Puhkuseosak lõunamaal tõmbab magnetina\nEdukate puhkuseosakuid müüvate firmade hulgas on mitmeid petiseid\nIga päev saab tuhat eestlast Renlovilt loteriipileti, mis pakub võimalust võita tasuta puhkusenädal mõnes kuurordis. 20--30 firmat või firmaesindajat leiab postkastist Silves Holidaysi kutse luksuspuhkuste esitlusele. Üks kutse või loteriipileti saanu viskab selle kohe prügikasti, teine lihtsalt muigab skeptiliselt, aga kolmas läheb esitlusele. Vaatamata eelarvamusele niisuguse äri suhtes, on nimetatud firmade esindajad ise optimistid ja usuvad, et sellisel puhkamisviisil on eestlaste hulgas suur tulevik.\nNii Silves Holidaysi müügijuht Raul Palsner kui Renlovi tegevdirektor Ingrid Karu peavad tulevikku vaadates iga eestlast enda potensiaalseks kliendiks. Veidi üle aasta tegutsenud Silves Holidaysiga on tänaseks firma esindajate sõnul liitnud ja puhkuseosaku soetanud 400 peret, paar aastat kauem tegutsenud Renlovil on klubiliikmeid 500 pere ringis. Firmad kasutavad klientide leidmiseks ärikataloogi abi, firmade TOP 500 nimekirja ja klubiliikmete poolt soovitatud isikuid. Iga päev toimuvatele presentatsioonidele tuleb Silves Holidaysi töötajate sõnul ligi 80 protsenti kutse saanutest, nendest kolmandik ütleb jah-sõna klubiga liitumiseks.\nPaljud kiruvad puhkuseosakutega kauplevate firmade agressiivset müügipoliitikat, kingitustega meelitamist ja mitu tundi kestvat presentatsiooni, mida nii mõnigi nimetab ajuloputuseks ja mullikeste ajamiseks. Ka see, et klubi liikmeks saamisel esitatakse vanuselisi või rahalisi tingimusi, on paljude arvates kahtlustäratav.\nRaul Palsneri sõnutsi on täiesti normaalne, et kaup peab olema müüdav, korraliku kauba müümiseks ei ole vaja kasutada mingeid erilisi nõkse. «Meie räägime kõigest nii nagu on, kingitus on aga mõeldud inimesele hea tahte avaldusena presentatsioonile tulemise eest.»\nRenlov on ära määranud oma sihtgrupi varandusliku seisu ja vanuse. Klubi liikmeks võib saada ainult üle 27 aasta vanune abielus olev isik, kelle pere kuusissetulek peab olema 20 000 krooni ja säästude suurus 100 000 krooni. «Kuna osak on pereost, siis me nõuame, et inimesed oleksid presentatsioonidel koos abikaasadega,» põhjendab Ingrid Karu. «Vanusepiirang tuleb sellest, et 27aastane inimene peaks olema juba paika pannud oma tahtmised. Inimene, kes vähem teenib, ei saa seda toodet osta ja pole mõtet kutsuda teda aega raiskama.»\nNii Silves Holidaysi kui Renlovi pakutavate osakute hind võib kõikuda väga suures vahemikus. Puhkuseosaku hind sõltub kohast, hooajast ja veel mitmest asjaolust.\nPalsneri sõnutsi jäävad nende firma pakutavate osakute hinnad 5000 ja 50 000 dollari vahele, sellele lisandub iga aasta 89 USA dollarit (1030 krooni) kinnisvara hooldustasu. Renlovi pakutavate osakute hinnad algavad 47 000 kroonist, kõige kallimad maksavad 100 000 krooni.\nRenlov on Inglise firma Wayfair Sales Ltd tütarettevõte ja kuulub täielikult inglasele David Bellile. Bell alustas tegevust Eestis mõni aasta tagasi ASiga Reisiklubi, mis müüs puhkuseosakuid, kuid lõpetas tegevuse 1994. aastal majanduslike raskuste tõttu. Silves Holidays kuulub Siivo Silvesele ja Gibraltaril registreeritud firmale Butterstone Trading Company.\nEelmise aasta septembris avas Laial tänaval oma büroo firma Reval-Reisibüroo. Firmat tutvustava materjali põhjal pidi olema tegemist Inglise firma Roundworld Travel Ltd volitatud esindajaga Eestis. Roundworld Traveli omanikud, inglased Warren Murtaugh ja Terry Wisby, müüsid kunagi Inglismaal ja Hispaanias puhkuse veetmiseks mõeldud kinnisvara, hiljem orienteeruti hotellide ja puhkekomplekside hooldusele ning puhkuste korraldamisele. 1994. aastal moodustatud reisiklubi Holiday Club süsteemis on üle 4000 puhkekeskuse enam kui 70 erinevas riigis.\nPaar aastat tagasi müüs Terry Wisby Eestis samasugust teenust Atlantic Leisure Servicesi omanikuna, kuid lõpetas mõni aeg hiljem siin tegevuse ja müüs sama teenust mõnedel andmetel Peterburis. Reval-Reisibüroo lõpetas sama kurvalt kui Atlantic Leisure Services ja sulges eelmise aasta lõpul oma kontori. Puhkuseosaku eest juba tasunud kliendid jäid pika ninaga.\nKriminaalpolitsei majanduspolitsei osakonnajuhataja asetäitja Jaak Hindriksoni sõnul on Peterburi saadetud järelepärimine ühe puhkuseosakuid müünud firma kohta ja on teada, et Peterburist on üks sarnane inimene kadunud koos 800 000 USA dollariga. Selle inimese jäljed toovad Eestisse.\nMüügiagentide vahendusprotsent ulatub erinevatel andmetel kuni 10 protsendini. Raul Palsneri sõnul saavad firmad tasu puhkekeskuste ülemaailmselt ketilt RCI.\nEestis tegutsevate teiste reisibüroode juhid suhtuvad osakumüüjatesse skeptiliselt. Estraveli tegevdirektor Aivo Takis nimetab neid firmasid õhumüüjateks. «Nad kutsuvad inimesi presentatsioonidele, kus toimub professionaalne ajuloputus ning suurte rahasummade väljameelitamine puhkuseõiguse eest, mis hiljem järele mõeldes osutub jamaks,» märgib Takis. «Ebaseaduslikuks on seda tegevust raske kuulutada, kuna ohvrid on kõik heal järjel olevad inimesed, kes ei nõustu iial oma rumalust tunnistama ning kohtus tunnistajana esinema.»\nHotelli Palace direktor Toomas Niinemäe peab puhkuseosaku nõrgaks küljeks selle väikest likviidsust. Osaku edasimüümine või vahetamine võib tema hinnangul osutuda keeruliseks. Niinemäe tõdeb ka seda, et ühekordne turismireis osutub kuni kaks korda odavamaks.\n«Mina kavatsen küll nendega jätkata,» räägib samas üks Silves Holidaysi klient. «Reis oli organiseeritud hästi. Osakut on võimalik kasutada iga aasta, müüa, vahetada ja pärandada.»\nPuhkus vaid unistustes Tallinna tänavatel ja kauplustes kliente otsinud Reval-Reisibüroo ASi müügiagentidel õnnestus eelmisel sügisel firma presentatsioonile meelitada küllalt palju inimesi, nende hulgas ka Tallinna kaubamaja müüja Hella Rumbergi koos abikaasaga. Kuigi abielupaar tasus nõutava summa 4. oktoobriks, pole nad oma puhkuseosakut tänini kätte saanud. Reval-Reisibüroo müügiagendid tutvustasid teenust kui võimalust liituda klubiga Holiday Club Services, mille liikmed saavad igal aastal võimaluse puhata kuni kolm nädalat luksuslikes puhkemajades üle terve maailma. Majutuse reserveerimiseks tuli saata vaid reserveerimistaotlus klubi aadressil ja tasuda ühe nädala eest kolmsada USA dollarit. Puhkuseosak ise viieks aastaks maksis 12 075 krooni.\nRumbergid otsustasid väikese mõtlemisaja järel osaku ära osta. «Korjasime selleks sukasäärest viimased dollarid kokku,» räägib Hella Rumberg. «Varem käisime reisimas Tiffany reisibüroo kaudu ning jäime rahule. Me ei osanud Reval-Reisibüroo tegevuse aususes kaheldagi -- ajalehtedes avaldati nende töökuulutusi ja büroo Laial tänaval oli avatud.» Rumbergile jätsid küllalt sümpaatse mulje ka firma töötajad.\nRumbergid sõlmisid liitumislepingu klubiga 30. septembril, tasusid sissemaksena 8050 krooni, 4. oktoobril järelejäänud summa 4025 krooni ja jäid ootama klubi liikmekaarti. Liikmekaart lubati saata kuu aja jooksul.\nKlubikaart pidi andma Rumbergitele õiguse veeta viie aasta jooksul iga aasta üks nädalane puhkus mõnes Holiday Clubi puhkekeskuses. Klubikaarti ega muid liikmeksastumisega seotud dokumente pole Rumbergid tänaseni näinud.\nEsimesed kahtlused tekkisid Rumbergitel detsembri alguses, kui nad märkasid, et Reval-Reisibüroo kontor Laial tänaval oli suletud. Kasutuks osutus ka majaomanikult saadud ühe reisibüroo töötaja kodune telefoninumber. Seejärel pöördus Hella Rumberg Eesti saatkonda Londonis järelepärimisega firma Roundworld Travel Ltd kohta, keda Reval-Reisibüroo Eestis esindas. Talle vastati, et niisugust firmat pole registreeritud. Nimetatud aadressil firma ei asu, telefoni- ja faksinumbrid pole enam kasutusel.


Reaktor :: Segavereline koomiksimaailm: Life the Necropolis\nSisult sirgjooneline, väljenduslaadilt Moebiuse-maiguline koomiks jälgib üksildast palgasõdurit (nimega Elu). Too rändab võõrastel maadel, võtab teha juhutöid ja saadab selle käigus kolle-tulnukaid ja pahalasi muusse ilma. Kui nüüd hakkas tunduma, et üsna sedamoodi juttu sai eelmisel kuul juba lugeda, siis nii see tõesti on - valisin novembrikoomiksi eelmise numbri mõtteliseks jätkuks, täienduseks ja kontrastiks. Sest tõesti - ühelt poolt jätkab “Life” rändurvõitleja ja ülevõlli-vägivalla liini.\nTeisalt aga on teema “tegelane liigub paigast paika ja võitleb palga eest” siin omapidi lahendatud ning meeleolude palett hoopis lakoonilisem ja süngem. Koomiksi tekst on napp ja nurgeline, stiliseeritud visuaalide taga peitub parajalt sopiline maailm ja nii edu kui häving esitatakse ühtmoodi lühidate repliikidena eksootiliste planeedivaadete taustal.\nEsiotsa täidavad “Elu” lehekülgi pisiepisoodid ja värvikad vinjetikesed mitmesugustest tööotstest. Sellised lood on lihtsad: keegi palkab Elu ülesannet täitma, ta täidab ülesannet, saavutab paremaid või halvemaid tulemusi, miski lendab õhku, keegi saab tappa, lõpp.\nSiiski, pärast tooniseadvaid ja iseloomustavaid pisilugusid hakkavad lugeja ees avanema ka pikemad seiklused. Koomiksi napist formaadist hoolimata jõutakse ära käia džunglis, koopas ja mäe otsas, kõrbetes ja sitatorudes.\nKuigi koomiksi jutustamislaad on sama lakooniline ka edaspidi, hakkab lugudele ja maailmale ajapikku lisakihte selga kasvama ja ühe-lehekülje lugude vahele mahub mitu pikemat. Juhuslikest tööotstest ja pisipahalastest kasvavad välja igivaenlased ja kunagi tehtud teod jõuavad ringiga tagasi. Loomulikult lähevad asjad mitmel moel viltu, satutakse suurematesse sekeldustesse ja tuleb varjuda, kaevuda, ronida, tuhnida - ja tulistada ikka muidugi ka.\nEsimene pikem lugu “Retk hullumeelsusse” sisaldab näiteks vandenõud kultistide ja kombitsatega. Teises pikemas loos “Võti” satume piraka maa-aluse salaukse taha, kus peidab end muistne energiaolend, mis tegelased “kogemata” endani juhatas. Muidugi pesitseb keldris ka kole koll, kes suurema porinata maha lüüakse.\n“Life the Necropolis” võiks hästi sobida lugejale, kes ohjeldamatu sõnapillerkaari asemel otsib kõvakskeedetud kontsentraati, mida jõuaks tarbida kiiremal tööajal. Siiski soovitan võtta aega piltide sisse minemiseks, sest sõnalist minimalismi tasakaalustavad detailiküllased tegevuspaigad ning napist stiilist hoolimata jagub hoole ja armastusega kujutatud vägivalla-akte. (Lugemise taustaks võib kuulata spagetiwesterni-mussi ja ameerika tume-folki.)\nMina sain “Nekropoli” lugedes lisaks minimalismi-mõnule ka ootamatu nostalgialaksu: tekkis äratundmine ja meelevaldsed seosekohad kunagi keskmises koolieas Noorustest ja Põhjanaeltest sisseahmitud ulme-illustratsioonidega.\nLingid ka. Koomiks hakkab pihta siit. Jooksvaid uuendusi (sealhulgas tint-oktoobri sketše) ja autori mõtteid saab jälgida tema FB lehelt.\nLõpetuseks pilt, mis “Elu” minimalistliku lähenemise minu jaoks kaunilt kokku võtab.\nP.S.: Lisan lõppu hoopis midagi kodumaist. Tallinna Paepealse raamatukogu teeb hoolega tööd kohaliku koomiksikultuuri kestmiseks ja kasvamiseks: julgustatakse lugema ja laenutama, korraldatakse laatasid ja näituseid, pannakse püsti töötubasid. Kuigi sellised üritused ei keskendu kitsamalt ulmelisele sisule, leiame koomiksiedenduse lainetes üksjagu meile huvipakkuvaid palasid. Nii näiteks jõuavad Paepealse väljapanekusse Kõheda Folgi lood, millest meiegi selle aasta juuninumbrisse väikse ülevaate kirjutasime. Novembris toimus Paepealse raamatukogus koomiksikirjanduse vestlusring noortele (lähemalt loe ürituse eelteavitusest). Üritust saab tagantjärele vaadata video vahendusel.


Täna saime oma pooleliolevaid õmblustöid edasi teha. Tiina ja Janne jätkasid rõõmsates toonides ehk vahvate põrandapatjadega.\nMina otsustasin anda eelmine päev tepitud mootarratta sadula materjalile uue elu. (Kuna mul sadulat pole, mootorrattast rääkimata!). Suved on ju meil sageli vihmased ning jube hea on niiskel murul/pingil midagi istumise alla võtta. Dermatiinist istumismatt ( ja veel rombi tepitud) peaks selleks igati sobiv materjal olema ning et asi väheke rõõmsam oleks, siis pealmisele poolele valisin suviselt lillelise kanga. Esialgu oli mu esimene valik küll mõnusalt sametise pinnaga maheoranz kangas, aga õnneks ma ei jõudnud veel kääre sisse lüüa. Selgus, et selle kanga meeter oli 160.- EUR/m ja keegi oli kogemata rulli valesse kohta pannud ehk siis 10.-EUR/m kangaste hulka. (Saame kasutada kõike materjale, kulu paneme kirja ja hiljem tasume nende eest.)\nTepitud materjali lõikasin pooleks ning sellest sain parasjagu kaks matti. Janne näitas mulle kuidas kangast ilusaid diagonaalseid nurki õmmelda, et töö kena ja korrektne jääks. Natuke pusimist ja valmis need olidki.\nSee veel pooleliolev töö. Serva fikseerimiseks kasutasin selliseid toredaid klipse.\nSilmanurgast jõudsin ka Tiina ja Janne tööd jälgida. Nende padjaõmblemine laabus minu meelest kuidagi kahtlaselt hästi. Harutamistööd polnud vaja teha ja päeva lõpuks olid mõlemad padjakatted valmis, homseks jääb siis neil veel porolooni mõõtu lõikamine.\nTiinal on käsil detailide kokkusobitamine ja luku õmblemine.\nLuku õmblemiseks kasutatakse keedri talda.\nPool päeva oli veel ees, seega otsustasin kaks istumismatti juurde teha, aga natuke teise tehnoloogiaga ja loodusesse sobiva roheka dermatiiniga. Täpse tehnoloogilise jutuga ei hakka tüütama, aga põhimõtteliselt toimus siin teppimine läbi dermatiini , kahekordse lamneeritud porolooni ja kanga.\nServade ääristamine jääb homseks.\nTiina ja Janne valmis padjakatted.\nÕhtul tegime väikse jalutuskäigu linna, seekord siis "lõikasime" ja otsustasime otsemat teed pidi minna. Kõik oli tore, aga peaaegu pool teest oli ülesmäge ja see võttis päris võhmale. Ülevalt aga avanes ilus vaade linnale\nKui seda mäge ees ei oleks...\nEpp 4. aprill 2017 02:39\nMul nii hea meel teie pärast!


Tänane kuupäev 09.08.2020 7:38\nPostitatud: 14.01.2009 0:14\nNullist sajani pole küll väga hea võimsuse mõõtja, kuna pidamisest loeb liiga palju ja käiguvahetused on kiirel autol 10% kogu ajast.\n911 tegi 100ni eelmise 156kw (210rwhp) seadega?\nKuna su oma läks ca 0,25sek aeglasemini, siis võiks eeldada, et võimsust ca 9rwhp vähem. 210rwhp_tktk-9 = 201rwhp_tktk\nAga kuna su masin oli ka 10% kergem, siis võiks oletada, et sul oli 22rwhp veelgi vähem ehk TKTK's mõõdaks välja 179rwhp.\nmu eelnevate arvutuste tulemusena saab dynomax_HP'st rwhp kui lahutada 4% - sellejärgi peaks sul olema 200rwhp. ütleme, kui sajani kiirenduse polnudki päris õigetes tingimustes ja et 179 asemel ostutub õigeks 189 tktk_rwhp, isegi siis tuleks tktk numbrile liita ca 6%, et saada rattavõimsus.\nSelle 6% korrektsiooniga oleks too 156rwkw tõusnud 165rwkw -> 223rw_hp ja ülekande kaoks jääks 12%, mis on täitsa usutav. MOTT\nPostitatud: 14.01.2009 0:19\nMulle tundub kogu selle arutelu juures, et 4wd auto puhul näitab asi ilusti täpseid numbreid aga 2wd auto puhul kaob veidi nagu kuhugi ära.\nSamas asi on väidetavalt kalibreeritud ja kontrollitud nii 4wd seades kui kummadki rullid eraldi.\nVähemalt nii sain ma asjast aru.\nPostitatud: 14.01.2009 0:51\nAstrona, sa peaks ennast veidi 911 puhul asjaga kurssi viima. Selle autoga kiirendades ei teki stardiga nii palju muutujaid, kui mõne muuga. Miks? Sest tal on tavarehvigagi ideaalne pidamine ja seda järjest (60ft ajad suvalise käsnaga alla 2s on tavalised).\nLisaks, see 0-100 km/h mis ma välja tõin, on suht täpselt sama, mida tehasekonditsioonis auto välja sõidab ja mis on ka tehaseandmetes lubatud.\nEhk point on võrdluses, mitte arvutustes.\nPostitatud: 14.01.2009 11:39\nAstrona, sa peaks ennast veidi 911 puhul asjaga kurssi viima. Selle autoga kiirendades ei teki stardiga nii palju muutujaid, kui mõne muuga.\nVäga ei jõua kõikide autode kohta uurida.\nIgaljuhul startisite erineval pinnasel - rehvid olid erinevad, käiguvahetused erinev rpm-täpsusega ja kestusega, ja launch RPM erinev. Isegi sidur jäikus oli teil erinev, ja võibolla ka hooratta mass.\nNad seal ei plaanigi uuesti kalibreerida? Eelmiste tõmmetega võrdlemiseks oleks see muidugi halb, aga neid nii vähe, et olekski paras aeg. Sama 911 võiks ilma midagi modimata sama ilma ja kütusega dünomaxis sama käiguga tõmme ära teha, toetan 100eekuga kui vaja .\nPostitatud: 14.01.2009 11:53\nkui kõik hästi läheb siis homme v reedel dynomaxi seadistama ja siis kohe tktk'sse\neks paistab mis tuleb\nPostitatud: 14.01.2009 12:06\nSama 911 võiks ilma midagi modimata sama ilma ja kütusega dünomaxis sama käiguga tõmme ära teha, toetan 100eekuga kui vaja .\nOngi plaanis Dynomaxi minna, täpselt sama seadega. Õhutemperatuur ei mõjuta eriti vabalthingava tulemust, 15kraadine erinevus näitas stendis midagi 2 kW ringis\nKütus on suva, sest tegu on vabalthingava mootoriga.\nAhjaa, käiguvahetuse teemal, mõlemad autod jõudsid 100 km/h 2. käiguga, ehk toimus vaid üks käiguvahetus.\nPostitatud: 14.01.2009 13:44\nVaja olekski NA mootoriga auto võrdlust kahe stendi vahel, kuna seal mõjutavad välistegurid tulemust vähem.\nPostitatud: 14.01.2009 13:47\nÄkki Kuuno viitsib teha mõlemas dünos ka 0bar tõmbe, kui b-controller võimaldab ja WG piisavalt suur.\nPostitatud: 14.01.2009 14:04\nJa kui TTK's käite, äkki viitsite mingi korraliku signaaliga tahho väljundi teha pöörete lugemiseks või siis mõne süütepooli juhtme + ja - ligipääsu võimaldada\nPostitatud: 14.01.2009 16:33\nLoodetavasti kasutatakse mootoripöördeid ainult umbkaudselt graafiku alla RPM telje joonistamiseks,\nja arvutamiseks kasutatakse ikkagi rulli kiirust, et kui näiteks ratta tõmbab ringi, siis graafikul on lohk, mitte muhk.\nPostitatud: 14.01.2009 16:49\nEi oska täpselt pingi loogikat kommenteerida.\nSaab pöörded ka rullide kiiruse järgi võtta, aga siis peab täpselt sünkroniseerima mootorpöörded ja rullid.\nKui saab korraliku signaali mootoripööretest, siis saab libisemisel tekkinud vead ilmselt välistada. Pink näitab ka slip'i.\nAga kui on olemas korralik mootoripöörete signaal ,siis saab tõmmeteks kasutada erinevaid käike ilma iga kord rullide ja mootori pöörlemist sünkroniseerimata.\nÜleüldse lihtsustab protsessi, eriti kui on plaan seadistada mitu tundi, siis ikka peab käike vahetama.\nPostitatud: 14.01.2009 17:17\nSiiani on mul millegipärast enamuse autodega olnud pööretelugemise kalad.\nLõppkokkuvõttes alati rullidelt pöörded reaalsusega ära sünkroniseeritud.\nMuide Astrona seal on ka andur slip-i mõõtmiseks.\nReno autol kasutasime seda in case, kuna tundus, et võttis rattad ringi vahepeal.\nÕnneks on seal rullid veel piisavalt hea friktsiooniga ja kulumata.\nmul wgs vedru mis 0,8bar miinimum, niiet seda ei saa kahjuks teha:)\nsaan jah ainult max tulemuse võrdlust teha...\nPostitatud: 15.01.2009 22:20\nTuttav kais Dynomaxil oma S2000-ga. Stend naitas tapselt mis on manuaalis, ehk 240Hp ja 208Nm. Nii et Zolotarevi stend paris tapne\nPostitatud: 15.01.2009 22:32\nkasutatud autol peaks ikka vähem olema, kui originaalis


Kuritöö ja tagajärg. 12-aastane ohver: ma tundsin vahekorra ajal naudingut, järelikult olen ise süüdi - Uudis.net\nEesti Päevaleht #77\n17 koht 240\n77 Kuritöö ja tagajärg. 12-aastane ohver: ma tundsin vahekorra ajal naudingut, järelikult olen ise süüdi\nMärt Roosna @ Eesti Päevaleht · 14.05.2021 06:30\nMiks ei tohi kõrvalseisja vaikida? Mis juhtub ohvritega? Ja mida ikkagi teha siis, kui treener silmnähtavalt ihaleb oma alaealist hoolealust, aga otseselt „konkreetseid fakte” pole?\nJaga (1,297) Tweet\nJaga (323) Tweet\nSuri vabadusvõitleja Tiit Madisson\nPostimees · täna 12:57\nEsmaspäeva hommikul suri haiglas 71 aasta vanuselt Eesti vabadusvõitleja Tiit Madisson, kirjutab Õhtuleht. Vaata lähemalt\nEiki Nestor EKRE solvangutest parlamendis: ma ei saa aru, miks riigikogu juhatus ainult pealt vaatab ja käsi laiutab\nEiki Nestor, SDE, riigikogu esimees 2014-2019 @ Eesti Päevaleht 2 koht · 19.06.2021 20:48\nSiin, meie parlamendis, üks rahva poolt valitu leidis, et Riigikogus vôib öelda kõike, mis sülg suhu toob, kuna Riigikogu polevat püha koht. Kogu selles labasuste ja solvangute reas, mis viimastel aastatel kahjuks parlamendi tööd iseloomustab, on see kõige räigem rünnak demokraatliku Eesti vastu. Vaata lähemalt\nJaga (1,005) Tweet\nJUHTKIRI | Säilitagem väärikus, austatud riigikogu!\nEesti Päevaleht 1 koht · 17.06.2021 08:55\n„Härra eesistuja, kas oleks võimalik kuidagi esineja adekvaatsust kontrollida? Minu meelest esineb meile siin bipolaarse häirega inimene, kes ei saa aru, mis positsioonis ta praegu on, mida temalt oodatakse ja mida temalt küsitakse.” Selline tsitaat on Eesti riigikogu tase anno 2021. Vaata lähemalt\nVadim Štepa: nii palju siis Kaljulaidi kutsest. Putin mitte üksnes ei jäta Tartusse tulemata, vaid keelas selle teistelegi\nVadim Štepa @ Eesti Päevaleht 1 koht · 15.06.2021 15:46\n2019. aastal oma visiidi käigus Moskvasse kutsus president Kersti Kaljulaid oma Vene kolleegi Vladimir Putini 8. ülemaailmseks soome-ugri konverentsiks Tartusse. Vaata lähemalt\nPÄEVA TEEMA | Sirje Potisepp: Ronaldol polnud õigus. Karastusjookide kahjulikkus on müüt\nSirje Potisepp @ Eesti Päevaleht 2 koht · 18.06.2021 17:00\nPressikonverentsil Coca-Cola kõrvale lükkamisega furoori tekitanud Portugali jalgpalluri Cristiano Ronaldo läheneb probleemile valest otsast. Vaata lähemalt\nPÄEVA TEEMA | Aivar Kokk: tee- ja ummikumaksud, lisaks aktsiisitõus - ees ootab tõeline maksuõudus\nAivar Kokk @ Eesti Päevaleht 2 koht · 16.06.2021 14:14\nValitsus kiitis läinud nädalal heaks transpordi arengukava aastani 2035. Eile ilmus ka lugu, kuidas Taavi Aas soovib kehtestada kliimaeesmärkide täitmiseks lisareeglid: maksta tuleb saastamise ja teede kasutamise eest (EPL 15.06). Vaata lähemalt\nKaimar Karu: Eesti rahvas ei vaja EKREt. Ei vaja ka Reformi, Keski, Isamaad, sotse, rohelisi ja Eesti 200-t\nKaimar Karu @ Eesti Päevaleht 1 koht · 17.06.2021 13:40\nEKRE ei seisa Eesti riigi ja rahva eest. Vaata lähemalt\nInimõiguste keskuse eksperdid: rassism riigikogus - miks loome ettekujutuse tumeda nahaga inimesest kui ohust?\nKelly Grossthal; Mirjam Savioja @ Eesti Päevaleht 3 koht · 18.06.2021 15:12\nEKRE rahvasaadiku, riigikogu liikme Uno Kaskpeiti kolmapäevane sõnavõtt riigikogus Boldi kullerite teemal on selge näide rassismist, sest loob ettekujutuse tumeda nahavärviga meestest kui ohust. Vaata lähemalt\nViktoria Ladõnskaja-Kubits @ Eesti Päevaleht 3 koht · 19.06.2021 10:00\nTom Suiste @ Eesti Päevaleht 2 koht · 19.06.2021 13:00\nUrmas Reinsalu: ma ei vabandanud välisriikide ees Helmete pärast mitte kordagi\nUrmas Reinsalu @ Eesti Päevaleht 2 koht · 17.06.2021 15:30\nAvaldame peatüki "Suhetest valitsuses ja valitsuse tööst" Urmas Reinsalu värskest raamatust "Välisminster". Vaata lähemalt\nSa näed 1,032 uudist (kokku 1,032).


kuupäeval April 07, 2016\nIgal kevadel valitakse Kabalas oma kohalik laululind. Minu lapsi pole küll erilise lauluandega õnnistatud, aga õnneks on meil lapsi siin nii vähe, et esineda saavad kõik, kes vähegi soovi avaldavad.\nMarek ütles, et tema on liiga häbelik, et esineda. Mhh, no kui nii arvab, siis ega ma sundima ei hakka, aga tuletasin vaikselt meelde, kui suur draama eelmine aasta sellest tuli, et ta esineda ei saanud (eelmisel aastal esialgu ta ka ei soovinud esineda). Ütlen juba ette ära, et see aasta oli ta ürituse lõpuni väga rahul, et ta otsustas mitte laulda.\nSiis kui teised laulsid...\nAga Mareli osales küll. Viimased päevad kordasime päevas mitu korda laulusõnu ja tuli nii ilusti välja. Kahjuks esinedes läksid aga sõnad ikka sassi :( Kuna ma ühe käega üritasin filmida ja teisega hoidsin Margust, siis ei saanud kuidagi väga teda aidata ka ette näidates (laulusõnades oli kehaosad) ja ega ta mu poole väga vaadanud ka.\nTa ise oli väga kurb koju minnes, et ei tulnud ilusti välja. Lohutasin teist ja ütlesin, et ta on minu jaoks ikka kõige parem laululind. Lisaks lubasin talle preemiaks mõned popipäevad. See aitab alati tuju tõsta.\nAga üritus ise oli tore. Lapsi oli esinemas veidi alla kahekümne. Valiti välja laululind ja igast vanusegrupist mõned, kes läksid edasi piirkondlikule laululinnu võistlusele. Vahepausi ajal kasutasin ma võimalust ja tegin mõned klõpsud lastest :)


Kaja Kallas koalitsiooni mentaliteedist: eeskujuks on Trump ja tema põhimõte, et mitte ühtegi sammu tagasi - DELFI\nKaja Kallas koalitsiooni mentaliteedist: eeskujuks on Trump ja tema põhimõte, et mitte ühtegi sammu tagasi\nKaja Kallas kohtub presidendiga täna kell 16.30.Foto: Andres Putting\nReformierakonna juht Kaja Kallas toetab presidendi ideed, et abielureferendumi hääletus määraks sellegi, kas praegune valitsus jääb püsima. Tema hinnangul koalitsioon aga mingite kompromissidega nõus pole.\nTäna pärastlõunal kohtub temaga Kaja Kallas, kes viitab, et usaldushääletuse mõte väärib arutelu. "Me oleme algusest peale rääkinud, et põhiseaduse kohaselt saab rahvalt seaduste kohta arvamust küsida nii, et ka "ei" vastuse korral järgneb konkreetne tagajärg. Ehk kui rahvas vastab "ei", toob see kaasa erakorralised valimised ja seeläbi ka uue valitsuse. Selleks peaks koalitsioon rahvahääletusele panema seaduse eelnõu, mitte riigielu küsimuse," räägib ta Reformierakonna vaatest.\nPresidendi päevapoliitikasse sekkumisse kohta ütleb Kallas Delfile, et praegune olukord on kõigile piinarikas ning tahetakse, et see lõppeks ega kanduks edasi ühiskonda. "On igati teretulnud, et inimesed – sealhulgas president – mõtlevad kaasa, kuidas olukorda lahendada."\nKoalitsioonierakondade juhid on Kaljulaidi ettepanekut laitnud. "Vabariigi presidendi ettepanek on arusaamatu," ütles peaminister Jüri Ratas eile Delfile. "Kompromissiks peab olema soov, meie Indrek Saarega oleme selleks valmis, aga paraku nende (koalitsioon eesotsas EKREga – toim) eeskujuks on Trump, kelle põhimõte on, et mitte ühtegi sammu tagasi. Opositsioonil üksinda on raske seda kompromissi teha," lausub Kallas.\nTema hinnangul koalitsioon kardab, et rahva toetust pole taga ehk usaldushääletus tooks kaasa põrumise. "Mis tähendab valitsuse kukkumist ja erakorralisi valimisi," teoretiseerib ta.\nKOLM VÕIMALUST | Abielureferendum - mis saab edasi? Klounaadiks keerdunud protsessi saatus...\nFAKTIKONTROLL | Kas Reformierakonna abielureferendumi muudatusettepanekud peaksid saama...


Mida teha Tallinna linnahalliga? - ärileht.ee\nMida teha Tallinna linnahalliga?\nTallinn kavatseb linnahalli tuleviku väljaselgitamiseks kuulutada veel tänavu välja rahvusvahelise ideekonkursi.\nEsmaspäeval toimunud Tallinna linnahalli teemalisel ümarlaual otsustasid osapooled taas kohtuda siis, kui abilinnapea Peep Aaviksoo on täpsemalt sätestanud SAPA poolt korraldatava linnahalli ja selle lähiümbruse teemalise rahvusvahelise ideekonkursi lähtetingimused, teatas Delfile Raepress.\nTäna Tallinna linna ning riigi esindajate vahelisel linnahalli teemalisel ümarlaual tegi abilinnapea Peep Aaviksoo ettepaneku kuulutada veel sel aastal linnahalli tuleviku lahendamiseks välja ideekonkurss.\n“Konkreetsemate ettepanekutega loodan lagedale tulla juba paari nädala pärast,” lausus Aaviksoo, kelle sõnul peaks kõik osapooled vaatama probleemi laiemalt vaid linnahalli teemast ning lahendama tervikuna mereäärse ala arenguga seotud küsimused.\n“Samuti peame väga täpselt välja arvutama, palju maksumaksja on valmis selle peale raha panema. Kui ostja on nõus ehitise korda tegema ja täitma ka avalikke funktsioone, siis peab avalike funktsioonide täitmise talt ka keegi tellima ja selle kinni maksma,” lisas Aaviksoo.\nKohtumisel osalesid abilinnapeas Kaia Jäppinen, Peep Aaviksoo ning Tatjana Muravjova, muinsuskaitseameti peadirektor Agne Trummal, Tallinna kultuuriväärtuste ameti juhataja Külli Holsting ja muinsuskaitse osakonna juhataja Boris Dubovik, kultuuriministeeriumi kantsler Siim Sukles ja asekantsler Anton Pärn, linna elamumajandusameti juhataja Margus Kruusmägi jt.


🏅▷ Eeldatakse, et Apple müüb 2013. aastal ettevõtte turule iPadis ja Macis 18 miljardit dollarit\nForresteri uuring näitas, et Apple jätkab ettevõtte turul ka järgmise kahe aasta jooksul. Ainuüksi ettevõtete ja valitsusasutuste jaoks müüb Cupertino hiiglane iPadiks ja Maciks 2013. aastaks 18 miljardit dollarit.\nAinuüksi Macide arvel peaks ettevõtte müük olema sel aastal 7 miljardit dollarit, mis on 23% rohkem kui eelmisel aastal. Kõigepealt teenib iPad segmendi müügitulu 11 miljardit dollarit, mis on hinnanguliselt 19% rohkem.\nKuigi nõudlus Apple’i toodete järele kasvab jätkuvalt, jäävad ettevõtte kulutused tahvelarvutitele ja Windowsi kasutavatele arvutitele eeldatavasti aasta jooksul stabiilseks, kuna paljud neist asendatakse iOS-i või Android-i kasutavate mobiilseadmetega.\n2014. aasta kohta müüakse hinnanguliselt 13 miljardit dollarit iPadis ja 8 miljardit dollarit Macis. Sel aastal peaks arvutimüük Forresteri sõnul kasvama hakkama, sest Windows 8 on turul juba laiemalt levinud.\nTags:aastal, Apple, dollarit, Eeldatakse, ettevõtte, iPadis, Macis, miljardit, müüb, turule\nGoogle Maps hoiatab orkaani Irma ajal teesulgude eest


Vedelik kuunarnukis vigastuse ajal, Luu ja liigesehaigus ja ravi\nKui ilmneb olecranon bursa põletik, on naha paksenemine ja küünarliigese tagakülje turse. Prognoos Enamik selle haigusega patsiente taastub ja normaliseerub mõne nädala jooksul. Äge põletikuline protsess teraapia puudumisel muutub alaägedaks ja krooniliseks. Bursiidi ravi sõltub otsesest põhjusest.\nPärast kompresside rakendamist öösel mähkige küünarnuki eelnevalt hõõrutud haige fragment polüetüleenmaterjaliga, kinnitage see sooja salliga peal. Kapsa lehti kasutades saate peatada valu rünnakud ja välistada põletiku progresseerumise. Lihtsaim viis lehe küünarnukile asetamiseks on seestpoolt. Tüsistage protseduur päevalilleõlis niisutatud lehtede kompressiga, mis on määritud loodusliku mesindussaadusega. Nad soovitavad teha kompressid peedi või kartuliga. Kapsa lehti saab asendada takjastega.\nOluline on teada, et taimedest näiliselt kahjututest vahenditest võivad saada tüsistuste provokaatorid. Olles otsustanud sümptomid peatada vanaisa meetoditega, tuleks arstiga nõu pidada, et mitte kahjustada üldist tervislikku seisundit. Füsioteraapia seansid Pärast mädaste masside puudumise kontrollimist soovitavad arstid füsioteraapiat.\nPeamine ravi on sageli tõestatud meetodid. Protseduuride harjutamine rehabilitatsiooniperioodil pärast operatsioone. Olukorra halvenemise välistamiseks on oluline füsioterapeutilisi meetodeid õigesti valida.\nNad harjutavad röntgenravi, kiiritusprotseduure, UHF-i. Tõhusad on külmad kompressid, kuiva kuumuse kasutamine. Ärahoidmine Küünarnukisegmendi deformatsiooni vältimiseks on välja töötatud palju ennetavaid meetmeid.\nEksperdid soovitavad alustada suuri füüsilisi tegevusi, alustades soojendusega, liigeste soojendamisega. Kui inimtegevus tagab küünarliigese pideva koormuse, tuleks kasutada spetsiaalseid kaitsevahendeid, sidemeid. Oluline on õppida, kuidas jaotada tegevust ülajäsemetele, et mitte provotseerida lihasstruktuuride ületreenimist ja välistada soovimatud vigastused nii palju kui Vedelik kuunarnukis vigastuse ajal.\nUlnar-protsessi ja seda ümbritseva naha vahel on ulnar-protsessi kott bursa. Bursa on väike kott, mis on täidetud vedelikuga - määrdeainega ja selle ülesanne on vähendada hõõrdumist külgnevate pehmete kudede kihtide vahel.\nTricepsi lihased vastutavad peamiselt küünarnuki pikendamise eest ja on eriti aktiivsed Liigeste ravi diaflex ajal. Tricepsi kokkutõmbumise ajal suunatakse hõõrdumine küünarnuki bursa poole. Ulnarprotsessi kott võib avaldada survet ka otsese löögi tõttu. Kui see surve bursale on liiga sagedaste liikumiste või jõu kasutamise tõttu ülemäärane, tekivad tingimused ulnarprotsessi koti põletikuks.\nPõhjused Kõige tavalisem põhjus on mõõdukas, kuid korduv vigastus. Näiteks põhjustavad küünarnukkidele toetuvad inimesed hõõrdumist ja kerget kudede vigastamist ülalpool ulnaarset protsessi. Üksikud vigastused, näiteks löök küünarnuki taha, võivad põhjustada põletikku. Polüartriidi tagajärjel võib üks või mitu kotti põletikuliseks muutuda kuid enamasti pole ulnar bursiit artriidiga seotud.\nBursa nakkus. See võib juhtuda, kui koti kohal on nahas lõige, kuhu bakterid sisenevad.\nPaljudel juhtudel ilmneb bursiit ilma nähtava põhjuseta. Siiski on võimalik, et mõne bursiidi korral on tegemist unustatud väikse vigastusega. Sümptomid Tavaliselt ei saa inimene bursat tunda ega näha. Kui tekib ulnarprotsessi bursa põletik, siis on naha paksenemine ja küünarliigese tagakülje turse.\nBursa võib täita ka vedelikuga ja näeb siis välja nagu väike pehme pall - natuke nagu tsüst. Pärast vigastust on küünarnuki liigeses vedelik Igaüks meist saab hõlpsasti meelde, kuidas küünarnukki näib läbistavat voolutugevus, millel on terav, ehkki mitte tugev löök mõnele teravale pinnale.\nAistingud pole meeldivad, kuid mööduvad üsna kiiresti ega põhjusta enamikul juhtudel mingeid tagajärgi. Nad kukkusid ebaõnnestunult või kukkusid sisse lengi või seina. Siin saate teenida pausi, kuid sagedamini on veel üks ebameeldivus. Pärast verevalumit hakkab küünarnuki liigeses vedelik kogunema ühte kohta, liiges paisub, tekivad verevalumid ja valu ei kao pikka aega.\nJuba see on lihtsalt muljutud koha hõõrumine ja hammaste vahelt sikutamine on kasutu. Haiguse põhjused ja tüübid Ootamatu löök pole ainus põhjus, miks küünarliiges koguneb vedelik. Ja kui traumaga on kõik selge, siis võib ilma nähtava põhjuseta tekkiv valulik turse, mis ei lase käel vabalt ja täielikult liikuda, põhjustada tõelist segadust. See on tegelikult lihtne. Pikk tööl istumine, arvuti ja isegi õhtusöögilaud, küünarnukile toetudes, võib selle nähtuse põhjustada.\nLiigesurve põhjustab vedeliku, mis töötab määrdeainena, kogunemise ühte kohta, mis põhjustab ebameeldivaid sümptomeid, mis võivad levida üsna ohtlikuks haiguseks. Neid on ainult kaks, kuid mõlemad võivad kogu käe toimimist oluliselt mõjutada. Vedeliku väga kogunemine võib põhjustada bursiiti - keerukat haigust, mille ravi võib võtta üsna pikka aega. Kui lisaks on ka närvi muljumine, võib tekkida neuriit - põletikuline protsess, mis viib tõsiasja, et patsient, käe väikseima liigutusega, kogeb tugevat valu.\nLisaks on vaja välistada Vedelik kuunarnukis vigastuse ajal ja luumurrud, mida saab teha ainult MRI või röntgenograafia abil. Ulnar bursiit Bursa on väikese koguse vedelikuga täidetud periartikulaarne kott, mis on ette nähtud liigese määrimiseks, hõõrdumise vähendamiseks ja mikrotrauma ärahoidmiseks. Bursiit on selle väga koti põletik, Telli liigeste poletik võib ilmneda mitmel põhjusel.\nEsiteks on selle haiguse ilmnemise põhjuste hulgas muidugi vigastus ebaõnnestunud kukkumise, löögi, pikaajalise surve tõttu liigesele, aga ka spordi tõttu. Teist tüüpi vigastused on naha jaotustükid ja muud kahjustused, mille tagajärjel nakkus satub liigesesse ja põhjustab põletikku.\nTeine põhjus on suurenenud koormused, mille järjekord on järjekindel.\nPidev pikaajaline küünarliigese stress, korduvad, monotoonsed, monotoonsed käeliigutused võivad põhjustada muutusi mitte ainult liigese, vaid ka luu struktuuris. Riskirühma kuuluvad ka inimesed, kes põevad teatud haigusi nagu süüfilis, gonorröa, brutselloos, tuberkuloos, artriit ja podagra.\nHaiguse sümptomid Mitte kõigil juhtudel võib küünarnuki vigastus põhjustada halbu tagajärgi. Kuid kui valu pärast verevalumit ei kao pikka aega, on märgatav turse ja hematoom, siis vedelik koguneb liigesesse. Muhk võib olla kas mitte suur ega üsna ulatuslik ning Burgundia või sinine verevalum on kindel märk veresoonte kahjustustest. Neid on soovitatav võtta pärast arstiga konsulteerimist ja rangelt vastavalt juhistele, kuna seal on vastunäidustusi ja kõrvaltoimeid.\nMittesteroidsed põletikuvastased ravimid kantakse salvide, geelide, pihustite, kompresside kujul. Sel juhul on soovitatav teha punktsioon, kuni kogu veri liigesest on eemaldatud.\nJärgmisena pestakse liigeseõõnt füsioloogilise Vedelik kuunarnukis vigastuse ajal ja hüdrokortisoon süstitakse liigesesse. Ravim võimaldab teil mitte ainult verevalumit ravida, vaid toimib ka profülaktikana, mis hoiab ära deformeeruva osoartroosi arengu tulevikus. Pidage meeles, et kui te ei ravita tugevat verevalumit ega tee midagi, põhjustab küünarliigese DOA pöördumatuid tagajärgi.\nHüdrokortisoon vähendab fibroblastide aktiivsust, mis omakorda vastutavad kollageeni eest. Verevalumit on soovitatav ravida spetsiaalsete lihtsate harjutuste komplektidega. Näiteks päevasel ajal piisab, kui teha mitu korda pintsli liigutusi pigistada rusikasse ja keerata lahti. Selline lihtne harjutus võimaldab liigesesse koguneval eksudaadil lahustuda. Kuid verevalumi raviks kohe pärast vigastuse saamist on vaja liikumisi piirata, võite kasutada küünarliigese jaoks tihedat sidet või sidet, samuti paigaldada liigesepiirkonnale külma kompress.\nMuljutud küünarnuki liigeste ravi esimene etapp on diagnoosimine. Radiograafia abil saab arst eristada tavalist verevalumit ja nihestust või luumurdu, kuna rutiinne uuring ei ole alati täpne.\nKui teil on mõni tüsistus, peaks arst teile rääkima, kuidas ravida küünarliigese verevalumit. Kuna keerulised juhtumid nõuavad pidevat uurimist, haiglaravi. Nii et näiteks küünarnuki verevalumi ajal kogunenud vedeliku või vere korral on vajalik punktsioon.\nLihtsatel juhtudel saate küünarnuki vigastusi kodus ravida. Pärast vigastuse saamist piisab kahe päeva jooksul külma kompressi rakendamisest, seejärel rakendage kuumust, viige soojendusprotseduurid turse lahendamiseks, parandage vereringet.\nÄrge unustage ka muljutud jäseme immobiliseerimist. Liigeste tursega viiakse küünarnuki vigastuse ravi läbi mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite abil: Nise, Celebrex. Enne kasutamist lugege kindlasti juhiseid. Liigese taastamiseks on tüsistuste vältimiseks soovitatav teha treeningravi füsioteraapia harjutused.\nEnsüümide kõrge kontsentratsioon näitab kroonilist haigust.\nMädane välimus võib põhjustada kontraktuure või sepsist. Krooniline haigus ähvardab jäikust. Ennetamise osana on soovitatav vältida vigastusi ja esimeste haigusnähtude ilmnemisel pidage nõu arstiga, et vältida tüsistuste teket.\nVedeliku kogunemine liigestes on probleem, mis nõuab spetsialisti viivitamatut sekkumist. Ägeda valu ja muude väljendunud sümptomite puudumine pole veel põhjus probleemi kergekäeliseks võtmiseks.\nÕigeaegse diagnoosimise ja kirurgilise ravi tähtsus on see, et paljud haigused, nii otsesed kui näiteks artriit, ja need, millel näib olevat liigestega mitte midagi pistmist, näiteks viirushaigused, võivad põhjustada vedeliku kogunemist liigesesse.\nSelle vältimiseks peate jälgima Vedelik kuunarnukis vigastuse ajal tervist, mitte katsetama keha talumatu füüsilise koormusega, püüdma vältida vigastusi, tegema terapeutilisi harjutusi ja ennetavaid protseduure. Ja probleemide korral pöörduge kohe spetsialistide poole. Liigese vedeliku kogunemise sümptomid Sõltuvalt vedeliku kogunemise põhjusest ja sellest, millisele liigesele see on kogunenud, võivad sümptomid igal juhul erineda.\nVedeliku kogunemise põhjused liigestes On mitmeid erinevaid nakkushaigusi, mis võivad põhjustada vedeliku kogunemist liigestesse. Ärge alahinnake lihtsat verevalumit, mis võib põhjustada tõsiseid tüsistusi. Sageli tehakse bursiitide korral ka bursektoomiat bursa eemaldamine või võetakse süstlaga limapaunast vedelikku välja, kuid tarkade kirjutiste järgi võib konservatiivse raviga mitte operatsioon lihtsamalt probleemist vabaneda. Selleks pöördu spetsialisti poole. Kubitaalkanali sündroom Sündroomi esinemisel on pitsunud ulnaarnärv küünarliigeses asetsevasse kubitaalkanalisse, on sageduselt teine pitsumissündroom ülajäsemes kõige sagedasem on karpaalkanali sündroom.\nVõivad esineda ka sensoorsed häired ning paresteesiad väikese atsi ning nimeta matsi V ja IV sõrm piirkonnas. Ulnaarnärvi pitsumine võib tegelikult esineda veel küünarliigeses mitmes kohas, mistõttu on kubitaalkanali sündroom sageli valesti diagnoositud. Ulnaarnärv on kubitaalkanalis küllaltki liikumatu, mistõttu enamus vigastused seal piirkonnas ilmnevad traktsiooni tõmbaminefriktsiooni ning kompressiooni tulemusena. Kubitaalkanali sündroomi riskifaktoriteks on: küünarliigese painutuskontraktuurid; vanus üle 40a.\nAkuutses ja sub-akuutses faasis alla 3 kuu on füsioterapeutiline ravi väga efektiivne sündroomist tulenevate sümptomite leevendamiseks ning uuesti tekkimise ennetamiseks. Kompleksis soovitavad arstid kasutada imenduvaid kreeme ja salve, mis aitavad turseid vähendada. Ravimil Dimexidum, mis on välja kirjutatud koos kohalike ravimitega, on tõhusate ravitulemustega positiivsed ülevaated.\nSee soodustab vajalike komponentide suuremat tungimist liigestesse. Ohver on kohustatud survesideme kinnitama. Selle kasutamine välistab tsüstide kasvu.\nTihe sidumine lahustab kogunenud vedeliku massi kiiresti. Operatsioon Mõnikord vajavad küünarnuki painutatud tuvastatud tihendid kirurgilist sekkumist. Enamasti teevad arstid punktsiooni. Õhukese nõelaga manipuleerimisel läbistatakse kapsel, pumbates sellest kogunenud vedeliku välja. Protseduur viiakse läbi väikeste või suurte kasvajate ravimiseks vedelate materjalidega. Pärast punktsiooni lõppu saadetakse saadud vedelik laborisse, kus viiakse läbi histoloogia.\nVigastatud küünarnukk kinnitatakse tiheda sidemega. Kasvaja kiire kasvu korral pöörduvad arstid küünarnuki bursa drenaaži poole. Kahjustatud liigend nõuab drenaaži paigaldamist, mille abil voolab vedelik välja. Manipuleerimine võimaldab teil töödelda neoplasmi õõnsusi seestpoolt, õigeaegselt peatades põletikulised protsessid. Mõjutatud liigese liikuvuse taastamiseks lühikese aja jooksul harjutatakse bursiektoomiat.\nKirurgilist protseduuri iseloomustab liigesekapsli eemaldamine. Operatsioon viiakse läbi suletud või avatud viisil, sõltuvalt patoloogia raskusastmest. Valulike rünnakute taastumisperioodiks ja põletiku välistamiseks määratakse patsiendile MSPVA-d süstimismeetodite abil. Alternatiivne ravi Ravimeetodite seas on eriline koht alternatiivmeditsiinil küünarnukkide muhkude moodustumisel.\nEnamik patsiente uurib rahvapäraste ravimite retsepti, valmistades ravimite keetmisi, tinktuure, salve, järgides kuulsate ravitsejate ja ravitsejate nõuandeid. Kaasaegne meditsiin ei välista ravi rahvakeelsete meetoditega, hõlmates neid komplekssetes ravimeetmetes.\nTaruvaik mõjub neoplasmidele imeliselt. Seal on palju retsepte, mis võimaldavad lühikese aja jooksul unustada valu, vigastatud käe liikuvuse piiramise ja põletiku. Tervendava vedeliku jaoks peate võtma: 1 spl taruvaik; 2 spl vesi. Pärast koostisosade ühtlaseks segamist jätke vedelik minutiks sooja kohta.\nSeejärel hõõruge toodet küünarnuki kahjustatud segmendis. Nii et tulemus pole kaua oodata, on soovitatav küünarnukk mähkida elastse sidemega ja jätta see hommikuni.\nProtseduur tuleb läbi viia iga päev enne magamaminekut vähemalt 10 päeva. Tavalisi soolakompresse soovitatakse teha kaks nädalat. Kuumal pannil kuumutatakse klaasi soola.


Külvikalender :: Maria Thuni katsed ja meditsiin\nKosmilised rütmid ja meditsiin\nMaria Thuni huvi erinevate raviviiside vastu ulatus lapsepõlve. Ta kasvas üles väikeses talukohas, kus kõik pereliikmed pidid juba varakult talutöödes osalema. Pühapäev oli ainuke päev, mil tööd ei tehtud. Hommikul talitati loomad, seejärel mindi kirikusse. Kui ilm lubas, võeti pärastlõunal ette pikem jalutuskäik ümbruskonna põldudele ja niitudele. Tihti oli kaasas ka Maria Thuni ristiema, kes tundis hästi nii põllul kui põllu servas kasvavaid taimi. Ta näitas lastele erinevaid taimi ning selgitas nende ravitoimet. Nii tekkis Marial Thunil varakult huvi ravimtaimede vastu. Neljateistaastasena õpetas ta juba teisigi ravimtaimi koguma, sest haiglad kasutasid tollal ravimtaimi mitmesugustes teesegudes.\nSõja lõppedes leidis meie pere endale kodu Marburgis. Maria Thunil õnnestus rajada pere tarbeks kolm väikest aeda. Lisaks kosmiliste rütmide ja taimekasvatuse seoste uurimisele pühendus ta seal intensiivselt ka ravimtaimedele ning hakkas vaatlema hommikust kastet.\nEma oli Mariale juba lapsepõlves õpetanud, kuidas tekkinud kastest võib välja lugeda päeva ilma. Näiteks kui hommikul on tugev kaste, siis päev tuleb päikesepaisteline ja kuiv, kaste puudumine viitab aga vihma tulekule. Seoses konstellatsiooniuuringutega hakkas ta süstemaatiliselt jälgima kaste ja Kuu erinevates tähtkujudes liikumise seoseid. Üks huvitav tähelepanek oli, et kui Kuu vahetas tähtkuju, ei muutunud mitte üksnes kastetilkade hulk ja suurus, vaid ka võime peegeldada selgemalt või hägusamalt ümbrust. Oli ka selliseid päevi, mil kastetilgad olid hõbehalli värvi ja täiesti matid.\n1960ndate keskel oli Maria Thun kutsutud pidama loenguid Eckwäldenisse, kus ta rääkis oma konstellatsiooni-uuringutest ja ka vaatlustest seoses kastega. Kuulajate seas oli Dr Rudolf Hauschka, loodusravimeid ja looduskosmeetikat tootva ettevõtte Wala rajaja. Dr Hauschka oli neist tulemustest vaimustatud, sest suur osa tema uuringutest oli seotud küsimusega, kuidas muuta taimetõmmised ja taimeekstraktid ilma konservantideta säilivaks. Selle saavutamiseks kasutas ta nii rütmilisi protsesse kui kastet. Maria Thun jäi Dr Hauschka palvel veel mõneks päevaks Eckwäldeni, et uurimistulemusi üheskoos läbi arutada. Nii sai alguse tihe koostöö, mis kujunes mõlema jaoks erakordselt viljakaks.\nMaria Thun oli seoses umbrohutõrjega teinud arvukalt katseid umbrohuseemnete tuhaga, mille kasutamine aitab umbrohu vohamist taltsutada. Et aga suuremate pindade puhul osutus tuha hulk ebapiisavaks, proovis ta kasutada Hahnemanni lahjendusmeetodit. Katsetes ei kasutanud ta niisiis mitte üksnes „puhast” tuhka, vaid ka selle detsimaallahjendusi kuni D36 välja. Tulemused näitasid, et erinevad detsimaallahjendused põhjustasid muutusi taimede kujus ja mõjutasid seemnete moodustumist.\nNeist katsetest kuulis Dr Dietrich Boie, kes töötas arstina Marburgis. Dr Boie, kes arendas tollal uut vähiravi preparaati, palus Maria Thunil tema töörühmas osaleda, sest ta pidas katseid detsimaallahjendustega väga oluliseks. Sellest koostööst, mille tulemusel Dr Boie arendas hiljem välja vähiravimi Helixor, tekkis Maria Thunil elu lõpuni kestnud huvi puuvõõriku vastu. Helixorist sai esimene puuvõõrikust valmistatud ja testitud looduslik vähivastane ravim, mida Saksamaal ametlikult tunnustati ja mida siiani kasutatakse. Nii kujunes ristiema äratatud huvist ravimtaimede vastu tegevussuund kogu eluks, mis tipnes vähivastase ravimi valmistamisega.\nMaria Thuni uuringud kosmiliste rütmide ja lahjenduste kasutamise vallas on leidnud jätkuvat rakendust uute loodusravimite väljatöötamisel. 2008. a Hamburgis dr med Astrid Engelbrechti rajatud Isis-meditsiinis kasutatakse kosmilisi konstellatsioone ravimite valmistamisel täiesti sihipäraselt. Selline ravimite valmistamisviis põhineb tõsiasjal, et mingi substantsi raviomadused tugevnevad, kui ravimi valmistamisprotsessi kaasatakse kosmiline mõju. Kusjuures rakendatakse ka erilisi konstellatsioone, mida külvikalender ei kajasta.\nTaimes toimivad valgusjõud väljenduvad eriliselt õites ning seetõttu suhestuvad õied ajaga, mil Kuu liigub valguselemendi tähtkujudes – Kaaludes, Veevalajas, Kaksikutes. Sellest ka nimi õiepäev. Kuu vahendab sel ajal Maale kosmilisi valgusjõude kõige tugevamini. Sarnast mõju põhjustavad ka erilised planeedikonstellatsioonid. Kui korjata õisi tugeva valgusimpulsiga ajal, sisaldavad nad rohkem ravivaid valgusjõude ning on võimelised neid ka inimesele edastama. See on väga oluline, sest valgusjõudude puudus inimorganismis põhjustab mitmeid haigusi, mis väljenduvad selgroo, naha ja siseorganite vaevustes. Hetk, kui mingi mineraal, taim või loomne eritis oma loomulikust seosest eraldatakse, on justkui avatud aken taevaste jõudude jaoks. Selle hetke tähistaeva konstellatsioon vajutatakse neisse otsekui kosmiline pitsatijälg. Inimese puhul on see vanadest aegadest teada kui sünnihoroskoop.\nTeine oluline valmistusetapp pärast korjet on ravijõu tugevdamine rütmilise lahjendamise ja raputamisega, mis samuti peab toimuma õige konstellatsiooni ajal. Pikemaajaline kogemus võimaldab tajuda vastava päeva mõju – see on tegelikult ilus hetk, kui elatakse ise läbi seda, mida külvikalendris õie-, vilja-, lehe- või juurepäevana märgi-takse. Raviaine lahjendamise-tugevdamise protsessis võib lausa tunda, kuidas koostöös kosmilise konstellatsiooniga raviaine mõju aste-astmelt tugevneb.\nNäiteks olgu toodud üks praegu väljatöötatav uus ravim, mis koosneb valge roosi õielehtedest ja ränihappe ühendist. Selle toimet tugevdatakse vaheldumisi Veevalaja, Kaksikute ja Kaalude tähtkuju jõududega. Igal valguselemendi tähtkujul on mõneti erinev kvaliteet ja need valguseetri kolm erinevat nüanssi töödeldakse lahjendusi valmistades ravimisse, pidades silmas ka tähtkujude järgnevust. Nii ränihappeühendi keemiline valmistamine kui ka roosiõite korjamine toimub samade põhimõtete järgi.


Miks ma Eesti blogiauhindade üritusele kohale ei läinud? – MADLISTA\nPosted on juuni 19, 2019 Autor MADLISTA\nMiks ma Eesti blogiauhindade üritusele kohale ei läinud?\nMiks ma tänavu blogiauhindadele kohale ei läinud? Sellest saame kohe õige pea teada, enne tahatsin tänada kõiki 157 inimest, kellele ei olnud suur vaev toetada mind ja lahkesti mulle hääli jagada! Asjaosalisele endale on alati selliste häältetulemus oluline ja annab kindlasti edaspidiseks eluks motivatisooni juurde. Aitäh, et hääletasite minu poolt ja mind rõõmsaks tegite!❤\nMa pole ammu oma blogis lahkamislauale oma elu toonud. Nüüd ehk võiks natukene? Kuna mul õnnestus Manfredilt saada viirus, mis liikus kulutulena meie peres, otsustasin ma, et ei ole absoluutselt hea mõte minna levitama rahvarohkesse kohta oma imelist kõhuviirust, mille järeltõukeid oli tunda veel isegi peale terveks saamist.\nÜldjuhul on nii meie peres, et kui üks on haige, siis see ei nakata teisi. Samal nädalal, millal oli EBA, esmaspäeval(10.06) kell viis hommikul oksendas Manfred. See ajas mind üsna muretsema, sest eelneval päeval oli Manfred viril ja vingus palju, kuid sellegipoolest energiline ja mänguline laps. Kuna selliseid päevi on ennegi ette tulnud, ei osanud ma suurt arvata. Ikka üritasin aru saada ja mõistatada, mis lapsel küll pahasti võib olla, kuid sotti sellest tol päeval ei saanud. Esmaspäeva hommikul kell viis(VIIS HOMMIKUL) peale söömist Manfred oksendas, nii poole lõunani vahelduva eduga. Konsulteerisin perearstiga, tema soovitus oli lapsele pakkuda palju juua, et vedelikupuudus ei tekiks. Kuid see selleks, lõunaks oli kõik juba enam-vähem okei. Ei saanud aru siis veel millest see küll tulla võis, kuid kui järgmisel päeval minul paha hakkas ja oksendamas käisin, sain aru, et tegemist on viirusega. Lõpuks kandus see edasi Magnusele, mu kaksikõele ja emale. Kõik, kes vähegi Manfrediga kokku puutusid, said haiguse osaliseks.\nKuna ka minu EBA kaaslane, kes olema pidi ehk minu kaksikõde sattus selle viirusega ka haiglasse, tundus veel vastutustundetum sinna kohale minna. Lisaks oli mu kaksik seda alles üle elamas ja jaksu ei oleks selleks olnud kuskilt küljest võtta, jäigi meie plaanike katki. Kuna ma päris üksinda ei oleks seal ennast mugavalt tundnud ja ka minul sel päeval oli tohutu nõrkus, ei hakanud ma seda seiklus ette võtma. Selleks on kole kahju, sest ma tegelikult ootasin seda ja tahtsin sinna minna, sellest osa saada. Kuna eelmine aasta mulle meeldis, siis ei olnud alguses variantigi, et ma sinna minema ei peaks.\nMa tahaksin omaltpoolt tänada EBA tiimi, et nad on võtnud vaevaks korraldada midagi meile, blogijatele, nii suurtele, kui ka väikestele. Selline hääletus ja üritus teeb kohe seest uhkeks ja rõõmsaks, et meid tunnustatakse ja peetakse üks kord aastas meeles. Minu arvates on see väga vahva ja äge.\nKuid minule jättis natukene kurva mulje see, et kõiki, kes ennast registreerisid, sunniti kohale tulema ja laimati facebooki kommentaarides maha, kui mõni inimene kohale minna ei saa. Minu arvates on see alati nii, et kui korraldatakse nõnda suur üritus, on loogiline, et enamik ei tule kohale. Suure ürituse korral see juba nii on. Minu silmad nägid nii mõndagi kurja sisuga kommetaari nende osas, kes mitte kohaleminekust teatasid.\nMina isiklikult võitu ei eeldanudki, vaid tahtsin lihtsalt näha statistilist tulemust, kui paljudele mu blogi kasvõi nii enam-vähem meeldib, et anda mulle hääletuse võimaluse korral hääl. Minu siirad tänud kõigile, et minu poolt hääletasite ja järgmisel aastal juba suurtemate hääletustulemuste poole! Teie hääled tagasid mulle 28-st kohast 10.nda koha. Aitäh, et olete virtuaalselt minuga ❤\nEelmine postitusEelmine Biominerata\nJärgmine postitusJärgmised Juba on see aeg käes, kus laps keset poodi jonnib?


Twelve worlds[part 98] (15)\n21.10.2011 20:08, x185\t(Viimati luges: Anonüümne lugeja @ 2020-07-03 15:49 )\n98.KÕIK ON SELGUNUD\nMa ei tea, kui kaua ma teadvuseta olin, kuid igatahes silmi avades tundsin ma nii suurt valu, et ma korra uuesti silmad sulgesid. Ootasin paar sekundit, avasin taas on tinarasked silmad ja tõstsin ettevaatlikult käsi. Valutas hirmsasti, kuid ma ei tundnud, et midagi oleks murdunud. Sama asi oli jalgadega ning ülejäänud kehaga. Kätega laupa katsudes tundsin sõrmede all kuivanud verd, kuid see ei jäänud mulle mõtetesse kauaks.\nTõusin ettevaatlikult kükakile ja ajasin end siis täispikkuses püsti. Hõõrusin vaikselt oiates oma liikmeid ja sirutasin käsi ning selga. Vaatasin ettevaatlikult kõiki neid süsimusti, veripunaseid ning säravvalgeid tükikesi - järsku juhtub midagi? Midagi ei juhtunud, seega otsustasin lähemale minna.\nAstusin aeglaste sammudega tükikeste kuhja poole ja vaatasin, kuidas need läikisid ja isegi veidi nõrgalt kumasid. Needusest mul igatahes kahju küll polnud. Krahvinna Ellesmerast ka mitte, kui Samanthal õnnestus ta tappa. Kuid kas ikka õnnestus? mõtlesin ma järsku hirmunult. Järsku...Samanthaga juhtus midagi või läks viltu?\nRaputasin pead. Ma ei tohtinud nii negatiivselt mõelda. Otsustasin, et lähen Samanthat otsima, sest ma ju ei teadnud, kuhu ta võis sattuda, kui meid üksteisest lahti kisti. Järsku nägin ma, kuidas eemal hakkas paljas õhk, seinast veidi eemal, helesinakalt kumama.\nTõmbusin kohe kaitsepoosi ja jälgisin ainti helesinakat kuma, mis aina teravamaks muutus ja peagi ka ähmased piirjooned võttis. Järsku muutus helesinakas värv värvilisemaks: helesinakale värvile lisandusid valge, šokolaadipruun, beež ja hõbe. Siis võttis see kuma inimese kuju ning minu ees seisis taas helesinakas kleidis kuninganna Bianchi, hõbedane tiaara juustes.\nSeekord ma ei laskunud põlvili, vaid pomisesin: ,,Kuninganna Bianchi..."\n,,Jah, mu kallis laps," ütles kuninganna Bianchi naeratades. ,,Sa said oma väga raske ja eluohtliku ülesandega suurepäraselt hakkama. Üllatavalt hästi. Oivaliselt. Briljantselt. Neid sõnu on mitmeid ja ma loeks neid ette sulle vist kaua aega, kui meil vaid oleks seda aega.\nAsi on selles laps, et needus on nüüd hävitatud. Krahvinna Ellesmera on samuti surnud, sinu sõbranna Samantha tappis ta. Nüüd hakkab needus kogu maailmas lahtuma ning päeva pärast on ta maakeralt lõplikult kadunud ning ei tule kunagi tagasi. Sa võid nüüd tavalist elu hakata elama, Cameron," lausus kuninganna mind vaadates. ,,Uuesti tagasi pöörduda oma tavalise elu juurde."\nVaatasin kuninganna Bianchile otsa ütlesin vaevu kuuldava ja minu üllatuseks ka veidi kurvapoolse häälega: ,,Ma ei saa lihtsalt tagasi pöörduda, uuesti kooli minna ja edasi õppida. Kuidas ma põhjendan oma puudumisi? Kuidas ma oma last kasvatan, kui ta mul sünnib?" Vaatasin oma ümara kujuga kõhtu. ,,Ma pean otsast alustama. Peale oma lapse eest hoolit.semise pean ka Celia eest hoolit.sema. Kuidas ma seda teen? Mul on ema kasvõi vaja. Mul on vaja Carli." Pisarad tikkusid mulle silma.\nKuninganna Bianchi vaatas mulle pikalt otsa ja vastas siis: ,,Ma tean, et sul on raske, Cameron. Väga raske. Sa ei ole seda ära teeninud, et peaaegu kõik sind maha jätsid. Kuid ära anna kohe alla, Cameron. Needus ja krahvinna Ellesmera on lõplikult võidetud. Poo võidust on juba saavutatud. Iga tunneli lõpus on valgus nagu öeldakse," lausus Bianchi uuesti naeratades, seekord lohutavalt. ,,Ära anna veel alla."\n,,Ma proovin," kostsin ma viralalt naeratades. ,,Kuid ma ei tea, kas ma suudan lahingu võita nii, et ma enne odaga rindu ei saaks."\n,,Sa suudad küll. See on sinu sees olemas."\n,,Aga mul on kaks küsimust," muutsin ma siis teemat. ,,Esiteks, kes mu isa mõrvas? Üks mees oli, aga ta polnud see õige."\n,,Kui needus hakkas maakerasse valguma, loos see iseenda teadmatta kurjusetükid, mis võtsid tavalise inimese kuju ja hakkasid mõrvama," selgitas kuninganna Bianchi. "Sinu isa sattus ohvriks. See kurjusetükk on nagu mesilane: kui nõelad, kaotad oma üheainsa nõela ja sured ära. Kurjusetükk sureb samuti, kuid ta ei kuku pikali, vaid pudeneb süsimustaks liivaks ja pudeneb maa alla."\n,,Olgu," ütlesin ma kõhklevalt. ,,Teine küsimus on mul säärane: kas ma ei pidanud saama Kaheteistkümne Maailma valit.sejaks? Mulle tuli meelde, et lohed koopas rääkisid sellest. Ma nägin seda unes muidugi."\nKuninganna Bianchi vaatas korra mujale - ta oli mõttes. ,,Sa nägid seda unes," kordas ta mõtlikult. ,,Kuid ma ausalt öeldes ei tea, mida see tähendab. Kuid sa arvatavasti tead ettekuulutust," ütles ta siis minu poole vaadates.\n,,,,Kui täht needusega kohtub, algab sõda.\nToimub sõda headuse ja kurjuse vahel.\nKui kähmlus lakkanud, tõusevad must\nja hõbe taevasse ja kaovad päikesepaiste taha,"" tsiteerisin ma endale pähe kulunud ettekuulutust.\n,,Täpselt," lausus kuninganna Bianchi. ,,Ja mida viimased read ütlevad?"\n,,Kui kähmlus lakkanud, tõusevad must ja hõbe taevasse ja kaovad päikesepaiste taha," vastasin ma. ,,Võitlus on lõppenud. Must kadus juba päikesepaiste taha. Kas hõbe ehk minu vägi kaob samuti?"\n,,Jah, kuid osa sellest jääb siiski sinusse alles," selgitas kuninganna Bianchi. ,,Selle väe, mille ma sulle andsin, tegid sa kaheks. Väikese osa jätsid endasse, teise osa lasid välja. See osa, mille sa välja lasid, kadus päikesepaiste taha. See, mille sa endasse jätsid, hakkab iga natukese aja tagant suurenema ja võtab siis lõpuks terviku kuju."\n,,Olgu, see on selge," kostsin ma. ,,Kuid kuidas selle valit.semise värgiga jääb?"\n,,Ma arvan, et see oli kõik needuse seoses," vastas kuninganna. ,,Midagi rohkemat ma sellest kahjuks ei tea. Aga nüüd mu laps, on mul aeg lahkuda. Ma arvan, et me näeme peagi." Kuninganna Bianchi naeratas, hakkas läbipaistvaks muutuma ja kumama. Ta justkui hägustus ja siis...teda äkki ei olnud kusagil.\nVahtisin veel paar sekundit seda kohta, kus kuninganna Bianchi olnud, kuid pöörasin siis pilgu kõrvale. Järsku nägin ma enda poole tulevat inimesesiuletti, kes tuli lonkava sammuga. Tundsin Samantha ära ja jooksin samuti veidi lonkava sammuga tema juurde.\n,,Samantha!" hüüdsin ma.\n,,Cameron!" karjus Samantha vastu ja me lendasime üksteisele vastu suurde embusse.\n,,Ma arvasin, et sinuga juhtus midagi," ütlesin ma, rõõmupisarad silmis.\n,,Mina ka," ütles Samantha, pilgutades pisaraid täis silmi. ,,Kuid ma jätsin lootuse ikkagi endasse." Kallistasime uuesti.\n,,Mis nüüd siis edasi saab?" küsis Samantha, kui me olime lõpetanud.\nOlin just vastamas, kui ma järsku tundsin kramplikku valu kõhus. Oiatasin ja tõmbusin kägarasse.\n,,Mis on?" küsis Samantha ehmunult.\nKergitasin pilgu ja ütlesin, samal ajal, kui tundsin oma pükstes midagi märga: ,,Mul läksid veed lahti."\nLõpuks uus osa! Ma tean, et suur vahe ja mitu tuhat vabandust selle pärast! 20 päeva - oh sa issand! Noh, igatahes tuli nüüd uus osa, mis siis, et igav. Järgmised osad on lõppu juhatavad, siis tuleb epiloog ning kõige lõpus lisa. Lõppu jõuab minu kõige-kõige pikem järju!!! :)\nTeie kallis -Beanbiten-, parimatele lugejatele -Bb- :)\nLühike osa, kuid järg tuleb vist peagi...\nTwelve worlds[part 85]\nTwelve worlds[part 83]\nTwelve worlds[part 71]\nThe Black Roses#9\nTwelve worlds[part 55]\nTwelve worlds[part 11]\nSweetyKitten 2011-10-21 20:39\nWow, lõpp läks vägagi põnevaks, ootan põnevusega uut osa\nGoldfield 2011-10-21 21:00\nLoveVidevik 2011-10-22 11:46\n-Beanbiten- 2011-10-22 11:49\nSweetyKitten - Okei siis.\nGoldfield - Tänx.\nLoveVidevik - Ok.\nsireloks 2011-10-23 23:35\nSee on kõige pikem järju mida kunagi olen lugenud\nisykas 2011-10-24 08:25\nOMG, -Bb-, jätka!!!!!!!!!!!!\n-Beanbiten- 2011-10-24 12:56\nsireloks - Tänud.\nisykas - Oleksid võinud seda "OMG"'di põhjalikumalt põhjendada.\nisykas 2011-10-25 08:58\nOh my god, kui hea osa!!!\nSaid nüüd aru?\n-Beanbiten- 2011-10-26 19:46\nMismõttes? Et see on hea osa?\nisykas 2011-10-27 09:04\n-Beanbiten- 2011-10-28 18:53\nBriccade 2011-11-09 14:20\nPalun jätka jubaaaaaaa!!! Love your story!\n-Beanbiten- 2011-11-10 19:06\nSorry, pole aega...\nsireloks 2011-11-11 23:28\nKahju, lõpp juba käe ulatuses\n-Beanbiten- 2011-11-12 16:44


Vaatamisväärsused - Jõgeva Vallavalitsus\nVaatamisväärsused Jõgeva vallas\nJõgeva mõisa kompleks ja park. 19.saj.\nJõgeva linnast 2 km kirdes Pedja jõe kallastel asuv endine mõisasüda, kus alates 1920.a. on tegeldud Eesti põllu- ja köögiviljade sordiaretuse ja seemnekasvatusega. Pedja kallastel asuv mõisasüda lummab möödujat kauni loodusega.\nLaiuse kirik (14-15 saj.), kirikaed ja pastoraadihoone\nEsimesed teated Laiuse kiriku kohta pärinevad aastast 1319. Paekivist kindluskirik on pühendatud Pühale Jürile. Ehitis on korduvalt restaureeritud purustamiste tõttu. Laiuse kiriku on kultuurilukku jäädvustanud kunagine kirikuõpetaja Johan Kõpp (Laiusel 1908-1923), kes andis 1937.a. välja monumentaalteose "Laiuse kihelkonna ajalugu". Kiriku ümber asub nägus park põlispärnaga, mille olevat istutanud Rootsi kuningas Karl XII.\nLaiuse kalmistu ja Vabadussõja mälestusmärk\nEesti Vabadussõjas langenute mälestussammas püstitati 1925. aastal. Kavandi valmistas Anton Starkopf, ehitati see Saaremaa dolomiidist valmis A. Jürgensi kivitööstuses. Nõukogude okupatsiooni ajal mälestussammas purustati. 22. veebruari 1998 avati uue mälestusmärgina Laiuse kalmistul mälestusrist, mille projekteeris arhitekt Ilmar Kannelmäe.\nJaan Poska sünnikoht\nEesti iseseisvuse looja Jaan Poska (1866-1920) sünnikoht. Tänu tema diplomaatilisele oskusele kirjutati 2. veebruaril 1920 Tartus alla rahuleping Eesti ja Venemaa vahel.\nJaan Poska vanemate haud\nJaan Poska isa hauaplats. Jaan Poska ema on maetud Tallinna Kesklinna kalmistule nagu ka Jaan Poska ise.\nLaiuse ordulinnuse varemed vallikraaviga 13-16.saj.\nAjaloomälestis. Mustvee – Jõgeva maantee ääres asuvad 14. sajandi lõpul maakividest rajatud Laiuse ordulinnuse varemed. Põhjasõja ajal (19.12.1700 – 29.05.1701) talvitus siin Rootsi kuningas Karl XII. Laiuse lossi hinnati tema asukoha tõttu kui valveposti Ida vastu. Tänapäeval on lossimüürid muinsuskaitse all olevad haruldased vaatamisväärsused. Linnuse müüride ümbrus ja lossiplats on korrastatud, rajatud on parkla ja puhkekohad. Siin toimuvad rahvapeod ja iga aasta juulikuus käsitöölaat koos temaatiliste suurüritustega: Karli päevad (2001.a.), mustlaspäevad (2002.a.), Poola päevad (2003.a.)\nOrdulinnuse varemete juures asub kaunis paisjärv, mida suvel kasutatakse aktiivselt supluskohana.\n"Laiuse Siniallikas" (muistend). Ennemuiste kurnanud põud sagedasti maad. Rahvas kurtnud kuivuse üle, mis vilja ikaldas ja nälga nägema pani. Vanataat kuulnud kaebust ning otsustanud abi saata, vähemalt Laiuse rahvale, kus põud iseäranis vaevanud. Ühel päeval vajunud sinine pilv Laiuse mägede vahele väiksesse lohku. Kui pärast vaatama mindud, siis nähtud - täiesti taevakarva vesi kees allikast üles. Eks Vanataat lasknud sinna tekkida veesilma. Sinise vee järgi sai allikas ka nime - Siniallikas. Allika ümber on väike sookene, kus midagi suuremat ei kasva kui sammal ja vähe jõhvikaid. Vihmaga kõigub see soo kui häll. Siniallika veel olevat ka tervendav mõju. Allika vesi pidi ravima silmi ja mitmeid teisi tõbesid. Pestes ja juues kadunud näolt mitte üksnes tedretähed ja vistrikud, vaid isegi rõuged ning leetrid polevat seejärel enam külge hakanud.\nLaiuse õlemuuseum ehk Käsitöökoda Kuldne Õlg\nLaiuse alevik, Kuremaa tee 36, 48443, telefon 55 44 999,\n55 506 607.\nAvatud: suvekuudel T, K, L, P kella 11-15\nteistel aegadel helistades mobiilile 555 06 607\nvõi pikemalt etteteatamisel\n555 83 601; 55 44 999\nSügisest kevadeni etteteatamisel.\nKoduleht aadressil: www.kuldneolg.eu\nEksponeeritakse õlest ja kasetohust valmistatud ehistöid ning toakaunistusi. Kaasa saab osta õlest meeneid.\nKuremaa loss ja mõisa kompleks (19.-20.saj.), lossituba-muuseum\nKuremaa, Kuremaa, 48403 Jõgeva vald.\nJõgevalt 10 km kaugusel asuv Kuremaa köidab turiste eelkõige 1843.a. ehitatud klassitsistlikus stiilis ehitatud lossiga, mida ümbritseb kaunis ja liigirikas park. Loss on peahooneks Kuremaa Tehnikumile. Lossihoones asub ka muuseumituba, kus saab ülevaate Kuremaa Põllumajanduskooli ja piirkonna ajaloost,, park aga ulatub Kuremaa järve kaldale kus on mõnus liivane supelrand ja vanast mõisahoonest ümberehitatud rannahoone\nKuremaa mõisa park\nKuremaa park, mille üldpindalaks on 11,4 ha kuulub vabariigi suurimate parkide hulka. Arhitektuuriliselt lahenduselt on tegemist mitmeosalise segastiilis pargiga, mis tõenäoliselt on rajatud erinevatel aegadel. Pargis kasvab 75 erinevat puu - ja põõsaliiki. Neist 47 on eksootilised ja dekoratiivsed, ülejäänud kodumaised.\nKuremaa Info www.kuremaaloss.ee; tel.57879712; 56507717\nKuremaa hollandi tüüpi tuuleveski ehitati umbes aastatel 1860 – 1870 ja kuulus Kuremaa mõisnik von Oettingenile. Enne seda asus samas kohas pukktuulik. Tuuleveski töötas mõisa ja ümbruskonna talupidajate heaks umbes 1930-da aastani. 1980-date lõpul ehitasid Kuremaa noored tuuleveskile katuse ja taastasid vahelaed. Veskist kujunes noorte seas populaarne koosviibimise koht, kus ürituste toimumisest andis märku katusele paigutatud plinkiv vilkur.\nTuuleveski taastati 2008/2009 aastal EL struktuurfondide toetusel. Veskis on püsinäitus vanadest tuulikutest, veski tööpõhimõtet tutvustav makett ja turismihooajal näitus-müügid käsitööesemetest. Veski akendest avaneb suurepärane vaade ümbritsevale Vooremaale. Veskit on võimalik kasutada koosviibimiste ja ürituste korraldamise kohana.\nKuremaa tuuleveski on kultuurimälestisena riikliku kaitse all .\nJõgeva ja Palamuse vald\nKuremaa järv on suuruselt Vooremaa järvede seas teisel kohal. Järve pikkus on 4,3 ja laius 1,3 km. Keskmine sügavus 5,9 m ja pindala 397,1 ha. Absoluutne kõrgus merepinnast 83,1 m.. Järv on nõrga läbivooluga, kus sisevool toimub põhiliselt magistraalkraavide kaudu. Rohkesti on kalda - ja põhjaallikaid. Järve kaldad on mudased ja kõrkjatesse kasvanud kuid loodetipus asuv kallas on laugja põhjaga ja siia on kujundatud supelrand .\nKuremaa mõisniku von Oettingenide perekonnakabel ja kalmistu\nKuremaa- Laiuse tee\nKuremaalt ca 1 km Kuremaa-Laiuse tee ääres asub endiste Kuremaa mõisnike Oettingenide perekonnakalmistu kuhu on maetud 29 Oettingenide suguvõsa liiget. Siin puhkavad Alexander von Oettingen (Kuremaa mõisa edumeelne arendaja, kohtunik ja Liivimaa maamarssal 1839-1842), tema ema, abikaasa ja pojad ning ka mõisa viimane omanik Erich von Oettingen. Kalmistule on ehitatud pseudogooti stiilis kabelihoone.\nPaduvere, 48401 Jõgeva vald, Tel.\n77 63 046, 50 86 580,\nPilet: õpilased 50 senti, täiskasvanud 1 euro\nVaimastvere lähedal looduslikult kaunis kohas asub Paduvere talumuuseum , mis avas külastajatele uksed 1971.a. Eramuuseumina tegutsevas talumuuseumissaab tutvuda eestlaste elu-oluga 18. ja 19. sajandil. Ainulaadsed on tammepuust raiutud skulptuuridpaikkonna ajaloolistest inimestest.Talumuuseumi õuel asub suvine peoplats ja selle kõrval staadion.\nNäitekirjanik Hugo Raudsepa sünnipaik\nMälestuskivi näitekirjanik Hugo Raudsepale(sünd.1883, surnud Siberi vangilaagris 1951...). Vaimastvere Põhikooli pargis.Tema tuntumad näidendid Mikumärdi (1929), Vedelvorst (1932), Roosad prillid (1933) jt.\nKärde rahumajake 17.saj\nKÄRDE RAHUMAJAKE on arhitektuuri- ja ajaloomälestis. 21.juunil (1.juulil ukj.) 1661.aastal sõlmiti Kärdes rahuleping, mis lõpetas Rootsi-Vene sõja (1656-58). Pärimuse järgi olevat rahu sõlmitud praeguseni säilinud väikeses hoones.\nEndla looduskeskusega tutvumiseks võtke ühendust keskkonnahariduse spetsialisti Maarika Männiliga, tel. 53419205,\nKaitseala matkaradade ja puhkekohtade teavet jagab RMK loodushoiu osakond.\nKontaktisikud Jõgeva-Tartu regioonis:\nkülastusjuht Andri Plato, tel. 54004851,\nloodusvaht Mario Traks, tel. 58118500,\nEndla looduskaitseala kuulub rahvusvahelise tähtsusega märgalade hulka. Kaitseala pindala on 10110 ha, sellest 4012 ha Jõgeva vallas. Looduskaitseala moodustati 1985. aastal Eesti kesk- ja idaosale iseloomulike soode ja soosaarte ning Pandivere kõrgustiku lõunanõlva karstiallikate säilitamiseks. Kaitse all on ulatusliku Endla soostiku keskosa: kaheksa rabalaama, neid ümbritsevad siirdesood ja madalsood, märjad metsad, järved, ojad ja jõed, ning Norra-Oostriku-Võlingi allikad. Inimasustuseta soo- ja metsaalad on elupaigaks enam kui 460 taimeliigile ning 182 linnuliigile. Kaitsealal võib kohata kotkaid ja kurgi, luiki ja paljusid väikseid laululinde. Endla järv on üks linnurikkamaid järvi Eestis.\nEndla järv ja Juta kivi\nFr.R.Faehlmann jutustas oma müütilises muistendis "Endla järv ja Juta" kauni loo Vanemuise kasutütrest. Endistel aegadel vana postmaanteed mööda Tallinna poole sõites avanes Kärde mõisa tagant imeline vaade. Tee kulges üle järsu mäeseljandiku ning vasakule jäi kaunis org, mida piirasid tumedad okaspuumetsad ja laugjad kõrgustikud. Soise oru pinnal oli siin-seal väikesi saaretaolisi kasetukkasid. Oru peamiseks ehteks oli kristallselge veega üsna suur järv, mis rändajale igas valguses halja hõbedana vastu helkis. Järvele ligipääsemine oli raske, uudishimuliku samme takistas läbipääsmatu raba ja varjas kõrge kõrkjastik. Selle järve ääres elanud Vanemuise kaunis tütar, kuldkäharatega Juta. Tema kaitse all olid oru ning järve asukad, suur hulk linde ja kalu. Mäeseljandikul kuulatasid vanad eestlased orust kostvat imeilusat häält, Juta laulu ja armukaebusi. Neiu oli laulutaadi tütar, kehastunud luule. Ta armsam, Ilmarise poeg Endel, oli surnud. Neiu valas kibedaid pisaraid oma armsama pärast, kuni Ilmarine tegi talle kuldse liniku. Kui Juta selle liniku enda üle heitis, nägi ta õnnelikku minevikku ning elas seda ikka ja jälle imehellas pettekujutluses läbi. Juta laenab oma linikut ka surelikele ning seetõttu astubki laulus ja jutus minevik ikka ja jälle meie vaimusilmade ette. Tänapäeval Kärde mäelt enam Endla järve paista. Järve veetaset on alandatud ja ümbritsevad soometsad kuivenduse mõjul kõrgemaks sirgunud.\nEkskursioonid tööpäeviti kella 9.00-15.00; Tel. 77 21 578;\nSavitoodete valmistamine käsitsi meetodil.\nKultuurivahendaja E. Niinivara sünnikoht\nKassinurme linnamägi ja õpperada\nKassinurme mäed – ilmekas näide viimasel jääajal kujunenud pinnavormidest. Iidne linnusekoht, muistne hiis ja Kalevipoja legendide toimumispaik: Kalevipoja säng, silmapesukauss ja lingukivid. Tänapäeval rahvuskultuuri hoidmise ja edendamise unikaalne maastikuala. Jõgeva Metsaseltsi poolt rajatud fragmendid muistsest eestlaste külast ja linnusest ning maavanema maja.\nKärde mägi ja neitsihaud\nPiibe maantee ääres\nPeatuskohtast maantee ääres viib trepp üles mäele Kärde mõisapreili hauakivi juurde. Parun V. Stackelbergi vanem tütar Margarethe Victoria uppus 1903. aastal ja maeti Kärde mäe lõunapoolse oru veerule tema lemmikkohta. Preili puhkepaika märgib suur kivi sisseraiutud Stackelbergide vapi ja nimega. Rahva hulgas liiguvad lood preili õnnetust armastusest mõisatöölise või talupoisi vastu. Miks see pikkade valgete juustega Ritaks kutsutud neiu arvatavalt vabasurma läks, jääbki teadmata.\nToimetaja: ULVI PINT\nTelefon: 7766 571\nPiiri 4, Jõgeva linn,\n23.10.17 20. oktoobril allkirjastati koalitsioonilepe Jõgeva valla juhtimiseks\n23.10.17 43. nädala eelinfo\n16.10.17 42. nädal Jõgeva vallas\n13.10.17 18. novembril tähistab Väike-Maarja õppekeskus 55. aastapäeva\n12.10.17 Kaitseliidu Jõgeva malev viib ajavahemikul 13.-15.10.2017 läbi taktikalisi harjutusi


Fotod: kütuseveok rammis Rakvere lähistel teetööliste sõidukit - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nFotod: kütuseveok rammis Rakvere lähistel teetööliste sõidukit\n13. juuni 2019, 17:55\nTäna kella 15.30 paiku juhtus Rakvere lähedal Päide külas liiklusõnnetus, mille käigus Tallinna-Narva maantee poolt tulnud kütuseveoki juht rammis tee ääres parkinud teetööliste sõidukit.\nVäidetavalt tuli veokile auto vastu ja ta ei mahtunud kahe masina vahelt läbi. Pärast kokkupõrget paiskusid mõlemad autod teelt välja, kütuseveoki haagis paiskus külili. Tsisternides oli umbes 30 tonni diislikütust, mis õnneks ei lekkinud.\nPäästjad reageerisid õnnetusele kolmanda väljasõiduastme järgi, sündmuskohale saadeti lisaks Lääne-Virumaa päästjatele veel ka abijõude Kohtla-Järvelt ja Tallinnast.


Horisont mõõdab nägusid, massi ja päikesekiirgust\nTeadusele on üldiselt omane küsida, vastata, ikkagi kahelda ja … uuesti küsida … Seda, kas inimese isikuomaduste üle saab otsustada näotunnuste põhjal, küsisid juba 18.–19. sajandil sellised mehed nagu Lombroso, Gall, Lavater ja Galton. Kuigi vastus tuli üldiselt eitav, ei ole seda laadi mõtlemist päriselt siiski unustatud. Psühholoogid Merle Nurmoja ja Talis Bachmann kirjutavad artiklis “Ega nina otsast või meest tunda”, et ilmselt ei tuleks nägude uurijatel pöörata rohkem tähelepanu mitte niivõrd üksikutele näotunnustele, kuivõrd just teatud näotunnuste omavaheliste suhete kogumitele, ning võib-olla seejärel saab tõdeda, et raamatu (st inimese) hindamine kaane (st näo) järgi ei olegi nii lootusetult rumal tegevus.\nElementaarosakeste füüsik Ilmar Ots püüab “mõõta” massi ja kontrollida, kas see sõltub kiirusest. Sest relativistid ütlevad, et sõltub küll, aga invariantlased väidavad vastupidist. Fundamentaalsele artiklile lisavad kaalu 24 valemit, ent probleemi olemusse saab süüvida ka valemikartlikum lugeja, kui ta piirdub artikli algus- ja lõpuosade lugemisega. Päikesekiirguse mõõtmise vajalikkust selgitab omakorda Tallinna tehnikaülikooli dotsent, Eesti meteoroloogia ja hüdroloogia instituudi peaspetsialist Ain Kallis, kes aprilli lõpus pärjati Eesti teaduse populariseerija auhinnaga.\nKartograaf Tõnu Raid kirjutab mõistatusest Peipsi kaardil. Uno Veismann tutvustab, mida uut on panustatud Maa-väliste tsivilisatsioonide otsinguisse, Jüri Plado aga selgitab rahvusvahelise planeet Maa aasta puhul, mida me siis lõpuks ikkagi praegu teame oma koduplaneedi sisemuse kohta. Toomas Tiivel on vestelnud geoloog Urve Milleriga. Viimane kuulub nende eesti soost tippteadlaste hulka, kes on saanud hariduse ja läbinud suure osa oma teadlaseteest võõrsil. Oma suhete üle teaduse ja teadlastega mõtiskleb Eesti Panga asepresident Rein Minka. Hendrik Relve seikleb Austraalias, Tõnu Tuvikese rubriik “Kosmosetehnika” viib Merkuurile, Jüri Ivaski “Observatoorium” püüab kiigata, mis on peidus Kuu tagaküljel. Toomas Paul arutleb koraani üle. “Olümpiaadi” rubriigis kirjutab Jaan Kalda füüsikaolümpiaadist. Jätkuvad vanad tuttavad “Elektropol” ja “Oma programmid” ning lahendamist ootavad Enigma-ülesanded ja ristsõna.\nEesti Loodus: pesta või mitte pesta – selles on küsimus\nSuur osa Eesti Looduse mainumbrist lööb häirekella Läänemere jätkuva ja pideva naftareostuse ohu teemal. Tehakse tutvust, kuidas pesta naftareostusest määritud linde ja tõstatatakse küsimus, kas sellel üldse on mõtet või tuleks igal juhul eelistada lindude hädatappu. Ühest küljest on mõned-kümned pestud linnud enamasti vaid kaduvväike osa õnnetuses hukkunud lindudest. Teisest küljest võib pesemisest abi olla probleemi teadvustamisel ühiskonnale. Tahtlike ja hooletusest tingitud naftareostuste tõttu on Läänemere aulide populatsioon kahanenud vaid viimase kümne aasta jooksul poole võrra, kümnelt miljonilt viiele. Ometi ei ole ühiskond kitsaid erahuve teenivaid laevnikke kontrolli alla võtnud. Selle koha pealt on meie riigis selgelt asi mäda, nii rõhutavad peaaegu kõik mainumbris teemal sõna võtnud ja muus osas vastakatel seisukohtadel autorid.\nHättasattunud loomade aitamise teemal pisut teise nurga alt räägib südamelt mure ära ka riikliku looduskaitsekeskuse spetsialist Ivar Ojaste. Nimelt algab juba aastaid igal kevadel hooaeg, kus inimesed toimetavad looduskaitsjate hoolde leitud loomalapsi, võttes need nii teadmatult ära nende vanemailt.Otseselt inimeste endi turvalisuse eest hoolitseb lugu Harju lavamaa karstist, mida ohustavad plaanitud paekivikaevandused. Paas on väärt ehitusmaterjal, kuid karsti rikkumine võib veerežiimi rikkuda palju laiemal alal, kui me aimatagi oskame. Mainumbrist leiame veel põhjaliku usutluse Hiiumaa “maa soola”, loodushariduse vedaja Karin Poolaga, üleskutse ja õpetuse kõigile osalemaks uudses Eesti looduse alases teabevõrgustikus, Osmussaare tutvustuse ja palju muud.\nKuraditosin teabepunkti looduses liikujale\nAlates läinud pühapäevast on looduses liikujaile üle Eesti avatud 13 riigimetsa majandamise keskuse (RMK) teabepunkti, kust saab asja- ja ajakohast individuaalset nõu, samuti trükiseid loodusradade ning puhke- ja loodusobjektide kohta riigimetsas. RMK teabepunktid on lahti 15. septembrini igal nädalapäeval 10–18.\nRMK teabepunktid asuvad enamasti looduskeskustega samas majas ning huvilistel on võimalik tutvuda sealsete väljapanekute ja teabekogudega. Lisaks saab RMK teabepunktist tarvilikku teavet kohalike huviväärsuste või piirkonna sündmuste kohta, samuti saab teabepunktidest kaasa osta RMK sümboolikaga meeneid (särke, mütse, märke jms).\nTänavu on juba kuues aasta, mil töötavad teabepunktid; täpsed kontaktandmed leiate aadressilt www.rmk.ee/teabepunktid.\nRMK on riigimetsa rajanud 720 kilomeetrit liikumisradasid, 42 telkimisala ja 499 lõkkekohta. Peatuda saab 24 metsamajas või metsaonnis. RMK pakub loodusharidustegevust 12 looduskeskuses ja Sagadi looduskoolis. Alates sellest suvest kuulub RMK alla ka Elistvere loomapark. Et veeta puhkus looduses, käidi mullu riigimetsas 820 000 korral ning aasta-aastalt on see arv suurenenud.\nTartu ülikooli naisleiutajad on pälvinud üleilmse tunnustuse\nTartu ülikool (TÜ) teatas selle nädala alguses, et TÜ professor Marika Mikelsaar ning TÜ Viljandi kultuuriakadeemia vanemteadur ehtekunstnik Kärt Summatavet pälvisid Soulis peetud ülemaailmsel naisleiutajate konkursil oma leiutiste eest vastavalt kuld- ja hõbemedali.\nAuhinnad määrati eestlannadele 8.–9. mail Lõuna-Koreas Soulis toimunud rahvusvahelisel leiutiste näitusel ja konkursil “Korea International Women’s Invention Exposition 2008”, kus kuldmedali sai TÜ professor Marika Mikelsaar koos töörühmaga Lactobacillus fermentum ME-3 bakteri sisaldusega piimatoodete sarja väljatöötamise eest. Hõbemedali vääriliseks tunnistati TÜ Viljandi kultuuriakadeemia erakorraline vanemteadur ehtekunstnik Kärt Summatavet metallehete valmistamise uudse meetodi eest. Auhinnasaajad valiti välja 27 riigi 300 leiutise hulgast.\nBakteri Lactobacillus fermentum ME-3 kui antimikroobse ja antioksüdantse probiootikumi väljatöötajad on TÜ teadlased Marika Mikelsaar, Mihkel Zilmer, Tiiu Kullisaar, Heidi Annuk ja Epp Songisepp. Bakter vähendab seedeinfektsioonide riski, aitab organismil omastada toidust vajalikke aineid ja panna vastu haigustele. Bakteril on ka oluline osa veresoonte lubjastumise ennetamisel. Leiutise patent on müüdud Eestisse, Venemaale ja USAsse. Hiljuti sai ME-3 bakterit sisaldavaid piimatooteid valmistav AS Tere loa tooteid müüa ka Soomes, Rootsis, Lätis, Leedus, Venemaal ja Austrias.\nKärt Summataveti uuenduslik metallehete valmistamise meetod võimaldab kunstiteose arvuti abil ehetele üle kanda. Kunstniku sõnul saab sel moel arvuti juhitud tööriista või laseriga graveerida unikaalsete tunnustega seeriatoodangu prototüüpe, kus ka ülipeened jooned tõusevad reljeefsel pinnal esile. Leiutise tulemusel on ehteid võimalik graafiliselt kujundada ka tagaküljelt ning ülipeente joonistusjoonte vahele sulatada läbipaistvat emaili. „Senini sai enam-vähem sama tulemuse metalli pinnale joodetud traadiga, kuid traditsioonilised kullassepavõtted ei võimalda nii peent ja tundlikku tulemust saavutada, ehte pinnale jääb plekke ning jootmisjääke, mis rikuvad emaili ja vähendavad seeläbi ka ehte kvaliteeti,” selgitas Summatavet väljatöötatud meetodi eeliseid.\n“Teeme ära 2008” tõi ümarlaua äärde kokku kõik parlamendierakonnad\nLäinud nädalala toimus “Teeme ära 2008” eestvedamisel ümarlaud kõikide parlamendierakondade, politseiameti, keskkonnainspektsiooni ja keskkonnaministeeriumi esindajatega. Ürituse eesmärk oli leida ühisarutelu käigus lahendused, mis aitaksid hoida Eestimaad puhtana.\nÜmarlaual jõuti üksmeelele, et senisest paremini tuleks inimestele tutvustada prügi äraandmise võimalusi. Näiteks ei tea inimesed kuigi hästi, kuidas tagastada rehve, kus asuvad jäätmejaamad, millised on sortimisnõuded ja prügilahinnad.\nÜhtlasi pakuti välja uusi ideid. Nii võiks võtta kasutusele jäätmejaamadesse juhatavad liiklusmärgid, mis sarnaneksid bensiinijaamadesse suunavate märkidega. Samuti arutati tervisekaitse kaasamist, kilekotiaktsiisi kehtestamist ning kontrolli tõhustamist ehitusfirmade ja rehvifirmade üle.\nJustiitsminister Rein Lang tõi välja võimaluse rakendada prügistajate vastutusele võtmisel senise väärteomenetluse asemel kriminaalseadustikku, mis tähendab prahi metsatoojate senisest tunduvalt karmimat kohtlemist. „Tahame ka väärteo karistuse puhul tuua sisse ühiskondlikult kasuliku töö, nii et prügistaja mitte ei istu arestimajas, vaid heastab oma tegu heakorratöid tehes,“ ütles Lang.\n„Ümarlaual valitsenud konstruktiivne õhkkond ja üksmeel annab lootust, et arutatud seadusetäiendused ka Riigikogus tööse lähevad. Keskkonnainspektsiooni ja politsei suhtumisest oli näha, et ka järelevalvega on hakatud tõsiselt tegelema. Kõik see lisab lootust, et 50 000 vabatahtliku töö Eestimaa metsade puhastamisel ei olnud asjata,“ rõõmustas “Teeme ära 2008” eestvedaja Rainer Nõlvak.\nVeebipõhise teadusvõistluse võitjad on pärjatud\nTäna tõmmatakse Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna (TÜ LOTE) õppehoones pidulikult joon alla üle-eestilisele veebipõhisele uurimusvõistlusele „Noor teadlane“.\nVõistlusel osales 98 võistkonda 392 õpilasega 34 koolist üle Eesti. TÜ loodus- ja tehnoloogiateaduskonna loodusteadusliku hariduse keskuses valminud veebikeskkonnas tuli teadlastele omasel moel lahendada viis uurimusülesannet inimese aine- ja energiavahetuse ning regulatsiooni kohta. Probleemist lähtuvalt sõnastati uurimisküsimused ja hüpoteesid ning planeeriti katse, mis tehti reaalselt või virtuaalselt.\n6.–7. klassi arvestuses võitis Tallinna Inglise kolledži võistkond (Kaur Aare Saar (kapten), Silvia Tänav, Susanna Vain, Oliver Valdmaa), teise koha saavutas Oru põhikool (Kaspar Kaljurand, Madis Kesküla, Teet Kants, Rasmus Tamm) ja kolmanda Raudna põhikool (Maarja Muttel, Elli Kõiv, Moonika Viibur, Anni Voll).\n8.–9. klassi arvestuses oli parim Rapla ühisgümnaasiumi võistkond (Tommi Ründal (kapten), Mart Tiisaar, Marko Susi, Mihkel Viru), järgnesid Tallinna Reaalkool (Erik Tamre, Oole Tuurmaa, Ralf Ahi, Kaspar Kask) ja Gustav Adolfi gümnaasium (Helian Vunk, Kadri Jakoobi, Mati Sild, Uku-Tanel Laast).\nKõik tulemusi saab vaadata võrgupaigast http://bio.edu.ee/teadlane/ osalejate rubriigist.\nKa Väinamere laidudel on veebikaamerad\nRiiklik looduskaitsekeskus (LKK) paigaldas kahele Väinamere hoiualale jäävale laiule veebikaamera, et anda loodushuvilistele võimalus vaadelda veelindude pesitsemist meie laidudel, kus kehtib liikumispiirang.\nMais-juunis on väikesaared ja laiud täis pesitsevaid veelinde. Kui laidudel käivad inimesed, siis seavad nad oma teadmatusest ohtu lindude pesitsemise: kui häiritud vanalinnud lahkuvad pesalt, võib kurn hukkuda. Veebikaamera abil on võimalik jälgida mõnede meie laidude tavalisemate haudelindude (naerukajakate, jõgitiirude ning kühmnokk-luige) pesitsemist neid häirimata.\nVeebikaamerat saab vaadata projekti „Tiivad vete kohal“ Interneti-lehel (www.envir.ee/lk/aewa). Laidudel loendusi tegevad ornitoloogid peavad samal lehel ka Interneti-päevikut, kuhu lisatakse fotosid ning teavet veelindude pesitsemise kohta.\nTeadus ja seadus metsas\nEesti teaduste akadeemia looduskaitse komisjon (TA LKK) korraldab koostöös Eesti looduseuurijate seltsiga järjekordse, juba 47. ettekandepäeva.\n29. mail kell 11 Tartus TÜ botaanikaaia õppeklassis (Lai 38) algava ürituse teema on „Teadus ja seadus metsas“. TA LKK esimehe Urmas Tartese avasõnade järel esinevad Ülo Tamm Eesti maaülikoolist („Metsateadus taasiseseisvunud Eestis“), Kalev Jõgiste (EMÜ, „Jätkusuutlik metsakasutus ja ökosüsteemne majandamine“), Enn Pärt metsakaitse- ja metsauuenduskeskusest („Viimase paarikümne aasta raiemahud“), riikliku looduskaitsekeskuse Ida-Viru regiooni direktor Kaili Viilma („Metsalooduse kaitse“), Meelis Teder (EMÜ, „Ülevaade puidukaubanduse arengust“), Lembit Maamets (Eestimaa looduse fond, „Metsamajandamise praktika“), Rainer Kuuba (riigikontroll, „Metsandusalane seadusandlus ja praktika“ ja Marku Lamp (keskkonnaministeerium, „Uuendusi metsaseaduses“). Järgnevad läbirääkimised.\nOmnibussiga pankadele ja Lahemaa kivide juurde\nLooduse Omnibuss viib laupäeval, 24. mail retkele Pakri, Leetse, Türisalu ja Ninamaa pankadele.\nVäljasõit rahvusraamatukogu eest on kell 9, tagasi Tallinna jõutakse kell 17. Sõidu hind täiskasvanuile, sealhulgas üliõpilastele ja pensionäridele on 100, õpilastele 50 krooni; lapsed, kes veel koolis ei käi, saavad kaasa tasuta.\nPühapäeval läheb sõit nii Tallinnast kui ka Tartust Lahemaale suuri rändrahne ja kivikülve vaatama. Nii Tallinnast rahvusraamatukogu eest kui ka Tartust keskkonnahariduse keskuse juurest (Kompanii 10) on väljasõit kell 9, Tallinna tagasi on kavas jõuda kell 19, Tartusse kell 20.\nSõidu hind koos lõunaga Käsmus on täiskasvanuile 150 ja õpilastele 100 krooni.\nReisid saavad teoks koostöös Eesti geoloogiakeskusega ja on pühendatud UNESCO rahvusvahelisele planeet Maa aastale. Laupäeval on juhendajaks geoloog ja loodusfotograaf Tõnis Saadre, kes esitleb sõidul ka oma uut raamatut pankadest; pühapäeval lisaks Saadrele veel geoloog Kalle Suuroja.\nLoodusfilmide öö Keilas\n24. mail korraldab MTÜ Keila Roheline Punkt algusega kell 22 traditsioonilise loodusfilmiöö Keilas Harjumaa muuseumis (Linnuse 9). Külla on oodata Soome tuntud loodusfilmide autorit Petteri Saariot.\nEsitlemisele tuleb Saario film „Sisu kivi“ ning retrospektiiv teistest loodusdokumentaalidest. Esitletaval filmil on eestikeelne tõlge. Film on austusavaldus saarestikuelule ja loodusele Husö saarel Ahvenamaa ulgusaarestikus. Filmivaatamise järel on võimalik autorilt kuulda filmi sünniloost ning esitada küsimusi.\nSissepääs on tasuta. Filmiööd toetavad kultuurkapitali Harjumaa ekspertgrupp, Keila linn, Harjumaa muuseum ja Omarada OÜ.\nMTÜ Keila Roheline Punkt\nAvatud ruum ökoturismist\n28. mail kell 11 algab Kuusekääral Soomaa rahvuspargis Avatud ruumi ökoturismi arutelu.\nSellega tähistatakse üksiti ka Eesti ökoturismiidee viieteistkümnenda aastaringi täitumist: 28. mail 1993 Kuusekääral toimunud Kodukandi liikumise vabaõhuseminaril käidi välja mõte ökoturismi arendamisest. Avatud ruumi on oodatud kõik huvilised, kelle töö või huvid on seotud turismi, maaelu, loodushoiu ja kultuuripärandiga. Osavõtutasu on 100 krooni, mis tuleks registreerumiseks kanda Eesti ökoturismi ühenduse (EÖÜ) arveldusarvele 1120157667 (selgitusse panna oma nimi ja -seminar-).\nLisainfo: info@ecotourism.ee või telefoni teel 5061 896 (Aivar) ja http://ecotourism.ee/?lang=est&lk=uudis&uid=127.


Uued suundumused | November 2019\nIntegreeritud WiFi, uued toiduvalmistamisrežiimid, täiustatud turvalisus ja palju muud: see on uus Thermomix TM6\nEdendasime juba eile, et Thermomix on kõigile üllatuseks (sealhulgas selle müüjate ja esindajate võrk) rahvusvaheliselt uue mudeli turule toonud. Thermomix TM6 tuleb asendama TM5, mille esitlus neli ja pool aastat tagasi on meil veel värskelt mälus. Sel puhul on uue toote arendustsükkel olnud tavalisest kiirem - mudelite vahel on keskmiselt 10 aastat.\nKüpsetame kartuli ja tursa omletti Google Assistantiga (Google Home)\nAastaid tagasi oleks see kõlanud ulmena, kuid täna pole enam kummaline, kui kodus on kõlar, kellega suhelda. Paluge muusikat mängida, lugege päevauudiseid, teavitage meid ajast, millal kavatsete teha, või küsige konkreetset retsepti. Need on mõned toimingutest, mida Google Home, Google'i nutikõlar, saab läbi viia ja muidugi on meie ettekanne olnud kartuli ja tursa omleti keetmine.\nVeritseva veganhamburgeri uus versioon on aasta tehnoloogiline leiutis (ja selle looja töötab juba ribeye peal)\nEi kokkuklapitav nutitelefon ega tehisintellekti edusammud - looming, mis on Las Vegase elektroonilisel messil Par excellence meedias suuremat huvi äratanud, pole olnud veganhamburger. Tekkiva taimetoitluse lihatööstuse ühe juhtiva ettevõtte Impossible Foods veganhamburgeri versioon 2.0 on ajakirja Digital Trends poolt hinnatud messi parimaks leiutiseks ja Engadget'i kõige ootamatumaks tooteks .\nMicrosoft kujutleb tuleviku supermarketit (see võib ostu vormistamist täielikult muuta)\nUSA suurim toidumüüja Kroger supermarketite kett on teatanud koostöölepingust Microsoftiga uue ühendatud kauplusekogemuse käivitamiseks. Kahes pilootkaupluses juba katsetatav algatus põhineb hinnasiltide asendamisel digiekraanidega, mis lisaks toodete maksumuse hõlbustamisele võimaldab pakkuda ka toitumisalast teavet ja isikupärastatud pakkumisi.\nBreadBot: robot, mis lubab supermarketites pagarid välja vahetada\nVärskelt küpsetatud leib, saadaval iga kuue minuti tagant. Just seda lubab BreadBot - masin, mis on tänapäeval Las Vegases toimuva Consumer Electronic Show (CES) vastu äratanud tohutut huvi. Ameerika ettevõtte Wilkinson Baking Company välja töötatud seade on mõeldud värske leiva küpsetamiseks supermarketites, ilma et töötajad pööraksid suurt tähelepanu jahu, pärmi ja vee varumisele.\nKuidas Alexa abil süüa teha ja otseoskuse retsepti oskus (video lisatud)\nJust nädal tagasi rääkisime Direct to Palate'i ja Nestlé liidust, et luua esimene hispaaniakeelne retseptioskus, mis on saadaval Amazoni virtuaalse hääleassistendi Alexas. Naasen naasmise juurde, öeldes teile, et Alexa on juba Hispaanias müügil ja et need, kes selle eelmüügist ostsid, saavad selle täna oma kodudesse.\nIkea töötab kiirtoiduketi avamiseks ja toidu tuleviku muutmiseks (ilma putukaid söömata)\nIga kord, kui räägime tulevikutoitudest, lõpetan ma pudeli veini avamise ja mõne juustuga joogi, et mu ärevus mööduks ja saaksin nautida oma mõistusega seda, mis meil praegu on. Peekon või tehisliha? Putukad? Plankton? Kas tõesti sööme neid jama omandatud kultuuriga?\nHispaaniasse jõuab restoranidest ja poodidest üle jäänud poodide ostmise rakendus Hispaaniasse: see on meie kogemus\nToo Good To Go on rakendus, mis võimaldab teil osta restoranides, hotellides või muudes asutustes üle jäänud toitu väga madala hinnaga - kolmandiku tavahinnast. Pärast tohutu edu saavutamist kaheksas Euroopa riigis jõudis teenus kaks nädalat tagasi Hispaaniasse ja see on juba saadaval 50 Madridi asutuses (ja uusi saite luuakse iga päev).\nSiin asub tuleviku veinikelder: andurid, satelliidid ja suured andmed, nii et vein ei vea kunagi alt\nVeinivalmistamisel, nagu mis tahes põllumajandustoote puhul, on mõned kontrollitavad muutujad - näiteks pinnas või viinamarjasort - ja teised, millega on raskem toime tulla - näiteks kahjurid ja ennekõike klimatoloogia - . Külm või liigsed vihmad, kui neid ei puutu, võivad rikkuda suure osa saagist või muuta veini kvaliteeti.\nNõud, õled ja isegi söödavad pudelid: need on tuleviku (säästvad) mahutid\nMaailma Majandusfoorumi üksikasjalike andmete kohaselt toodetakse 2014. aastal 311 miljonit tonni plasti, kui 2050. aastal ulatub see hinnanguliselt 1,124 miljoni tonnini. See tähendab, et ookeanides on rohkem plasti kui kalu. Ühekordse kasutusega plastide alternatiiv ei ole enam aktivismi ega CSR-i küsimus, vaid juriidiline kohustus. Õnneks (või pigem kohustusena) on ühekordselt kasutatavate plastide päevad arvestatud.\nKas sa maalid odavalt? Lidl avab oma Dublini ühes supermarketis oma esimese pubi\nSaksa kett Lidl võis oma esimese pubi avada pintide pealinnas Dublinis. Iiri ajakirjanduse andmetel ostis toiduhiiglane viis aastat tagasi linna lõunapoolses otsas tohutu baari, on selle lammutanud ja nõukogu on andnud talle loa uue asutuse ehitamiseks, mida ta kavatseb taotleda Litsents sisaldab rahvamaja.\nJuustu tee on hipsterite seas viimane moehullus (ja nad proovivad seda proovimiseks kolm tundi)\nEhkki kogu Aasias on põhiline jook tee, näevad Starbucksi-sugused ketid jõukate noorte põlvkondade arvates kohvi jahedamana. Kuid uus trend on muuta selle maailmaosa tuhandeaastane jook pulsi taastavaks ja see on midagi sama rumalat kui jooki kihi toorjuustu lisamine.\nSee tundub nagu nali, kuid siin on äri: džinni ja toonik ilma alkoholita\nDžiinibränd Gordon's, mis kuulub alkohoolsete jookide hiiglasse Diageo, toob turule džinni ja tooniku, milles on ainult 0,5% alkoholi. Sooda eesmärk on olla alternatiiv kuulsale kombinatsioonile, mida inimesed, kes ei saa või ei taha alkoholi tarbida, saavad küll juua, kuid soovivad seda jooki nautida.\nSünteetiliste lihatootjate soov on, et me sööksime 2021. aastal nende hamburgereid (ja investorid annavad neile peaaegu 9 miljonit)\nMadalmaade startup Mosa Meat, laboriliha tootmise pioneer, on saanud 8,8 miljonit dollarit rahastamisvooru eesmärgiga oma tooted valmis saada 2021. aastal. Ettevõte eesotsas teadlase Mark Postiga Maastrichti ülikool, kellel õnnestus esitleda esimest ajaloolaboris kasvatatud hamburgerit, uurib liha valmistamise protsessi ilma loomade ohverdamiseta.\nTeadlased avastasid, kuidas teha õlut ilma humalata, säästlikumaks ja sama maitsega\nBerkeley California ülikooli bioloogide rühmal on õnnestunud luua õllepärmitüved, mis mitte ainult ei kääri seda, vaid pakuvad ka humala poolt pakutavat maitset. Ja mida on vaja teha ilma humalata? Täna ei kujuta me õlut ette ilma Cannabaceae perekonna taime iseloomuliku maitseta (jah, sama nagu marihuaana), kuid selle tootmine on probleem.\nMis on sferifikatsioonid ja kuidas neid tehakse? Sissejuhatus molekulaarkööki\nKindlasti olete kõik viimastel aastatel proovinud retsepte, mis sisaldavad uusi tehnikaid nagu geelistamine, õhud ja vahud, toidu sfäärimine jms. Täna tahame molekulaarse köögi lühitutvustuses selgitada, mis on sfäärid ja kuidas need on tehtud.\nHirm veganplaneedi ees: lihatööstus rahastab ettevõtte päästmiseks sünteetilisi alternatiive\nSel nädalal saime teada, et Ameerika Ühendriikide (ja maailmas teise) liha turustajast Tyson Foodsist on saanud Silicon Valley idufirma Memphis Meatsi üks peamisi investoreid, kes töötab loomsete valkude taasloomisega. laboris St sünteetilise liha tootmine.\nKas suudate ette kujutada supermarketi, millel pole kastide rida ostude eest tasumiseks? See on Amazon Go (ja see on juba reaalsus)\nKas suudate ette kujutada supermarketi, millel pole kastide rida ostude eest tasumiseks? See on Amazon Go (ja see on juba reaalsus), vähemalt USA Washingtoni osariigi Seattle'i linnas, kus on avatud esimene nendest poodidest, kus maksmise järjekorda pole. Ainus nõue on, et mobiiltelefonil oleks rakendus Amazon Go, ning kasutage seda poodi sisenemiseks ja tuvastamiseks.\nMida me sööme 2018. aastal? Need on gastronoomilised suundumused, mis (väidetavalt) õnnestuvad\nJaanuari kuu viib meid alati kokku võtma viimase kaheteistkümne kuu jooksul kogetu ja täitma uue aasta plaanidega. Kuid mitte ainult heade kavatsuste loendite loomise hetk, vaid on ka aeg vaadata tulevikku, et näha, millised on gastronoomilised suundumused, mis vestluses domineerivad ja mis võivad mõjutada seda, kuidas me ostame, kokkame ja sööme.\nMcDonald vegan-hamburger on olnud edukas ja see lisatakse menüüsse püsivalt\nEelmise aasta oktoobris teatas McDonald's hamburgeri McVegan pilootversioonist, et rahuldada kasvavat veganite ja taimetoitlaste tarbijate rühma. Nende kuude jooksul on hamburgerit testitud Tampere linnas (Soomes) ja katse on olnud edukas. "Soomes tehtud test ületas kõik meie ootused," ütles Rootsi McDonaldsi toidustrateegia juht Staffan Ekstam Business Insiderile, kes on kinnitanud, et McVegan on püsivalt saadaval kõigis Soome ja Rootsi ketirestoranides.


Sügava liitpuudega tütre ema: soovin nii väga, et temast oleks saanud täisväärtuslik inimene koos kõigi võimalustega\nALATI KOOS: „Kõik need saatuselöögid on mind õpetanud väärtustama iga hetke, milles ma viibin. Kasvõi seda, et saame koos värskes õhus jalutada,“ ütleb Tea. Kuna Britney ei talu väga valgust ega päikest, tuleb seetõttu päikeseprille kanda.\nJaanika Elias, 10. juuli 2021 08:00\n„Muidugi soovin ma nii väga, et Britneyst oleks saanud täisväärtuslik inimene koos kõigi võimalustega, aga kahjuks polnud see niimoodi määratud,“ sõnab sügava liitpuudega tütre ema Tea Maisla.\nPõlvas elav Tea (47) on nelja lapse ema. Toredas peres võttis elu dramaatilise pöörde 21 aastat tagasi, mil perre sündis pesamuna Britney (20). Rasedus kulges täiesti tavapäraselt ning kuigi 12. ja 16. nädalal esines natuke määrimist, kinnitas arst Teale, et muretsemiseks alust pole.