olemas valvesignalisatsioon (lokaalne, ühendatud turvafirmaga)?\nKas soovite tsiviilvastutuskindlustus katet?\nKui soovite kindlustada kodust vara, siis märkige kindlustussumma\nMeie kodu on meie kindlus. Aga ka kindlus vajab kaitset. Kuidas oleks võimalik kaitsta oma eluaset?\nStandardsed riskid, mida nõuavad ka krediidiasutused:\nTulekahju, otsene pikselöök, plahvatus, lennuki/helikopteri allakukkumine\nKoguriskikindlustus – maksimaalne kaitse ootamatu ja ettenägematu kahjujuhtumi korral. Antud kindlustuse tingimustes on kirjas ainult välistused (kahjud, mida ei hüvitata): kahjud, mis tulenevad kulumisest, korrosioonist, hallitusest, närilistest ja muudest kahjuritest, vajumisest, projekteerimisvigadest ehk teisisõnu kõik kahjud, mida on võimalik ette näha ja ära hoida.\nMida on võimalik kindlustada?\nKorteris või elumajas asuva koduse vara kindlustamisel on vajalik lisada kindlustatava vara nimekiri. Vahel jaotatakse vara ka gruppidesse: mööbel, elektroonika, riided jne. Kallimad esemed on poliisil vaja eraldi märkida.\nKorteri või elumaja kindlustussumma on selle elamu kahjujuhtumi eelse seisukorra taastamisväärtus ja erineb elamu turuväärtusest. Näiteks maal asuv maja võib maksta vähem kui linnas asuv, kuid majade taastamisväärtused võivad olla võrdsed.\nNii uutes kui vanades majades võivad juhtuda õnnetused veevarustuse, kütte- ja muude süsteemidega. Need võivad kahju põhjustada mitte ainult kindlustatule, vaid ka kolmandatele isikutele (näiteks alumistele naabritele). Seepärast on mõistlik lisada kodukindlustusele ka tsiviilvastutuskindlustus.


Anname loodusele tagasi – Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses istutati puid | Sportland Magazine\nJaga „Anname loodusele tagasi – Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses istutati puid“\nAnname loodusele tagasi – Sportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuses istutati puid\nTeist aastat järjest kingiti Sportland Kõrvemaa Metsajooksu lõpetajale lisaks medalile ja unikaalsele vaba aja T-särgile männiistik. Sellega anti kaasa istutamise juhend, kuid soovi korral võis puu jätta korraldajatele istutada. Kõrvemaale jäetud puud pandi kasvama talgupäeval 8. septembril.\nSportland Kõrvemaa Metsajooks sai alguse tänu koroonast tingitud piirangutele, kui kahel viimasel kevadel ei ole õnnestunud Sportland Kõrvemaa Nelikürituse raames traditsioonilist kevadjooksu korraldada. „Tulevikus jääb ikkagi Kevadjooks nelikürituse osaks ning Metsajooksul pööratakse rohkem tähelepanu looduse hoidmisele ja teadlikumale tarbimisele,“ ütleb nelikürituse peakorraldaja Mari Hütsi.\n„Puude istutamine on Metsajooksu viis anda loodusele tagasi. Metsajooksu idee ongi see, et tulge liikuma ja loodust nautima. Võit pole siin oluline. Männiistikuid pole mujal varem kingitud ning nii suures plaanis pole ka loodusele mõeldud,” kirjeldab Mari. Kingitud istikud on pärit Räpinast, Juhani Puukooli kasvatusest, kus tegeletakse istikute kasvatamisega.\nKõik see mees metsa istutama\nSportland Kõrvemaa Matka- ja Suusakeskuse sportlik juht Margus Mäll vedas 8. septembril Kõrvemaal toimunud mändide istutamise talgupäeva. „Korraldasime seda aktsiooni juba teist korda. Peamine eesmärk on vähendada jalajälge, teha loodusele vastukingitus, et meil oleks ikka metsa, kus tulevikus liikumisrõõmu nautida,” ütleb talgupäeva peavastutaja.\nMetsajooksul osaleb umbes 600 jooksusõpra. Margus Mälli sõnul võtavad umbes pooled männistiku kaasa ja panevad selle endale sobivasse kohta kasvama. Teise poole eest vastutavad korraldajad. Istutamata ei jää ükski puu. „Meil on Kõrvemaal maalapikesed, kuhu need mulda pistame. Platside ettevalmistamisel konsulteerisime spetsialistidega, antud juhul Juhani Puukooliga. Sobivad platsid niitsime ära. Arvutasime välja puude tiheduse, et istikud asetseksid üksteisest sobival ja õigel kaugusel,” kirjeldab Margus ettevalmistust.\nHead koostööpartnerid panid õla alla\n„Koostöös Eesti Terviseradadega, kelle partner on omakorda Swedbank, korraldasime talgupäeva,“ selgitab mees tagamaid.\nPuud istutati keskusele üpris lähedale, umbes 500 meetri raadiusesse. „Varasemalt on selles kohas ilmselt toimunud raie. Heinamaa on peale kasvanud ning nüüd oligi paras aeg uued puud peale istutada,” ütleb Margus. Ajalises plaanis võttis sobiva platsi valimine, niitmine ja väljamõõtmine umbes päevakese ning istutamisega tegelesid 10 inimest kokku umbes neli tundi. „Mõõdulint oli meil käes, mõõtsime puude vaheks neli meetrit, panime diagonaalid paika. Üks brigaad mõõtis, teine kaevas ning kolmas istutas,“ seletab Margus protsessi. Tema sõnul kulus niitmisega kokku poolteist tummist päeva.\nLisaks Margusele võtsid istutamisest osa üks Terviseradade esindaja ning kaheksa Swedbanki töötajat, kellele see oli mõnus vaheldus tööpäevade rutiinile. Nagu eestlastele kohane, järgnes tublile töötegemisele ühissöömine ja saunatamine.\nSportland mõtleb rohelisele tulevikule\nOsalejatele kingituseks mõeldud puuhakatised on ligikaudu 50 cm pikkused. Männid kasvavad aastas umbes 40-60 cm ehk aasta pärast peaks seal heinamaal nägema juba meetriseid puid. Spetsialistide sõnul saavutavad männid raieküpsuse umbes 100-120 aastaga, seega vähemalt selle sajandi lõpuni saame neid praeguses kasvukohas imetleda.\n„Sportlandi üks omanikest Are Altraja mõtleb pidevalt sellele, kuidas loodusele midagi tagasi anda ja jalajälge väiksemaks teha. Mina Kõrvemaa keskuse juhina armastan samuti loodust ja üritan kaasa mõelda,“ tunneb Margus end loodusega seotud.\nMetsajooksul osalejate poolt on tagasiside olnud väga positiivne. „Inimesed on kiitnud nii ideed, kui puude istutamisega seotud sõnumit,” on Kõrvemaa keskuse juht rahul.\nMetsajooksu patroon on Reigo Ahven\nReigo Ahven on eelkõige tuntud kui muusik, trummar ja saatejuht, kuid ta on ka suur loodusesõber ja erametsa omanik. Päeval, kui võtsin temaga ühendust, oli ta parasjagu seenel. Kõrvemaa Metsajooksul oli ta teist aastat järjest päevajuht. „Seekord elasin täiega kaasa ka oma lapse jooksule, aga talgupäevale kahjuks teiste tööde tõttu ei jõudnud. Kuid ürituse idee on tänuväärne, oma puud istutan hiljem koos lastega maha,“ kiidab muusik algatuseks Sportlandi mõtlemist rohelise tuleviku suunas.\nReigo sattus patrooniks täiesti juhuslikult, pea paar aastat tagasi enne koroonat. „Soetasin täiesti omaalgatuslikult Juhani Puukoolist 500 kuuseistikut, võtsin ühendust RMK-ga, haarasin kaasa Lenna Kuurmaa ja Karl-Erik Taukari, kellega need maha istutasime. RMK tuli spetsiaalsete istutamistorudega appi. Niimoodi võttis töö vaid tunnikese aega. Sealt edasi kutsus Are Altraja mind ürituse juurde, ilmselt nägi minus potentsiaali rohelisele mõtlemisele,“ räägib ta lõbusalt.\nReigo sõnul on metsaarendajate ja kaitsjate suhted läinud nii nugade peale, et tema otsustas panna kummikud jalga, panustada oma vahenditega metsa istutamisele ning võtta sõbrad appi. „Läbi eeskuju anda oma panus, mitte läbi sõnade,“ selgitab ta oma algatuse mõtet.\nKõrvemaal meeldib muusikule see, et sealsesse loodusesse on panustatud tohutult eravahendeid. „Kõrvemaa on nagu minu erametsa suurem versioon,“ kirjeldab ta.\nErametsa omanikuna paneb Reigo inimestele südamele, et kuigi RMK käib pidevalt uudistest läbi, on suurem vastutus erametsa omanikel, kelle omandusse kuuluvad metsatukad moodustavad kokku suurema ala, kui RMK valdused.\n„Erametsa võib suhtuda kui lühiajalisse tuluallikasse, aga saab suhtuda ka heaperemehelikumalt. See võiks olla varasalv, kust võtta näpuotsaga, kui millekski väga vaja on. Olgu see värske õhk, küttepuud või ehitusmaterjal ehk suhtumine võiks olla oluliselt mitmekesisem. Nii kehale kui vaimule, mitte ainult pangaarvele,” selgitab loodusesõber oma põhimõtteid.\nReigo toob näiteks, et metsaonnide ehitamine ja rentimine või discgolfi radade rajamine tooks pidevalt tulu, erinevalt ühekordsest puude langetamisest. Lõpetuseks lubab mees ka järgmisel Metsajooksul kohal olla. „Kui ma ei ole päevajuht, siis osalen Mesikäpa jooksul,“ naerab ta.\nMetsajooksu korraldajad loodavad, et kõik jooksul osalejad, kes jätsid oma männid Kõrvemaale istutamiseks, tuleksid neid ka Kõrvemaale sattudes vaatama, et nende kasvamist näha. Olgu see siis viie, kümne või 25 aasta pärast.


Rakveres teeniti kaheksas karikavõit Tartu Ülikool Maks & Moorits\nRakveres teeniti kaheksas karikavõit\nTartu Ülikool/Rock mängis Rakveres peetud meeste karikavõistluse finaalturniiri viimases kohtumises kohaliku Tarvaga. Hea teise poolajaga kindlustati oma klubi ajaloo kaheksas karikavõit tulemusega 84:66. Finaali parimaks mängijaks tunnistati Janar Talts, kelle arvele kogunes 15 punkti kõrvale ka 17 lauapalli.\nNagu finaalile kohane, siis avaminutitel kompasid meeskonnad üksteist ning veerandaja teisel poolel sai TÜ/Rock oma masina pisut paremini tööle. Tartlased lõpetasid veerandaja 7:0 spurdiga ja tegid seisuks 20:13.\nTeisel veerandajal tuli pea täismaja kodupubliku ees mänginud mänginud Tarvas oma liidri Brandis Raley-Rossi vedamisel mängu tagasi. Poole veerandaja peal oli seis Mario Paiste korvi järel 25:24 tartlasetele. TÜ/Rock suurendas tänu Tanel Soku korvidele eduseisu uuesti kaheksale punktile, aga poolaja lõpetasid ikkagi Tarva Juris Umbrasko ja Raley-Rossi korvid, mis TÜ/Rocki eduseisu 34:31 peale vähendasid.\nFinaalmängu saatus otsustati aga kolmanda veerandajaga. Nelja minutiga tegi karikat kaitsev TÜ/Rock 16:2 spurdi ja murdis sellega niigi vigastuste tõttu väga lühikese koosseisuga mänginud Tarva vastupanu. Tartlased võitsid veerandaja 33:13 ning enne viimast neljandikku juhtisid 67:44.\nSuur ülekaal lauavõitluses ja eriti ründelauas andis TÜ/Rockile arvukalt viskevõimalusi ja neljandal veerandajal kodumeeskond ohtlikult lähedale enam ei jõudnudki. TÜ/Rock kindlustas oma ajaloo kaheksanda ja viimase kuue aasta viienda karikavõidu skooriga 84:66.\nViis mängijat kogusid TÜ/Rocki ridades kahekohalise skoori. Finaali parima esituse tegi Janar Talts 15 punkti ja koguni 17 lauapalliga. Samuti 15 punkti sai kirja Tanel Sokk. Visketabavusega hädas olnud Augustas Peciukevicuse arvele kogunes 14 punkti ja viis korvisöötu. Timo Eichfuss viskas 13 ja juba oma kuuenda Eesti karika võitnud Valmo Kriisa 10 punkti.\nTÜ/Rock võitis lauavõitluse 40:28 ning ründelauad 16:4.\nTarva parim oli oma selle hooaja viimase mängu kollases särgis teinud Sten-Timmu Sokk 18 punkti ja kaheksa korvisööduga. Finaali järgselt läheb Sokk Venemaale ning hakkab suure tõenäosusega mängima Moskva Dünamos. Brandis Raley-Rossi kontosse kogunes 15 punkti ja kaheksa lauapalli ning Martin Jurtom viskas 12 punkti.\nTÜ/Rocki peatreeneri Gert Kullamäe sõnul saadi teisel poolajal rünnak tööle.\nRünnaku osas oli meil esimesel poolajal raske. Kaitses pöörasime rõhku nende liidritele Raley-Rossile ja Sokule ning tahtsime Tarva kui rünnakule orienteeritud meeksonna skoori madala hoida. See õnnestus meil üsna hästi. Kui esimesel poolajal oli meestel pisut finaalivibra sees ja panime vabadelt kohtadelt mööda, siis teisel poolajal hakkasid visked sisse kukkuma ja tuli ka korralik vahe sisse. Hooaja esimese poolega võib kindlasti rahul olla – eurosarjast oleme edasi ja karikavõit on ka käes. Nüüd on oluline sama hooga jätkata.Gert Kullamäe, TÜ/Rock peatreener\nTÜ/Rockil on nüüd võistlusmängudes kolmenädalane paus ning vormis astutakse taas platsile reedel, 9. jaanuaril. Siis on aga tartlasi ees ootamas tõeline maiuspala, sest TÜ spordihoones võõrustatakse kell 19.00 BC Kalev/Cramot. Mõni päev hiljem ehk 13. jaanuaril jätkatakse ka EuroChallenge mängudega ning vahegrupi esimeses mängus võetakse kodus vastu sakslaste Fraport Skyliners.


Trip.ee | krevetisupp\nPalun soovitusi esmakordsel New Yorki minekul koos 12a poisiga\n29. märts 2014 23:35\n2 nädalat on NY jaoks pikk aeg, nii et jõuate käia paljudes kohtades ja selle aja jooksul peaks küll vähemalt korra ikka linnast välja ka sõitma, mina sõidaks vähemalt.\nRyanairis veebruarist kõigile nummerdatud istekohad.\n4. veebr 2014 21:10\nMina näiteks ütlesin väravas, et mul on läpakas kohvris ja öeldi, et võtke siis välja enne lennukile minemist. Läpakas omakorda oli suurema ümbrise sees, samuti oli kaasas väike üleõla kott. Üldse olin väga hämmingus, kui ükskõiksed nad selle pagasi suhtes on, olles varasemalt kuulnud õuduslugusid. Eks ta vastvvõib oleneda ka lennujaamast ja personalist.\n4. veebr 2014 18:19\nPane siis omale kotti veel omakorda üks väiksem kott, mille sa saad salongi kaasa võtta juhul kui koti pagasisse pead andma! Väikest kotti ei võta sult keegi ära. Läpakat ei käsi sul samuti keegi pagasisse visata vaid võid selle rahumeeli kotist välja võtta ja salongi kaasa. Virisemist rohkem kui asi väärt.\n2. veebr 2014 21:53\nKäsipagasina saab kaasa võtta ka lisapagasi 35x20x20 kuha saad siis oma vajalikud asjad võtta. See pagas mis ära võetakse, võetakse ju lennukile minnes, õigemini jätad selle lennuki kõrval. Peab tunnistama, et mina selles otsest ebamugavust ei näinud kuna kui lennuk on väga täis siis os teine kord väga raske leida ruumi kuhu oma pagas panna, kui kaasas juhtub olema kohver. Mul näiteks nii ühe korra oligi, pidin ka pagasi lennuki kõrvale jätma ja hiljem lennukis vaatasin, et ega polekski olnud ruumi seda kuhugi paigutada.\n13. sept 2013 13:51\nJah, elan hetkel Kagu-Türgis. Ei väidaks, et keelt valdan, kuid eks mõne kuuga hakkab miskit külge ka. Araabia keelt oli palju kuulda ja ka näha. Aga näiteks ka kurdi keelel on seal mingi oma dialekt ning erineb pisut siinsest türgi kurdi keelest.\n12. sept 2013 15:25\nPole küll eriti populaarne teema aga täiendaks veidi värske infoga. Minibussid/taksod küsivad 20$ piiriületuse eest aga saab ka 20 türgi liiriga hakkama. Püüdsime ka hääletada aga kõik autod kes peatusid ütlesid, et võtaksime ikka selle sama minibussi ja lõpuks osutuski mõistlikumaks kuna paberimajandust ja jooksmist piiril ikka oli aga sellega tegelesid siis need taksojuhid.\nATM Iraagis kautada ei saa. Nii Maestro kui Mastercard on ametlikult suletud. Visa pole mingit ametlikku teadet teinud aga ei soovita lootma jääda.\nIraagist maad mööda Türki tagasi saamisega võib samuti raskusi olla. Meie puhul tähendas see siis 8 tundi piiril salakaubavedu. Takso oli nii seest kui väljast salasigarette täis peidetud ja peale igat kontrollpunkti tuli kibekiiresti autosse joosta ja sõita järgmise kontrollpunktini, mis oli lõpuks isegi päris lõbus, kui peale umbes kolmandat tundi saime aru, et meil ei ole lootust veel nii pea Türki jõuda. Vahel aga võib ka lühema ajaga piiri ületa, kuid aega tasuks igaks juhuks varuda. Seekordne reis jäi pisut lühikeseks sularahapuudumise (ebapiisava kodutöö) tõttu, kuid oktoobris olen taas minemas vähe pikemaks ja ehk siis on ka rohkem uut infot jagada.\nKeele kohta veel ka nii palju, et kõige suurem katsumus oligi just suhtlemine. Kui Türgis saab veel türgi keelega hakkama siis peale piiri tundsin ennast ikka väga abitus seisundis.\nÜldiselt, kerge maigu Iraagist sai suhu ja tegemist on tõepoolest äärmiselt huvitava kohaga ning isiklikult ootan juba väga uuesti minemist ja et saaks rohkem tutvuda selle eluga seal.\n14. juuni 2013 13:18\nKüsimus tekkiski tegelikult seetõttu, et tegemist ei ole turmisireisiga vaid pikema peatusega. Nädal-kaks pikki pükse jalas hoida ei olegi ju midagi hirmsat. Kuumad suvekuud on aga ikka paras katsumus. Diyarbakir ei asu just mere ääres seega randa vaevalt seal lähen. Sellest ka küsimus ujumisvõimaluste kohta. Veeloomana tahaks ikka mõnikord solberdada ka.\n12. juuni 2013 16:22\nVana teema küll, kuid ei hakka uut tegema.\nKas Diyarbakiris on võimalik ka kuumal ajal kuskil näiteks ujuda? Teatavasti voolab seal ju ka jõgi - kuidas on olukord sellega? Või on olemas mingid avalikud basseinid? Teiseks, kuna erinevalt lääne piirkondadest ei ole see ala nii arenenud siis kuidas on lood riietusega? Väidetavalt meie jaoks tavaliste lühikeste pükstega liikumine on seal liig. Kui hull see asi siis tegelikult on? Selge see, et pool-paljalt mošeesse ei lähe. Kas Diyarbakiris on mingeid iseärasusi millega peaks kindlasti kursis olema?\n7. dets 2012 05:23\nHuvitav jah, et kuidagi vaikne on ja ei ole sealt poolt mingeid uudiseid kuulda olnud. Nädalavahetusel läheme, eks siis ole näha kuidas olukord on.\nKuhu minna puhkama perega (laps 2,5 a) jaanuari lõpus\n6. dets 2012 16:46\nSelle summa eest kahjuks midagi peale Egiptuse sellel ajal vist ei saagi. Võib-olla miskit Kanaaridele aga siis ilmselt ilma söökideta. Kui just last tasuta või poole hinnaga kaasa võtta ei saa.\n27. okt 2010 20:32\nKas eelmine kommentaar jäi tõesti arusaamatuks? Jah, saad küll rentida auto Eesti juhiloaga!\n30. apr 2010 21:48\nLaps üksi reisile USA-sse\n28. apr 2010 23:36\nSaada aga laps julgelt teele!\n14. apr 2010 23:01\n:D (ande andeks, et mul midagi muud tarka öelda ei ole, kuid see on antud hetkel kõik, milleks ma võimeline olen)\n19. märts 2010 16:04\nInimesel on ka palju lihtsam ja sõbralikum(?) teha ISE üks ühe minutiline telefonikõne, või paari minutiline otsing vastava laevafirma kodulehel.\ngreen card lottery kuid lükati võit eemale fotopildi ankeedi puudumisel mis teha.\n18. märts 2010 02:33\n:D:D:D (Muud ei oska öelda.)\nK:Viking Line kinkekaardi kohta\n1. märts 2010 10:23\nÜldiselt nad dokumenti ei küsi. Ise riskid.\nMaksimaalselt 1200 kr\n25. veebr 2010 01:10\nAbisaamise veb? Minu teada oli viimati trip,ee näol tegemist reisifoorumiga, mitte abisaamis vebiga, mida see ka ei tähendaks. Muuseas, isegi kui see küsimus ei peaks olema niivõrd autahvli vääriline, siis vastused on seda kindlasti, nii et igati õige koht! :D\n4. veebr 2010 16:05\nMidagi ei saa aru. Piletid ostad ju kohaliku aja järgi!\n1. veebr 2010 15:49\nKui sa küsid sellise küsimuse, siis tõenäoliselt mitte. Ise võiks ikka natuke ennast tunda.


miks koerad löövad, kui neid kriimustad - Tervis Ja Käitumine | Mai 2021\nInimestel on igasuguseid naljakaid nimesid selle kohta, kuidas koer kiirelt lüüa saab, kui teda kraapitakse - “põngerjad”, “tupsutamine”, “õmblusmasina jalg” jne, aga miks teie koer seda teeb iga kord, kui kriimustate seda kindlat kohapeal? Enamiku koerte jaoks on täpp kuskil nende rinnal, kõhul või kubemetel (tagumine sääreosa). Kuigi olen näinud, kuidas koerad löövad ka siis, kui nende külg on ka selgroo lähedal kriimustatud.\nkuidas saada oma koer ujuma\nTeie koera puugil on bioloogiline põhjus. Arsti juurde minnes kontrollivad nad sageli reflekse, lüües selle kummivasaraga põlve. Põlv tõmbub tahtmatult, kui teil pole ühtegi tüüpi neuroloogilisi probleeme. Noh, kui leiate oma koeral selle koha, on see sama, mida arst teeb teile kummivasaraga.\nKoera reageerimine kiire jalaga löömisele, kui lööte tema keha teatud kohtadesse närvi, on see tahtmatu refleks.\nKas nad naudivad seda?\nOn huvitav, kui paljud inimesed näevad, et nende koer seda teeb ja hüüatab: “Oh, ma leidsin selle koha! See tundub hea, kas pole? ”Ja nad jätkavad kriimustamist selles kohas raskemalt ja kauem. Kuid kui ta saaks rääkida, võib teie koer sellele küsimusele vastata eitavalt.\nMõelge sellele nii. Kas soovite, et see arst lööks teid kummivasara abil ikka ja jälle läbi, võib-olla veelgi raskemalt ja kiiremini kui varem, lihtsalt seetõttu, et see pani teid reageerima jala lüües? Ilmselt mitte. Miks me eeldame, et meie koerad tahavad, et jätkame kriimustamist kohas, mis paneb nad ikka ja jälle midagi tahtmatult tegema?\nMa ei ütle, et igale koerale see ei meeldi, võib juhtuda, et mõni teeb seda, kuid peaksime peatuma ja vaatama oma koera kehakeelt, et näha, kas ta tõesti naudib kriimustamist või mitte.\nBennett kasutab seda pildiseeriat, et näidata, kuidas koer ütleb teile, mida ta oma keha ja näoilmete järgi tunneb\nKuidas saate teada, kas teie koer naudib seda\nRobin Bennett, CPDT-KA, on kirjutanud õppesarja koera päevakodudele (Kõik koera päevahoiu kohta), mis sisaldab seda, kuidas lugeda koera kehakeelt. Selles näitab ta erinevust koera vahel, kes tõeliselt teie tähelepanu naudib, ja koera, kes lihtsalt seda talub.\n'Mõnikord mõtlen ma analoogiale, kui inimesed kedagi kõdistavad,' räägib Bennett. „Alguses on see kuidagi naljakas, aga kui ikka kõditada, hakkab see tegelikult valusaks minema. Mul pole aimugi, kas just seda koerad kogevad, kuid see tuletab seda mõnikord meelde. '\nTa selgitab, et kõige tähtsam on lugeda teie koera ja vaadata, kas ta näib olevat lõdvestunud, aga kas tema keha muutub ja ta kangestub.\nNäiteks kas teie koer oli seljal nautimas lõõtsutamisest, kuid kui sellele kohale lüüa, siis ta jäigastub, sulgeb suu, lamedaks kõrvad ja / või proovib end küljele veeretada või püsti tõusta? Kui jah, siis ta ilmselt ei naudi seda kohta kriimustatud. Kui teie koer jääb kõht ülespoole, suu lahti, keel on rippunud, on see tõenäoline, ükskõik millisel imelikul põhjusel, kui talle meeldib, et olete selle närvi löönud.


Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja koostamise kord, nimekirja koostamiseks esitatavate dokumentide loetelu, ühingu nimekirja kandmise ja sealt kustutamise kord ning asjatundjate komisjoni moodustamise kord, selle töökorraldus, samuti liikmete nimetamise ja tagasikutsumise kord – Riigi Teataja\nTulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja koostamise kord, nimekirja koostamiseks esitatavate dokumentide loetelu, ühingu nimekirja kandmise ja sealt kustutamise kord ning asjatundjate komisjoni moodustamise kord, selle töökorraldus, samuti liikmete nimetamise ja tagasikutsumise kord\nTulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja koostamise kord, nimekirja koostamiseks esitatavate dokumentide loetelu, ühingu nimekirja kandmise ja sealt kustutamise kord ning asjatundjate komisjoni moodustamise kord, selle töökorraldus, samuti liikmete nimetamise ja tagasikutsumise kord - sisukord\n§ 3 Nimekirja kandmiseks esitatavad dokumendid\nRT I, 28.12.2010, 12\n[RT I, 28.12.2010, 3 - jõust. 01.01.2011]\nVastu võetud 22.12.2006 nr 279\nRT I 2006, 61, 464\n16.12.2010 RT I, 28.12.2010, 3 01.01.2011\nMäärus kehtestatakse «Tulumaksuseaduse» § 11 lõike 8 alusel.\nMäärus sätestab Vabariigi Valitsuse kinnitatava tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja (edaspidi nimekiri) koostamise korra, nimekirja koostamiseks esitatavate dokumentide loetelu, mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste (edaspidi koos ühing) nimekirja kandmise ja nimekirjast kustutamise korra ning asjatundjate komisjoni (edaspidi komisjon) moodustamise korra, selle töökorralduse ning komisjoni liikmete nimetamise ja tagasikutsumise korra.\n(1) Komisjoni ülesandeks on Vabariigi Valitsusele soovituslike ettepanekute (edaspidi soovitused) tegemine ühingute nimekirja kandmiseks või sealt kustutamiseks.\n(2) Komisjon juhindub ettepanekute tegemisel „Tulumaksuseaduse” §-s 11 sätestatud ühingute nimekirja kandmise ja sealt kustutamise põhimõtetest ja nõuetest ning „Mittetulundusühingute seadusest”, „Sihtasutuste seadusest”, „Kirikute ja koguduste seadusest” ja käesolevast määrusest.\n(3) Komisjoni liikmed nimetab ja kutsub tagasi rahandusminister käskkirjaga. Komisjonis on 11 liiget. Komisjoni liikmeteks nimetatakse üheksa mittetulundussektori esindajat, üks usuliste ühenduste esindaja ja üks ettevõtjate esindaja. Komisjoni moodustamisel tagatakse mittetulundussektorit esindavate ühingute põhiliste tegevusvaldkondade ning vastavaid ühinguid koondava liidu esindatus. Komisjoni liikmete tagasikutsumiseks esitab rahandusministrile ettepaneku ühing või organisatsioon, kelle ettepanekul liige komisjoni nimetati. Komisjoni liikme tagasikutsumisel ei pea rahandusminister nimetama uut liiget samast ühingust või organisatsioonist, mida esindas tagasikutsutud liige.\n(4) Komisjoni töövorm on koosolek. Komisjon kinnitab esimesel koosolekul oma töökorra. Komisjoni koosolekut juhatavad komisjoni liikmed rotatsiooni põhimõttel. Komisjoni liikmete tööd ei tasustata.\n(5) Komisjoni koosoleku kutsub kokku ja komisjoni tehnilise teenindamise tagab Maksu- ja Tolliamet. Komisjoni liikme põhjendatud ettepaneku korral võib komisjoni koosolekust hääleõiguseta osa võtta isik, kes ei ole komisjoni liige.\n(6) Komisjoni koosolekud toimuvad ajavahemikul 20. veebruarist kuni 1. märtsini ja 20. augustist kuni 1. septembrini. Komisjoni koosoleku toimumise aja määrab Maksu- ja Tolliamet. Komisjoni koosoleku toimumisest teatatakse komisjoni liikmele ette vähemalt viis päeva enne koosoleku toimumist.\n(7) Komisjon võtab otsuse vastu häälteenamusega.\n(8) Komisjoni koosolekud protokollitakse. Koosoleku protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud komisjoni liikmed.\n(9) Komisjon esitab oma soovitused ühingute nimekirja kandmise või nimekirja kandmata jätmise või sealt kustutamise kohta Maksu- ja Tolliametile.\n§ 3. Nimekirja kandmiseks esitatavad dokumendid\n(1) Nimekirja kandmiseks esitab ühing Maksu- ja Tolliametile „Mittetulundusühingute seaduse”, „Sihtasutuste seaduse” või „Kirikute ja koguduste seaduse” nõuetele vastava, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile esitatud asutamislepingu või asutamisotsuse koopia.\n(2) Mittetulundusühing ja sihtasutus esitavad nimekirja kandmiseks Maksu- ja Tolliametile taotluse vormil TMIN „Mittetulundusühingu ja sihtasutuse taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kandmiseks” (lisa 1).\n(3) Usuline ühendus esitab nimekirja kandmiseks Maksu- ja Tolliametile taotluse vormil TMIN-K „Usulise ühenduse taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kandmiseks” (lisa 2).\n(1) Ühing kantakse nimekirja või kustutatakse nimekirjast rahandusministri ettepanekul Vabariigi Valitsuse korraldusega kas 1. juulist või 1. jaanuarist.\n(2) Ühing, kes taotleb nimekirja kandmist 1. juulist, esitab §-s 3 nimetatud dokumendid 15. jaanuariks. Ühing, kes taotleb nimekirja kandmist 1. jaanuarist, esitab nimetatud dokumendid eelneva aasta 15. juuliks.\n(3) Maksu- ja Tolliamet kontrollib esitatud dokumentide ja ühingu tegevuse vastavust «Tulumaksuseaduse» §-s 11 sätestatud nimekirja kandmise nõuetele.\n(4) Kui ühingu tegevus, esitatud dokumendid ja maksudeklaratsioonid vastavad nõuetele, esitab Maksu- ja Tolliamet ettepaneku ühingu nimekirja kandmiseks komisjonile 20. veebruariks või 20. augustiks, lisades selgituse ühingu vastavuse kohta nimekirja kandmise nõuetele.\n(5) Samaaegselt lõikes 4 nimetatud ettepanekuga esitab Maksu- ja Tolliamet komisjonile nende ühingute loetelu, kes on esitanud taotluse nimekirja kandmiseks, kuid keda nimekirja kandmiseks ei esitata. Ettepaneku korral ühingut nimekirja mitte kanda lisab Maksu- ja Tolliamet nimekirja kandmata jätmise põhjuse ja märgib õigusliku aluse.\n(6) Komisjon vaatab Maksu- ja Tolliameti ettepanekud läbi ja esitab oma soovitused ühingute nimekirja kandmise või nimekirja kandmata jätmise kohta kirjalikult Maksu- ja Tolliametile 1. märtsiks ja 1. septembriks. Kui komisjon ei ole oma soovitusi nimetatud kuupäevaks esitanud, esitab rahandusminister nimekirja Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks ilma komisjoni soovitusteta.\n(7) Maksu- ja Tolliamet teeb pärast asjatundjate komisjoni soovituste küsimist ühingule esialgse otsuse nimekirja kandmata jätmise kohta kirjalikult teatavaks 15. märtsiks, kui avaldus oli esitatud 15. jaanuariks, või 15. septembriks, kui avaldus oli esitatud 15. juuliks. Otsuses näidatakse nimekirja kandmisest keeldumise põhjus ja alus.\n(9) Maksu- ja Tolliamet esitab Rahandusministeeriumile ettepaneku ühingu nimekirja kandmiseks 1. juuniks või 1. detsembriks.\n(1) Maksu- ja Tolliamet teeb pärast asjatundjate komisjoni soovituste küsimist ühingule kirjaliku hoiatuse nimekirjast kustutamise kohta, kui selgub, et ühingu tegevus ei vasta „Tulumaksuseaduse” § 11 lõikes 2 sätestatud nimekirja kandmise nõuetele või kui ilmnevad sama paragrahvi lõikes 4 või 7 nimetatud asjaolud või kui ühing ei ole mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrile esitanud majandusaasta aruannet.\n(2) Lõikes 1 nimetatud hoiatuse teeb Maksu- ja Tolliamet ühingule teatavaks 15. jaanuariks või 15. juuliks. Hoiatuses näitab Maksu- ja Tolliamet ühingu nimekirjast kustutamise põhjuse ja märgib õigusliku aluse ning määrab lõikes 1 nimetatud puuduste kõrvaldamiseks tähtaja 15. veebruarini või 15. augustini.\n(3) Kui ühing lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul puudusi ei kõrvalda, esitab Maksu- ja Tolliamet komisjonile 20. veebruariks või 20. augustiks ettepaneku ühingu nimekirjast kustutamiseks, märkides kustutamise põhjuse ja õigusliku aluse.\n(4) Komisjon vaatab Maksu- ja Tolliameti ettepaneku läbi ja esitab Maksu- ja Tolliametile kirjalikult oma soovituse ühingu nimekirjast kustutamiseks 1. märtsiks või 1. septembriks. Kui komisjon ei ole oma soovitust nimetatud kuupäevaks esitanud, esitab rahandusminister ühingu nimekirjast kustutamise ettepaneku Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks ilma komisjoni soovituseta.\n(5) Maksu- ja Tolliamet teatab ühingule oma otsusest tema nimekirjast kustutamise ettepaneku esitamise kohta kirjalikult 15. märtsiks või 15. septembriks. Otsuses näidatakse ettepaneku esitamise põhjus ja õiguslik alus.\n(7) Ühingu nimekirjast kustutamise taotluse korral ei rakendata lõigetes 1–6 kehtestatud tähtaegu. Kirjalik taotlus nimekirjast kustutamiseks tuleb esitada Maksu- ja Tolliametile 1. maiks või 1. novembriks.\n(8) Maksu- ja Tolliamet esitab Rahandusministeeriumile ettepaneku ühingu nimekirjast kustutamiseks 1. juuniks või 1. detsembriks.\n(9) Vabariigi Valitsus kustutab rahandusministri ettepanekul ühingu nimekirjast 1. juulist või 1. jaanuarist.\n(2) Kui nimekirja kantud ühing ei vasta 1. juuliks 2007. a «Tulumaksuseaduse» § 11 lõikes 2 nimekirja kandmiseks sätestatud nõuetele või kui ilmnevad «Tulumaksuseaduse» § 11 lõikes 4 või 7 nimetatud asjaolud, kustutatakse ühing nimekirjast määruse §-s 5 sätestatud korras alates 1. juulist 2008. a.\n(21) 31. detsembri 2010. a seisuga usuliste ühenduste registris olev juriidiline isik kantakse nimekirja alates 1. jaanuarist 2011. a ilma taotlust esitamata.\n(3) [Käesolevast tektist välja jäetud.]\nLisa 1 Mittetulundusühingu ja sihtasutuse taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kandmiseks\nLisa 2 Usulise ühenduse taotlus tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja kandmiseks