Kes lõi mõiste hälbiv käitumine - Apaatia 2021\nKÜLALIK KÄITUMINE - vt Hälbiv käitumine. Filosoofiline entsüklopeediline sõnaraamat. M.: Nõukogude entsüklopeedia. Ch. toimetanud L.F.Ilyichev, P.N.Fedosejev, S.M.Kovalyov, V.G.Panov. 1983. DEVIANTNE KÄITUMINE... filosoofiline entsüklopeedia\nhälbiv käitumine - „hälbiv käitumine“ Üldiselt tunnustatud sotsiaalsetest normidest kõrvale kalduv inimese stabiilne käitumine, mis põhjustab ühiskonnale või inimesele endale tegelikku kahju, millega sageli kaasneb inimese sotsiaalne väärkohandamine. See on sotsioloogia mõiste ja...... Tõlkija tehniline juhend\nHälbiv käitumine - (mõnikord - "hälbiv käitumine"), üldtunnustatud sotsiaalsetest normidest kõrvale kalduv stabiilne isiksuskäitumine, mis põhjustab ühiskonnale või isiksusele endale tegelikku kahju, millega sageli kaasneb sotsiaalne väärkohtlemine... Majanduse ja matemaatika sõnaraamat\nHälbiv käitumine - (Lat deviatio deviationist) normist kõrvalekalduv käitumine, mis rikub antud ühiskonnas eksisteerivaid üldtunnustatud (sealhulgas õiguslikke) norme, sotsiaalselt ohtlik või sotsiaalselt kahjulik... Õiguse entsüklopeedia\nHälbiv käitumine - kõrvalekalle üldtunnustatud normidest: moraalne ja mõnikord ka seaduslik. Käitumine tuleneb peamiselt isiksuse sotsiaalpsühholoogilistest kõrvalekalletest (peamiselt mikrosotsiaalne psühholoogiline hooletus). See on olukorra ilming...... entsüklopeediline psühholoogia ja pedagoogika sõnaraamat\nDEVIANTNE KÄITUMINE Kõige adekvaatsem viis hälbiva (st hälbiva) käitumise või hälbimise sotsioloogia uurimise mõistmiseks on mõista neid kui reaktsiooni traditsioonilisele kriminoloogiale. Kriminoloogia ja hälbete sotsioloogia... Sotsioloogiline sõnaraamat\nHälbiv käitumine on tegevus, mis kaldub normist halvemini või paremalt kõrvale. Need on tegevused, mis on vastuolus normidega konkreetses ühiskonnas konkreetsel ajaloolisel hetkel. Kõrvalekalle võib olla positiivne või negatiivne. Näiteks käsitlevad kangelased ja andekad lapsed kõrvalekaldeid kiusajate ja asotsiaalsete isiksustega. Kuid kõrvalekallete olemus on neil juhtudel erinev. Psühholoogia räägib lähemalt peamistest vormidest, tüüpidest, märkidest ja sellest, mis on hälbiv käitumine.\nHälbiv käitumine - mis see on? Psühholoogias on see eluviis ja mõtteviis, mis ei vasta konkreetse ühiskonna või grupi üldtunnustatud ametlikele või mitteametlikele normidele. Hälbiv käitumine on see, mida nad ei mõista, ei aktsepteeri.\nKes võttis Venemaal kasutusele mõiste „hälbiv käitumine“: Ya. I. Gilinsky (vene sotsioloog, kriminoloog). Ta usub, et tänapäevaste kõrvalekallete allikaks on sotsiaalne ebavõrdsus.\nKõrvalekaldeid on olemas kõikides ühiskondades, neid on olnud kogu aeg. Kuid hälbiva käitumise mõiste aktiivne uurimine algas 19. sajandil. Esitati bioloogilisi, sotsioloogilisi, psühholoogilisi teooriaid. Mida tähendab hälbiv käitumine? Mõne teooria kohaselt on kõrvalekalded tingitud kaasasündinud omadustest, pärilikkusest. Teiste sõnul tekivad kõrvalekalded teatud sotsiaalsetes tingimustes, see tähendab, et ühiskond mõjutab. Kolmanda, psühhotrauma, inimese intraperonaalne piin on süüdi.\nKaasaegsed teadlased on jõudnud üksmeelele selles, mis on hälbiva käitumise põhjused, ja tunnistanud, et mitmel teguril on mõju. Mängul on nii hälbiva käitumise bioloogilised põhjused kui ka sotsiaalsed põhjused. Inimesel võib alates sünnist olla kalduvus kõrvalekalletele, kuid tõuke nende arenguks annavad vastavad sotsiaalsed, psühholoogilised tingimused isiksuse arenguks.\nMõelge (lühidalt) mitmele sotsioloogilisele hälbe mõistele:\nSotsiaalsete normide (anoomia) hävitamine. Inimesed hakkavad elus otsima uusi enesekinnituse vorme, uusi orientiire.\nStigma (stigma). Kui inimesele öeldakse, et ta on halb, siis ta ka on. "Mida temalt oodata, ta on narkomaanide tütar", "jah, ta on varga poeg" jne..\nSotsiaalne korrastamatus. Esineb piirkondades, linnades, piirkondades, kus on keeruline sotsiaalne, majanduslik ja poliitiline olukord.\nKultuuriülekanne. Assimileeritakse teise ühiskonna norme, mis näevad välja nagu kõrvalekalded.\nMõnikord ajavad inimesed segi hälbiva ja kuritegeliku käitumise mõisted. Kurjategija on hälbiv vorm, see on kuritegelik eluviis. Kuid mõnikord võib hälbivat ja kuritegelikku käitumist pidada sünonüümiks. Kui me mõtleme kuritegelikke kõrvalekaldeid, siis pole vahet.\nSiiani pole koostatud üht käitumishälvete tüpoloogiat. Kõigepealt tuleks öelda hälbiva käitumise, positiivsete ja negatiivsete kõrvalekallete sotsioloogia kohta (N.V. Baranovsky teooria). Esimesed tagavad ühiskonna edasiliikumise. Viimased põhjustavad selle taandumist.\nPositiivne hälbiv käitumine, näited elust:\nKõva töö kõrvalekalde näitena.\nNegatiivne hälbiv käitumine, näited elust:\nKuritegevus kõrvalekalde näitena.\nJaotus destruktiivseteks ja produktiivseteks vormideks pole ainus liigitus. Vaatleme veel kahte klassifikatsiooni üksikasjalikumalt, pöörake erilist tähelepanu negatiivsetele kõrvalekalletele.\nHälvete tüübid sotsiaalpsühholoogias\nKodune psühhiaater V.D. Mendelevitš tuvastas järgmised kõrvalekallete vormid (hälbiv käitumine, selle tüübid, tüübid, manifestatsioonivormid):\nKriminaalne või kuritegelik. Inimest juhib rahulolematus maailmaga, soov sellega võidelda, seda hävitada.\nPsühhopatoloogiline. Psüühikahäirete ja aju patoloogiate tõttu tajub inimene maailma vaenulikult, ilmuvad maniakaalsed ideed sellega tegelemiseks. Reeglina satuvad sellised isikud politsei kätte, kuid hiljem tunnistatakse nad hulluks..\nSõltuvust tekitav. Need on sõltuvused. Inimene ei taha reaalsusega leppida, kuid ta ei saa ka selle vastu võidelda ning seetõttu eelistab ta sellest psühhoaktiivsete ainete, mängude jms abil eemale saada..\nReaalsuse ignoreerimine. Näitena võib tuua töönarkomaania. Inimene armastab mõnda kitsat tüüpi tegevust. Ta on justkui kohanenud maailmaga, kuid on samal ajal sellest kaugel. Seda tüüpi kõrvalekalded on ühiskonna jaoks kõige vastuvõetavamad..\nKui räägime kõrvalekalletest eraviisiliselt, siis võime nimetada järgmisi vorme: alkoholism, hasartmängusõltuvus, šopaholism, töönarkomaania, narkosõltuvus, huligaansus, kuriteod, ohtlik eluviis, lahke eluviis, seksuaalne ebareaalsus, vandalism, enesetapumõtted.\nSõltuvused kõrvalekalde näitena.\nHälbiva käitumise tüübid sotsioloogias\nSotsioloogia esitas oma kõrvalekallete struktuuri. Hälbiva käitumise tüpoloogia sotsioloogias (Mertoni tüpoloogia):\ninnovatsioon (hälbijad nõustuvad ühiskonna eesmärkidega, kuid ei nõustu nende saavutamise meetoditega);\nrituaalsus (hälbijad ei tunnista avalikke eesmärke, vaid püüavad kasutada samu meetodeid nagu ühiskond);\nretreatism (hälbiv eitab ühiskonna valitud eesmärke, nende saavutamise viise);\nmäratsemine (hälvikud eitavad avalikke eesmärke, viise, kuid pakuvad omi).\nLaste ja noorukite kõrvalekallete tüübid\nKliiniline psühholoogia tuvastab järgmised lapse hälbiva käitumise vormid (tüübid, nende omadused):\nasotsiaalsed või agressiivsed tegevused perekonnas, lähedaste suhtes;\nagressiivne või asotsiaalne käitumine teiste laste suhtes;\nagressiivsus lastegrupis, kus laps on hästi kohanenud;\nopositsiooniline, trotslik mudel maja seintes, väljaspool seda.\nKõrvalekalded noorukitel, lastel (levinud vormid, tüübid):\nsõltuvus sotsiaalsetest võrgustikest;\nosalemine destruktiivsetes rühmades;\nSuitsiidikalduvused kõrvalekalde näitena.\nSeega saame eristada kolme lastest kõrvalekallete mudelit: suunatud lapsele (noorukile), suunatud teistele inimestele, neutraalseks (põgeneda reaalsuse eest).\nÕigluse huvides tuleb märkida, et on positiivseid kõrvalekaldeid. Need on suunatud maailma muutmisele, stagnatsiooni ja konservatiivsuse ületamisele. Näited: bändis olemine, kirg leiutamise vastu.\nEnamasti ilmnevad kõrvalekalded lapsepõlves. Täiskasvanute kõrvalekalded on lapseea kõrvalekallete täiskasvanuks kandumise tulemus. Mõnel juhul, näiteks küpsuskriisi ebaõnnestunud ületamise korral, võib teadlikus eas esineda kõrvalekaldeid..\nHälbiv käitumine, lühemad põhjused lühidalt:\nperekonna hariduse hävitav stiil (ülekaitse, autoritaarsus, kaasatunne);\nkeskkonna, arengukeskkonna mõju (halva ettevõtte mõju);\nkriiside ebaõnnestunud ületamine, rasked elusituatsioonid (kõrvalekalde variant - alkoholism);\niseloomu rõhutamine (kõik rõhutatud iseloomuga inimesed kuuluvad riskigruppi);\nAutoritaarne lapsevanem kui kõrvalekalde põhjus.\nÜldiselt saab eristada kahte tegurite rühma: üldist ja konkreetset. Üldiste tegurite hulka kuuluvad riigi sotsiaal-poliitiline, rahaline seisund ja privaatsed - isiklikud eesmärgid, hoiakud, soovid. Erafaktorid panevad aluse hälbele, välised tegurid määravad selle suuna.\nNoorukite ja laste hälbiva käitumise konkreetsed põhjused:\nsoov pääseda probleemidest, konfliktidest, arusaamatustest perekonnas, eakaaslaste ringis;\nsoov tunduda täiskasvanuna;\nsoov saada eakaaslaste seas autoriteediks;\nsoov maailma muuta.\nEraldi tasub kaaluda sellist tegurit nagu Internet, meedia. Kaasaegses maailmas on ebatervislik soov "hüpata", nagu seda nimetatakse noorte ringkondades. Kuid selle asemel, et kuulsaks saada oma kangelasteguga, valivad noored primitiivsema viisi: kedagi peksta, filmida, internetti postitada või avalikus kohas seksida, Internetis video üles riputada, rohkem meeldimisi koguda, kuulsaks saada. See on näide noorte kõrvalekallete hävitava ja negatiivse ilmingu vormist..\nHälbiv käitumine: hea või kuri\nInimese hälbiv käitumine võib olla positiivne ja negatiivne. Siiski ei saa üheselt öelda, et esimene on hea ja teine kuri. Positiivsed kõrvalekalded võivad olla ka eluohtlikud. Näiteks võib kangelane surra ja ennastohverdama kalduv inimene jätab end elu õnnistustest ilma. Laiemas mõttes on igasugune hälbiv hälbiv käitumine õnnistus. Positiivsed kõrvalekalded stimuleerivad ühiskonna arengut ja negatiivsed ei lase unustada esimest.\nHälbiva käitumise diagnostika\nHälvete psühholoogia lapsel, noorukil (kõrvalekallete tunnused):\nmadal sotsialiseerumise tase;\niha jäljendamise järele.\nPuudulik enesehinnang kõrvalekaldumise märgina.\nEelkooliealiste laste hälbiva käitumise tunnused:\nagressiivsus (hammustused, näpistused, värinad);\nendale kahju teha.\nKõrvalekaldega lapsed on pärit düsfunktsionaalsetest peredest. Kuid me ei räägi ainult alkohoolikutest, narkomaanidest või üksikvanemaga perekondadest (viimane pole üldse määrav tegur). Riskirühma kuuluvad ka perekonnad, kus vanemad kaovad pidevalt tööl või on kirglikud oma elu pärast, samuti pered, kus lapsehoidja hoolitseb lapse eest, kaitsevad peresid liiga hästi. Soodsaks haridusstiiliks peetakse ainult ühte - demokraatlikku. Muudel juhtudel on oht negatiivsete kõrvalekallete tekkeks..\nAlaealiste hälbiva käitumise tuvastamiseks ning kõrvalekallete taseme ja dünaamika määramiseks kasutab psühholoog järgmisi meetodeid:\nvestlus, vaatlus vestluse ajal (negatiivsete tegurite tuvastamine, eneseteostuse võimalused, kliendi omaduste, tema elustiili uurimine);\nkeskkonna küsitlus (kliendi kuvandi tuvastamine teiste inimeste silmis);\nküsitlused, testid, muud isiksuse uurimise meetodid (temperamendi, aktsentide, ärevuse jne tuvastamine);\nkõrgelt spetsialiseeritud tehnikad kõrvalekallete tuvastamiseks, kalduvus neile;\nprojektiivsed testid alateadlike ärevuste, foobiate, psühhotraumade tuvastamiseks.\nVestlus kõrvalekallete tuvastamiseks.\nNoorukite ja täiskasvanute hälbiva käitumise diagnoosimise protsessis kasutatakse mitut testi rühma: üldine isiklik, projektiivne, perekondlike suhete tuvastamiseks, individuaalsete isiksuse näitajate ja kõrvalekallete tuvastamiseks.\nEysencki tehnika (sobib lastele, täiskasvanutele);\nPatokarakteroloogiline diagnostiline küsimustik (14-18-aastastele noorukitele);\nMinnesota mitmemõõtmeline isiksuse küsimustik (16-aastastele ja vanematele isikutele);\nLeonhard-Schmisheki test (teismeliste rõhutuste tuvastamine).\nVäikeste lastega töötades saate kasutada kunstiteraapiat, projektiivseid tehnikaid.\nSzondi test (lastele alates 10. eluaastast, täiskasvanutele);\nRosenzweigi test (4–13-aastastele lastele on välja töötatud modifikatsioon, 15-aastastele ja täiskasvanutele mõeldud modifikatsioon, mõlemad modifikatsioonid sobivad 12–15-aastastele noorukitele).\nVarga test (küsimustik vanematele, et tuvastada nende suhtumine lapsesse);\nShaferi test (küsimustik lastele, noorukitele, et tuvastada nende suhe vanematega).\nTäiskasvanute ärevuse uurimiseks sobib Spielbergeri skaala test, lapseea ärevuse tuvastamiseks - Phillipsi test, muud meetodid kooli väärkohtlemise tuvastamiseks.\nMotiivide, eesmärkide, varjatud soovide tuvastamiseks võite kasutada Rorschachi testi, lõpetamata kirjutamise meetodit või lõpetamata lauseid. Need tehnikad sobivad igas vanuses..\nKüsimustik "Hälbiv käitumine" (autorid - M.Yu. Kolosnitsyna, E.A. Kadatskaja) aitab tuvastada, millisteks kõrvalekalleteks on tendents. Lisaks kõrvalekalletele endile ilmnevad isiksuse arengut takistavad hävitavad iseloomuomadused. Nende omadustega peate töötama. Teine tehnika, mis võimaldab teil määrata kalduvust kõrvalekalletele, nende tüübi kindlakstegemiseks - "Hälbiva käitumise kalduvuse diagnoosimise metoodika" (autor - R.V. Ovcharova).\nKõrvalekallete ravi peaks olema terviklik: psühhoteraapia seansid, kodukeskkonna muutmine.\nEsimesel kohtumisel küsib psühholoog lapse seisundi täpsemaks määramiseks mitu küsimust:\nKuidas laps näeb ja tunneb?\nMilline ta tahaks olla?\nKuidas teised inimesed teda näevad?\nMilline ta tegelikult on?\nMillist kahju teeb kõrvalekalle talle?\nPärast seda koostatakse individuaalne parandusplaan, valitakse parandusteed. Töö käib enesehinnangu, eneseteadvuse, lapse identifitseerimise kallal. Kõrvalekalded tulenevad inimese ebakindlusest elus, rahulolematusest iseenda, ühiskonna vastu. On vaja aidata teismelisel leida oma koht maailmas, mõista ennast, leida produktiivne hobi.\nPsühhoteraapia kõrvalekallete raviks.\nHälbiva käitumise korrigeerimise meetodid noorukieas ja lapsepõlves:\ntoitvate olukordade loomine.\nOn vaja ära hoida soovimatuid tegevusi, julgustada soovitud. On vaja suunata teismelise energia õiges suunas, kasulik asi. Lapsi iseloomustab aktiivsus, janu teadmiste järele, janu iseseisvuse järele, soov kaaslastega ühineda. Peate töötama neid funktsioone silmas pidades.\nEnamasti on vaja pereteraapiat. Millele need seansid on suunatud:\nPerekonna psühholoogilise kliima tuvastamine, perekonna hariduse stiil.\nTeismeliste kõrvalekallete ja pereprobleemide vahelise seose määramine.\nVarjatud vajaduste paljastamine, iga pereliikme väited.\nPeresuhete korrigeerimise plaani väljatöötamine.\nLapsepõlv, noorukite kõrvalekalded tulevad alati välja perekondlikust probleemist. Vanemate konfliktid, vägivald lapse või üksteise vastu, vanemate hõivatus, ükskõiksus või emotsionaalne külmus, lämmatav mure, paljud muud asjad sunnivad last protestima, vastuseisu avaldama. Mis on laste hälbiv käitumine? Need on katsed vanemlikust hooldusest vabaneda või püüavad tähelepanu tõmmata, oma vajadusi ja huve deklareerida.\nHälbiv käitumine ja sotsiaalne kontroll\nHälbiv käitumine, nagu Vikipeedia ütleb, sobib sotsiaalseks kontrolliks. Sotsiaalne kontroll on sanktsioonide, standardite, reeglite kogum. Lihtsamalt öeldes on need seadused, mille järgi me kõik elame. Sotsioloogilisest vaatepunktist on see parim viis normist kõrvalekallete vastu võitlemiseks. Kuid psühholoogiliselt on see ebaefektiivne meetod. On vaja mitte keelata, vaid muuta inimeste motiive, hoiakuid. On vaja pakkuda rohkem võimalusi inimese eneseteostuseks, mitte aga pigistada tema vabadust uute seadustega.\nHälbiva käitumise tagajärjed\nMis on kõrvalekalle ja hälbiv käitumine? Kõrvalekalle on kõrvalekalle normist. Hälbiv käitumine on inimese tegevuste, mõtete, hoiakute, tegude kompleks, mis on vastuolus üldtunnustatud elu- ja mõtteviisiga. Deviant ei mõista, ei aktsepteeri ühiskonda ja ühiskond ei mõista, ei aktsepteeri seda. Inimene muudab desotsialiseeritud, kohanemata. Tal on raske tööd leida, pere ja sõpru saada. Kõrvalekallete tõttu võib inimene minna vanglasse või surra..\nNoorukite ja laste hälbiva käitumise ennetamine peaks olema terviklik ja rakendatud kolmel tasandil: riiklikul, perekondlikul ja koolilisel tasandil. On vaja jälgida lapse vaimset, füüsilist seisundit, õigeaegselt tuvastada patoloogiad, ravida neid. Samuti on oluline luua sotsiaalselt ja psühholoogiliselt soodsad tingimused arenguks, mis vastavad konkreetse lapse vajadustele, omadustele..\nPeamine ennetusvahend on vaba aja korraldamine, laste igakülgne areng. Vanemad peaksid austama lapse isiksust, mitte sundima teda oma valitud rada minema, vaid olema huvitatud tema huvidest. Kuid veelgi olulisem on perekonnas soodsa psühholoogilise kliima loomine. Laps peaks teadma, et kogu maailmas on vähemalt üks koht, kus teda alati oodatakse, armastatakse, aktsepteeritakse sellisena, nagu ta on.\nVaba aja veetmine kõrvalekallete vältimiseks.\nDEVIANTNE KÄITUMINE (hilisest lat. Deviacio - kõrvalekalle) - sotsiaalteadustes omandatud mõiste, mis viitab üksikisiku tegevusele, mis kaldub kõrvale üldtunnustatud sotsiaalsetest normidest. Laias tähenduses tähendab hälbiv (või tagasilükkav) käitumine indiviidi mis tahes tegevust ja tegevust, mis ei vasta nii antud ühiskonna kirjutatud kui kirjutamata normidele. Käitumise kõrvalekalle ühiskonnas vastuvõetud normidest ja seadustest võib olla kahte tüüpi: haldusmäärusega karistatav kuritegu ja kriminaalkorraga karistatav kuritegu..\nHälbiva käitumise probleemide sotsioloogilise kaalutluse pakkus esmakordselt välja E. Durkheim [DURKHEIM]. Hiljem arenes seda tüüpi käitumise uurimine kolmes põhisuunas: teoreetilises ja metodoloogilises - M. Weber [M. WEBER], I. Sorokin, T. Parsons [PARSONS]; interdistsiplinaarne - ennekõike M. Halbwachs, W. Thomas, F. Znanetsky, aga ka konfliktiteooria (L. Coser, R. Darendorf), psühhoanalüüsi ja sotsiaaletoloogia esindajad; ja lõpuks väljendus see spetsiaalse sotsioloogilise teooria loomises, mis sai alguse struktuurse funktsionalismi sügavusest (Parsons, R. Merton). Jälgides Mertonit sotsioloogias, on tavaks eristada viit sotsiaalse käitumise tüüpi: alistumine, konformism (eesmärkide ja vahendite aktsepteerimine); innovatsioon, reformism (eesmärkide aktsepteerimine, rahaliste vahendite kõrvaldamine); rituaalsus (eesmärkide tagasilükkamine, vahendite aktsepteerimine); retreatism, tagasitõmbumine (kas eesmärkide või vahendite tagasilükkamine); mäss (eesmärkidest ja vahenditest loobumine nende asendamisega uutega). Kitsas tähenduses peetakse teist, neljandat ja viiendat tüüpi käitumist hälbivaks..\nTeo hälbivaks tunnistamine on suhtelise iseloomuga, mis on seotud normide endi suhtelisusega. Sama käitumist võib pidada tzr-ga hälbivaks. üks rühm ja normaalne - teise vaatenurgast. Kiriklikel jumalateenistustel mitteilmumist hinnatakse uskliku vaatenurgast hälbivaks käitumiseks, ateisti seisukohalt aga tajutakse seda loomuliku, normaalsena. Ühiskonna tolerantsuse hälbiva käitumise piirid on erinevates kultuurides või sama kultuuri erinevates olukordades erinevad. Vt ka art. Anoomia [ANOMIA].\nHälbiva käitumise mõiste ja selle tunnuste määratlus. Normi ja hälbiva käitumise mõistete eristamise probleem\nEsimesena Venemaal võeti kasutusele mõiste "hälbiv käitumine", mida praegu kasutatakse koos mõistega "hälbiv käitumine", Ya.I. Gilinsky.\nVälisteadlased määratlevad hälvet sotsiaalsete normide-ootuste vastavuse või mittevastavuse järgi. Seetõttu on hälbiv käitumine käitumine, mis ei vasta antud ühiskonna sotsiaalsetele ootustele..\nVene kirjanduses hälbiva (lat. Deviatio - kõrvalehoidmine) käitumise all:\n1. Tegu, inimese tegevus, mis ei vasta antud ühiskonnas ametlikult kehtestatud või tegelikult kehtestatud normidele, olgu need siis vaimse tervise, seaduse, kultuuri või moraali normid.\n2. Sotsiaalne nähtus, väljendatuna inimtegevuse massivormides, mis ei vasta antud ühiskonnas ametlikult kehtestatud või tegelikult kehtestatud normidele.\nEsimeses tähenduses on hälbiv käitumine valdavalt üldise ja arengupsühholoogia, pedagoogika ja psühhiaatria teema. Teises tähenduses - sotsioloogia ja sotsiaalpsühholoogia teema.\nKuna hälbivat käitumist on seostatud paljude negatiivsete ilmingutega (religioosse maailmapildi „kurjuse“ personifitseerimine, meditsiini seisukohalt „haiguse“ sümptom, õigusnormide kohaselt „ebaseaduslik“), on seda isegi kaldutud pidama „ebanormaalseks“. Seetõttu tuleks rõhutada, et kõrvalekalded kui mutatsioonid elavas looduses on universaalne vorm, muutlikkuse viis, seega iga süsteemi elu ja areng. Kuna sotsiaalsüsteemide toimimine on lahutamatult seotud inimeluga, kus sotsiaalsed muutused realiseeruvad ka hälbiva käitumise kaudu, on käitumishälbed loomulikud ja vajalikud. Need aitavad parandada individuaalset kogemust. Sellest tulenev mitmekesisus inimeste psühhofüüsilises, sotsiokultuurilises, vaimses ja moraalses seisundis ning nende käitumises on ühiskonna parandamise, sotsiaalse arengu elluviimise tingimus..\nKuna sotsiaalne norm määrab konkreetses ühiskonnas ajalooliselt kujunenud piiri, siis mõõdetakse mõõt, lubatud (lubatud või kohustusliku) käitumise intervall, inimeste, sotsiaalsete rühmade, ühiskondlike organisatsioonide tegevus. Erinevalt füüsikaliste ja bioloogiliste protsesside loomulikest normidest moodustuvad sotsiaalsed normid ühiskonna toimimise objektiivsete seaduste piisava või moonutatud peegeldumise tagajärjel inimeste teadvuses ja tegevuses.\nSotsiaalsed normid on vahend iga inimese või teatud kogukonna inimeste sotsiaalses käitumises teatud olukorras orienteerumiseks ja ühiskonna käitumise kontrollimiseks. Sotsiaalseid norme (erinevalt teistest sotsiaalse käitumise regulaatoritest) iseloomustavad: imperatiivsus; ettekirjutavate ja hinnanguliste hetkede ühtsus; sotsiaalse hindamise ja kontrolli vahendite kättesaadavus; teatud sotsiaalsete sanktsioonide olemasolu; väline väljendusvorm (näiteks õigusnormid avalduvad õigusaktides, moraalinormid - avalikus arvamuses, traditsioonides, kommetes, religioossetes - pühades kirjutistes ja jutlustes, esteetilised - kunstipõhimõtetes, avalike ja riiklike organisatsioonide ja institutsioonide normides - seadustes, põhikirjades, eeskirjad jne).\nSotsiaalsed normid peegeldavad sotsiaalsete suhete süsteemi (tööstuslikud, juriidilised, juhtimis-, moraalsed, ideoloogilised), millel on otsustav mõju isiksuse kujunemisele.\nKuid sotsiaalsetel kõrvalekalletel võib olla ühiskonna jaoks erinev tähendus. Positiivsed toimivad süsteemi järkjärgulise arengu vahendina, tõstes selle organiseerimistaset, ületades aegunud, konservatiivseid või reaktsioonilisi käitumisstandardeid. Neil on sotsiaalne ja loominguline olemus: teaduslik, tehniline, kunstiline, sotsiaalne ja poliitiline. Negatiivsed kõrvalekalded on düsfunktsionaalsed, korrastavad süsteemi, neid võib nimetada sotsiaalseks patoloogiaks: kuritegevus, alkoholism, narkomaania, prostitutsioon, enesetapp jne..\nPiirid positiivse ja negatiivse hälbiva käitumise vahel on ühiskondade ajas ja ruumis liikuvad. Lisaks on samaaegselt erinevaid "normatiivseid subkultuure" (alates teadusringkondadest ja kunstilistest "boheemlastest" kuni narkomaanide ja kurjategijate kogukondadeni)..\nMitmed teadlased usuvad, et kõrvalekalle on normi ja patoloogia piir, normi äärmuslik versioon. Hälvet ei saa kindlaks teha ilma normide tundmisele tuginemata. Meditsiinis on norm täiesti terve inimene; pedagoogikas - üliõpilane, kellel õnnestuvad kõik ained; ühiskondlikus elus - kuriteo puudumine. Kõige keerulisem on määratleda "psühholoogiline norm" kui enamikule inimestele omane teatud omaduste kogum, mingi käitumisstandard. Need on normid ja ideaalid. Kuna normide määratlemisel erinevates sotsiaalsetes keskkondades on olulisi erinevusi ja normid-ideaalid, on põhiväärtuste süsteem oma olemuselt üldine, on neid konkreetsetele sotsiaalsetele objektidele keeruline rakendada..\nKas unenägu mõjutab inimese meeleolu ja kui jah, siis tooge näiteid heast ja halvast tujust?\nIsiklikust kogemusest on teada, et meeleolu, millega unest ärkate, võib kesta terve päeva. Ja päeva jooksul jääb sellest meeleolust jälg, mis mõjutab sündmuste edasist kulgu. Kui unenägu rahuldas teie sisemist meeleseisundit, siis on meeleolu terve päeva imeline. Raske, ebameeldiva unenäo korral.\nSegment 3. - 4.3 Kooliklasside psühholoogiline struktuur. Suhete struktuuri mõiste.\nOleme juba korduvalt öelnud, et õpilased suhtuvad kaaslastesse erinevalt: õpilane valib ühed klassikaaslased partneriteks, eirab teisi, tõrjub teisi; suhtumine ühtesse on stabiilne, teistesse - mitte. See selektiivsus viib selleni, et õpilased hõivavad isiklike suhete süsteemis erinevaid kohti. Nii arr.\nPere roll laste kasvatamisel. Vanemlusstiil ja vanemlus\nPerekonnaõpetus on üldnimetus protsessidele, kuidas vanemad ja teised pereliikmed mõjutavad lapsi soovitud tulemuste saavutamiseks. Igas peres kujuneb objektiivselt kindel kasvatuse süsteem, mida selle liikmed alati ei realiseeri. See viitab hariduse eesmärkide mõistmisele ja selle sõnastamisele.


Võlur Oz | kultuur.info\nDetsembris asuvad Dorothy, Hernehirmutis, Plekkmees ja arglik Lõvi teele värvikirevasse Smaragdlinna. Muusikalise jõululavastuse "Võlur Oz" peaosas on Adeele Sepp. Varakult broneerides on pilet soodsam ja kõiki kaasaseiklejaid ootab kingitus.\nL. Frank Baumi igihaljas kunstmuinasjutt "Võlur Oz" on lummanud nii suuri kui väikeseid lugejaid juba rohkem kui sada aastat. Ugala lavastuses kõlavatele lauludele on viisid kirjutanud Peeter Konovalov ja sõnad Priit Põldma. Etendus sobib lastele alates 5. eluaastast.


Mudel: STRESSILEEVENDUS viiruk (ca 15 tk pakis)\nSTRESSILEEVENDUS viiruk kuulub stamfordi traditsiooniliste viirukite hulka, mille retsept on salajane ja selles on kasutatud vaid taimseid koostisosasid. Tegemist on viirukiga, mille peamiseks eesmärgiks on leevendada stressi, nagu ka selle nimi vihjab.\n- Stressileevendusviirukit võib kasutada igapäevaselt, sellega on võimalik taastada iseenda vaimset ja emotsionaalset tervist. Kui tunned, et mõni päev on olnud eriti kurnav, oled rivist väljas või vaimselt nõrk, siis see viiruk aitab sul end taastada. Selles viirukis olevad taimed on lõõgastava ja närve rahustava toimega. Kui tunned, et sul on raske oma emotsioone taltsutada, ärritud ja vihastad kergelt, siis leiad häid nõuandeid ka minu artiklitest SIIT ja SIIT.\n- Põleta seda hetkedel, mil soovid kõige enam end välja puhata. Näiteks suvisel ajal põleta seda terassil või aias aega veetes. Viirukeid ei pea ainult siseruumides kasutama, need sobivad kasutamiseks ideaalselt ka õues, kui vihma ei saja.\n- Stressileevenduse viirukit on hea kasutada mediteerimise ajal, see aitab saavutada head vaimset seisundit, kus muremõtted lähevad kiiremini peast minema ja keskendumine on lihtsam. Sellest, kuidas segavatest muremõtetest vabaneda, saad pikemalt lugeda SIIT.\n- Veelgi tõhusamaks stressileevenduseks kasuta samaaegselt Rodioolat, Aswhagandhat või Bacopa Monnieri. Kõik need on Ajurveeda antidepressandid. Stressileevendusviirukit ja ka teisi stressileevendajaid võib kasutada mitmeid koos, et paremat tulemust saada. Suure stressi ning vaimselt koormava ja keerulise ajaga toimetulekuks leiad häid nippe ka SIIT.\n- Kui mediteerid koos selle viirukiga, siis põleta samaaegselt ka Seleniidi küünlaaluse sees küünalt, et stressi maandavat energiat kahekordistada.\n- Kasuta seda viirukit, kui oled Täiskuule tundlik. Kui see Kuu kõige võimsam faas on sinu jaoks und minema viiv või närvilisust põhjustav, siis tasub vahetult enne Täiskuu saabumist ja Täiskuu ajal Stressileevenduse viirukit põletada.\nSildid: STRESSILEEVENDUS , Väeesemed , viirukid , stressileevendus viiruk , stressiviiruk , stressileevendusviiruk , stress , mediteerimine , emotsionaalne tervis , puhkus , täiskuu\nSIDRUNHEIN on meditsiiniline taim, mis oli algselt pärit Indiast ning Sri Lankalt ja nüüdseks kasvatatakse seda peamisel..\nAJURVEEDAVIIRUK on valmistatud salajase retsepti järgi, milles on kasutatud Ajurveeda meditsiini ehk India rahvameditsiini parimaid ning tugevamai..


Koolitajad – JUKS\nLii Linder on lõpetanud EKA skulptuuri eriala. Aastatel 2002-2003 omandas kunsti- ja kunstiajaloo õpetaja eriala. Eripedagoogika täiendkoolituse omandas kursustel Jyväskylä Ülikooli juures. Alates aastast 2007 töötab Tallinna Tugikeskuses Juks keraamikakoja juhendajana. Omab pikaajalist kogemust täiskasvanute koolituse osas kunstierialadel ja kodumajanduse erialal erivajadustega õpilastele.\nHäli Metstak on lõpetanud TPedI aastal 1990 tehniliste distsipliinide ja tööõpetuse erialal. Eripedagoogika täiendkoolituse omandas kursustel Jyväskylä Ülikooli juures. Alates aastast 1999 töötab Tallinna Tugikeskuses Juks. Omab õpetamiskogemusi kodumajanduse erialal nii intellektihäirega – kui ka täiskasvanud õpilastele kutsekooli tasemel. Aastal 2006 läbis Jaapanis Osakas Saori keskuses kursused telgedel kudumises ja on oma oskusi edasi andnud nii lastele kui ka täiskasvanud õppijatele.\nKaili Ploom – Zilmer on lõpetanud TÜ psühholoogia eriala aastal 2006. Omab eripedagoogika alast kõrgharidust, täiendkoolitust Jyväskylä Ülikooli juures ja muusikateraapia alast väljaõpet Tallinna Ülikooli juures. Kaili on läbinud erinevaid kursusi pere- ja kognitiiv käitumisteraapia alal, samuti rehabilitatsiooni töö juhtimise ja korralduse kohta. Alates aastast 2014 on keskuses rehabilitatsiooni osakonna juht ja psühholoog. Omab täiskasvanute koolitamise kogemust.


Eesti Korteriühistute Liidu uudiskiri 11/2021 : Eesti Korteriühistute Liit\nEesti Korteriühistute Liidu uudiskiri 11/2021\nSelgusid 2021. aasta parimad korteriühistud\n8. oktoobril 2021 toimus Tallinnas korteriühistute aastakonverents Eesti Korteriühistute XXIV Foorum, kus seekord olid peateemadeks energiavaesus, majade energiatõhusus ja korteriühistuid puudutav seadusandlus. Täname kõiki foorumi esinejaid põnevate ja sisukate ettekannete eest! Täname kõiki foorumil osalejaid kaasarääkimise ja kaasamõtlemise eest! Tänu teile said foorumi diskussioonid mõtlemapanevad ja kaasahaaravad.\nFoorumil selgusid ka 2021. aasta parimad korteriühistud. Juba seitsmeteistkümnendat korda selgitati parimad kolmes kategoorias: ilus koduümbrus, parim korteriühistu juht ja edukaim renoveerimisprojekt.\nLOE EDASI JA TUTVU KONKURSI VÕITJATEGA\nEuroopa elamupoliitika raport Housing2030 toob esile EKÜLi tegevuse koolitaja ja huvikaitseorganisatsioonina\nÄsja avaldatud Euroopa elamupoliitika raport Housing2030 tunnustab Eesti Korteriühistute Liidu tegevust mitmes valdkonnas:\nraport nimetab Eesti Korteriühistute Liidu koolitustegevuse üheks parimaks näiteks korteriühistute juhtide kui elamuvaldkonna toimimiseks vajalike praktikute koolitamisel ja nende kogemuste vahetamisel\nraport tunnustab Eesti Korteriühistute Liidu tegevust elamumajaduse ühe osapoole – korteriühistute – huvikaitseorganisatsioonina ja rõhutab liidu ja tema liikmete olulist rolli elamistingimuste parandamisel pärast elamufondi erastamist 1990ndatel kuni tänaseni\nraport nimetab Eesti Korteriühistute Liidu kui ÜRO Elamumajanduse Harta Kompetentikeskuse üheks nendest olulistest kontaktidest Euroopas, kelle tegevust jälgida elamuvaldkonna teadlikkuse tõstmise valdkonnas ning elamuvaldkonna ekspertide koolitamisel üleminekuriikides\nKoolitus “Korteriühistu juhtimise juriidilised alused” (vene keeles)\nLektor: Irina Reva, EKÜL jurist\nKoolitus “Korteriühistu juhtimise juriidilised alused”\nkorteriomand ja korteriühistu;\nkorteriühistu õiguslik seisund;\nkorteriühistu organid ja juhtimine;\nvalitseja; valitsemise üldpõhimõtted;\nkorteriomaniku õigused ja kohustused;\nLektor: Urmas Mardi, EKÜL õigusosakonna juhataja\nKorteriühistu juhi põhikursus (täiendkoolituse II osa)\nühistu juhtimine – suhtlemine ja konfliktide lahendamine;\nsuhted võlgnikega ja võlgade sissenõudmine;\nehitustegevuse korraldamine korteriühistus;\ntehnosüsteemide haldamine ja korrashoid.


MUTID KÜLMAL LIIVAL: Stilist Anu Aaremäe somnabuulne ettekujutelm alganud suvest ning sooja poolt petetud külmetavatest kodujuustule sarnanevatest eesti naistest. ‹ Ajaleht KesKus koduleht\nNäen viimase paari nädala jooksul juba mitmendat korda painajalikku unenägu, et sel aastal jääb suvi vahele.\nSelle jama peale ärkan ma tavaliselt ütlemata rahulolematuna üles. Avan silmad ja kiibitsen aknast välja.\nLeian ennast kõikehaarava halli pilve seest. Tänav on hall, majad on hallid ja nende kohal hõljub mingi hallkõikemattev hallollus. Jah, kui kõige selle krooniks vedeleks tänaval veel hall kassilaip, oleks tegu punkpoeemi sisse minemisega, aga kassilaipa pole kuskil. Viletsa asendusainena vaid paar näost halli kodanikku, tormamas teadmata suunas.\nKO?MAAR MIS KO?MAAR\nRaadiodiktor üürgab läbi seina:\n“Terehommikust hilised ärkajad, täna on meil 1. juuli.\nTäna algab Rahvusvaheline Rannakuu!!!\nTäna hommikul kogunes Vabariigi Valitsus hooaja avaistungile Pärnu rannahoone terrassile.\nEuroparlament alustas oma plaanipärast rannahooaega Prantsuse Rivieral. Avaistungi päevakorras on Päikest keelustava seaduseelnõu ratifitseerimine ja isepruunistuvate päevituskreemide dotatsioonide arutamine. Bushi kabinet on seoses rannahooajale üleminekuga täies koosseisus Miami Beachile kogunenud.\nKonservatiivid ja demokraadid väitlevad täna Milanos ülekaalulistele rakendatava rannakeelu ja tselluliidimaksu humaansuse teemadel.\nTermomeeter Suveraadio akna taga näitab hetkel 13 soojakraadi ning Läänemere kohal ringutab endiselt Hall Uduvana. Head päeva jätku Teile ja ärge siis päevitamisega üle pingutage!”\nPäikest keelustava seaduseelnõu ratifit seerimine? Ja hoolimata sellest on Rahvusvaheline Rannakuu juba pool aastat tagasi kõigis maailma naistelehtedes välja kuulutatud? miljonid lihtsad inimesed üle kogu maa on selleks jõulupraadide lõpliku seedetraktist väljutamise hetkest raha ja hingejõudu säästmata valmistunud.\nPURKI PÜÜTUD PLANEET\nAga kes ütles, et kahjulikku UV kiirgust levitava Päikese kohalolu Paradiisirannas obligatoorne on?\nPäikese on teadlased ammu purki püüdnud ja kahjutuks teinud. Täiesti ohutut päikesevaba päevitust seevastu võib iga endast lugupidav inimene osta igast hästivarustatud kauplusest.\nRand on avalik koht. Suur ekraan. Globaalne performance.\nRand pole ammu see koht, kus sinised käed-jalad laiali kulunud lina peal vedelda ja naiivselt oodata, millal Päike sind lõpuks tõepoolest pruuniks hakkab värvima.\nEnne randumist teeb tark inimene niisiis mõningaid ettevalmistusi, täpselt samamoodi nagu stuudiosaatesse kutsutu mõtleb eelnevalt läbi, mida ta televaatajatele ütleb ja kuidas ta seda teeb.\nNIISIIS, KUIDAS 21. SAJANDIL RANNAHOOAJAKS VALMISTUTAKSE:\n1. Selleks ajaks, kui jõulukuuse välja viid, on loodetavasti ka ülesöömisorgiast tingitud kõhuvalu enam-vähem järele andnud ja deliiriumimärgidki esimesi taandumismärke ilmutama hakanud. Karneval on selleks korraks möödanik, ees ootab rannahooaeg!!!\n2. Kadestamisväärselt stiilsed, Evisu märgiga teksapüksid, millega detsembris mööda klubisid t?illisid, ei tule üle Sinu tursunud puusade, aga ära heida meelt? kui hästi otsid, siis kapipõhjast midagi ikka leiad, mille sisse oma tselluliidikoormad ära mahutada? rannahooajani on tegelikult veel tervelt 6 pikka kuud.\n3. 1. aprill. Appiii!!!! Kas tõesti?! Kolm kuud on lihtsalt kalendrist kadunud! Sa vaatad peeglisse ja näed seal näljase elevandikarja toitmiseks mõeldud kodujuustu portsjonit (vist makraga). Sa tõstad aeglaselt parema esijäseme ja vastasolev kodujuustukuhi tõstab ka. Sa pilgutad ketendavat, lõtvunud nahaga silmalaugu, kodujuust makraga pilgutab vastu. Kas see oled tõesti Sina, kes Sa kaamose aegu, ööpimeduses veel päris ok. välja nägid? Jääb veel väike lootus, et see on kõigest õel aprillinali ja hommikul ärkad taas iseendana.\n4. 2. aprilli hommik. Tuhkagi. Ei olnud nali.\n5. Veedad nädala sügavas depressioonis. Neelad Prozacit, mis aitab Sul karmi reaalsust tunnistada, aga mitte sellega leppida. Sa asud võitlusse! Kohe, kui palgapäev tuleb, seega mõne päeva pärast?\n6. 15. aprill. Lihtne arvutus näitab, et Sul on aega umbes kaks ja pool kuud. Seisad võlupurgikeste leti ääres. Laod korvi hiiglasuure tselluliidikreemi; ainevahetust kiirendava ja jääkaineid väljutava vannisoola; kõrgtehnoloogilise mudakompressi, mis on küll jubedalt kallis, aga lubab ümbermõõtu vähendada poolteist senti päevas; igaks juhuks võtad paar kodujuustukraapimisharja ja paar eeterliku õli pudelikest ka.\n7. Pangakaart kiunub valuvõtetest, aga Sina oled lõpmata õnnelik, kuna tead, et oled teinud parima valiku.\n8. Otsid kapipõhjast termopüksid üles ja tirid jalga. Liigutada on raske, aga kes ütles, et võitlus peab kerge olema. Tõmbad kardi nad ette ja teed elutoa vaibal põlvetõsteid ja keharinge, higi voolab? õhtuhämaruses hakkad ennast mätsima? otsustad, et kui oled 3 kilo maha saanud, lähed sheipingusse? enne ei julge, endal on ka veids piinlik selline kodujuust olla.\n9. Vead ennast tahtejõu abil trenni. Kartsid, et oled ainuke laborivalge, üksikute punaste laikudega kohmakas kodujuustumägi perfektsete kuldpruunide kehade vahel. Aga ei. Ainult treener osutus sihukeseks, nagu Sina oma parimatel päevadel oled olnud. Otsustad, et pead jaanipäevaks taas tippvormi saama? ja siis läheb lahti: valged ööd, surfilauad, sinu tumepruun sale keha valgel liival. Oled kindlalt otsustanud, et suvisel pööri päeval algab elu.\n10. 1. juuli – sa oled oma programmi 101% täitnud, aga tuhkagi, suvi jääb sel aastal vahele. Europarlament on Päikese ära keelanud.\nInimest, kes elab kohusetundlikult karnevalihooajast rannahooajani ja vastupidi, tabab selle jutu peale sama tühi tunne kui tippsportlast, kes teab, et ta on absoluutses tippvormis, aga raadiost öeldakse, et olümpiamängud keelati seekord lihtsalt ära.


Tanel Kiik uuest maksust: meie maksukoormus on teistega võrreldes madal - DELFI\nHoolekandeteenustest on puudu ligi 150 miljonit eurot\nKui täna saab hoolekandeteenuseid ligi 80 000 inimest, on tegelik vajadus umbes 132 000 teenuskoha järgi. Vajaduspõhise teenuste osutamise süsteemi tagamiseks on kohalikel omavalitsustel ja riigil tarvis hinnanguliselt tagada 250 miljonit eurot. Tegelikkus on täna hoopis teine: panustatakse umbes 100 miljoni euroga.\n"Meil ei ole lihtsalt auk, vaid olukord, kus kahepeal riik ja omavalitsused suudavad finantseerida 40% tegelikust vajadusest. Rahapuudus on ülisuur," sõnas sotsiaalminister Kiik.\nLisaks sellele on probleemiks inimeste omaosaluse kasv. Kui veel kümme aastat tagasi oli see veel umbes 60%, siis täna on see pikaajalise hooldusteenuse puhul kasvanud 80%-ni. "Keskmine pension on mitmesaja euro võrra väiksem kui hooldekodu koht. Seetõttu pidevalt kasvab inimeste perede täiendav panus ja kasvab ka nende inimeste hulk, kes neid teenuseid ei saagi, kas rahapuudusel või seetõttu, et pole piisavalt teenusepakkujaid," rääkis minister.\nProbleemi lahenduseks on sotsiaalministeerium välja töötanud pikaajalise hoolduse süsteemi kava ning palub välja kolm võimalust. Esiteks on laual riigi ja kohaliku omavalitsuse koostöös teenuste jagamine senisest suuremal määral, teine variant on luua hoolduskassa, kuhu laekuks hoolduskindlustusmaks ning kolmas, et riik võtab rohkem teenuseid üle ja hakkab neid rahastama. Kiik esitab kõik kolm võimalust järgmisel nädalal valitsusele arutamiseks.\nValitsus hakkab arutama hoolduskindlustusmaksu üle, mis peaks leevendama hoolekande rahapuudust (220) 09.12.2019\nSotsiaalministri plaan A\nTema isiklik eelistus on hoolduskindlustusmaksu loomine. "Hoolduskindlustusmakse oleks üks konkreetne viis tagamaks stabiilne täiendav sissetulekuallikas. See mõnevõrra suurendaks Eesti maksukoormust, aga meie maksukoormus ongi Euroopa Liidu ja OECD mõistes võrdlemisi madal," rääkis Kiik.\nOlukorras, kus riigieelarves napib vahendeid vajalike teenutse tagamiseks, on sihtotstarbelise maksu loomine Kiige sõnul ainuõige lahendus, mis aitaks olukorda parandada. "Ma rõhutan, et see on minu isiklik positsioon, et hoolduskindlustusmaks on kõige mõistlikum asi. Seda võib kirjeldada sotsiaalministri, mitte erakonna ettepanekuna," lisas ta seepeale.\nTakistuseks kujunebki koalitsioonileping, milles lubati, et makse ei tõsteta. "Kas ja mis aastal see maks tuleb, peab valitsuses ja hiljem parlamendis arutama," sõnas Kiik ning avaldas lootust, et kõik parlamendierakonnad ja Eesti ühiskonna enamus on tänaseks mõistnud, et tegemist on alarahastatud valdkonnaga ning et see probleem iseenesest ei lahene.\n"Juhul kui koalitsioon selles kokku ei lepi , siis minu positsioon sellest ei muutu. See tähendab, et seda mandaati on võimalik hoopis järgmistel parlamendivalimistel taotleda," lisas Kiik. "Kui me võrdleme ennast Euroopaga, siis me panustame SKP-st umbes 0,4% valdkonda, kuhu mitmed riigid panevad 2-3% SKP-st. Panustades kordades vähem, kui näiteks meie Põhjanaabrid, siis ei ole võimalik pakkuda võrreldavat teenust ja kvaliteeti ning sealjuures maksta valdkonnas inimestele väärikat palka."\nLaual olevatest võimalustest kõige kehvemaks variandiks peab Kiik seda, et riik võtab oma kanda rohkemate teenuste pakkumise ja rahastamise.\nMaksutõus toetust ei leia\nIsamaa fraktsiooni esimees ja riigikogu sotsiaalkomisjoni liige Priit Sibul ütles, et maksutõus lähiajal kindlasti läbi ei lähe. "Arusaadav, et sotsiaalminister püüab oma valdkonnas ammu teada probleemidele leida ja seda erinevatel viisidel. Lähiajal pole seda aga maksutõusuga kindlasti võimalik teha. Me oleme ammu kokku leppinud, et makse ei tõsteta," sõnas ta. Koalitsioonileppes on nimelt kirjas, et makse ei tõsteta.\nSibul lisas, et maksutõus on vaid üks Kiige pakutud võimalustest, kuidas hoolekande rahapuudust leevendada. "Probleemid on selged ja lahendusi on nendele vaja," sõnas Sibul kinnitades, et komisjon on valmis erinevaid variante arutama.\nKa sotsiaaldemokraat ja sotsiaalkomisjoni aseesimees Helmen Kütt on maksutõusu osas skeptiline. "Meie seda erakonnana ei toeta. Maksutõus hakkab mõjuma pika aja peale ega lahenda probleeme, mis on praegu üleval ja vajavad kiiret lahendust," ütles ta.\n"Oluline on, et vaadataks üle nii tervishoiu kui ka sotsiaalvaldkonna rahastamine ja ka KOV-ide ning riigi panus hoolekande teenuste rahastamisel," lisas Kütt.\nKiik valitsusest EKRE-ga: piir saab selgeks sel päeval, kui piir on käes


Iga tüdruk tahab pikad ja paksud ripsmed. Kuid ainult mõned saavad endale sellist luksust endale lubada, teised saavad vaadata ja imetleda. Miks nii? Pika sarvkesta saab kasvatada kodus, ainult selleks peate tegema vähe pingutusi. Ripsmeid võib kasvatada umbes 4-8 nädalaga, kuid toodete esimesel nädalal näete positiivset tulemust.\nÕlid: virsik, oliivi-, astelpaju- või viinamarjaseemneõli, riitsinusõli, takjas.\nAloe mahl, vitamiin E ja A. Kalaõli.\nEsiteks, tee sajandi massaaž. See massaaž parandab verevoolu ka kõige väiksematel laevadel, mis mitte ainult ei aita ripsmeid kasvatada, vaid aeglustab ka vananemisprotsessi. Massaaži põhiolemus on see, et te võtate natuke oliiviõli sõrmeotstega ja masseerige ringi lihas silmade ümber aeglase liigutusega, alustades sisemisest nurgast ja välisküljest. Siis sulged silmalaud ja sõrmedega nagu klaverit mängides. Seejärel pange oma painutatud sõrmed silmalaugudele ja proovige avada silmad suletud silmalaugude all. See massaaž on kõige parem öösel.\nPärast massaaži kasutage ripsmete kasvuõli, mida saate ise teha: vala õlisid, vitamiine puhtasse ripsmetuša pudelisse ja sobivad ka aloe mahl. Mandliõli sobib kõige paremini ripsmete kasvuks, kuid võib tulla ka virsiku-, oliivi-, astelpaju- või viinamarjaseemneõli. Rolli ja takjasõli ei tohiks ööseks jätta, sest silmalaugud on paistetud hommikul, parem on jätta see ripsmetele 2-4 tundi.\nEt muuta õli efektiivsemaks, lisage sellele A- ja E-vitamiinide lahused. Püüdke hoida seda kompositsiooni silma sattumist.\nÕlisid võib kasutada kas ükshaaval või segada.\nKiireim koostis: võrdsetes kogustes segatakse takjas, oliiviõli, mandliõli ja kalaõli. Õlis lisage paar tilka A- või E-vitamiini lahust. Kasutage seda õli ainult 2 tundi, seejärel loputage sooja veega.


MUHU UUDISSED: Olli torupill ja ollid tuletaltsutajad - Saarte Hääl\nMUHU UUDISSED: Olli torupill ja ollid tuletaltsutajad\nEi neh. Mis ta põle ikka nüid uhke asi oln. Moo iest olli küll. Ikka sie Muhu linnusse päe. Kis ikka viisis ja võttis vaevaks voatamas köia, siis sai ikka tääve iest. Juba esteks sie uhke torupilli mäng. Nõukest pilli sii suare pial ikka iga päe ep kuule mitte. Ja siis sie rongikäik nende tõrvikutega. Ikka torupill kõege ies ja rahvas takkajärgi.\nMuidugid kui veski all olli ilm äkist nii kena soe ja tuult põle olngid, siis sial vallide vahel kippus küll väotuul kangest abude ja ristluude piale. Aga neh, kisse sõuksest pissiksest asjast ikka äda võttis. Massakatel nähti kole lõbus olavad. Rüistid piale kaudu valle rinki, põsed punased pias. Ja rahval jägus kuulamist-voatamist küll.\nAin Mäesalu tegi ühest muistse aa püssist paukugid oma pitka jutu piale. Seda sai koa kuulda, et tulevikkus äkist soab natusse uhkemaks selle linnusse tiha. Neh, rahval olli sialsammas kohtas-paikas võemalus omale osta moalinna mälestusraha – sõuke uhke kadagapuust. Vägev! Ja selle ostuga saigid toeta Muhu linnusse edaspidiseid tegemisi ja toemetamisi.\nMuidugid kõege uhkem asi olli ikkagid sie tuleetendus. Ikka irm olli nahkas küll ja ma mõtlesi kohe mitmel korral, mis mo kadun vanaema Kõue Liina oleks koa nõukstele üteln, kis kuiva rohu sihes sedaviisi tulega vehkivad ja sädemeid laiali lennutavad. Aga nie Kalju Meelise viiti tuletaltsutajad, ollid ikka tõeste tuletaltsutajad. Ja igavese vägeva etenduse pidasid ää. Ja es pane isegid tuletõrjeautut põlema mitte.\nLaupa päeva jälle ralliti Piiril, Kiku metsas. Uijee, sõnna tuleb ju sur vägev seikluspark. Neh võtab ikka rohkem ilmet. Mo iest akkab juba valmis soama, aga juu sie ikka näeb. Piiri metsa küll änam ää ep tunne.\nJa kuiendal mail rallitse jälle. Siis oo suur talgupäe. Ja jätke omale miele, et selle omingu soab jälle vanu lekrimassinaid ää anda. Kellu ühessast veerand kümneni Hellamoa tüökoja juures ja siis kümnekonna minuti pärast Liival, vallamaja taga. Et soab talvega ää lagun kolast koa lahti.\nJa nädalipäävad iljem oo talgud Liiva pasturaatis. Neh, sial piab ikka mõned ruumid kenaste roise panema seks aaks, kui joaninädali alguses sie kihelkonnapäe tulemas oo. Suure kirgu juubel tahab ju ää pidamist.\nVat sõuksed jutud ollid mool täna. Oidke aga selle ullu tuulega oma terisseid ja olge munuksed!


4 seemisnahast kingade puhastamise viisi - Kingade Puhastamine\nPärast seda, kui Elvis laulis: 'Saate teha kõike, aga laske mu sinised seemisnahast kingad maha, on palju muutunud.' Seemisnahast kingad on endiselt kriimude, kriimustuste ja plekkide suhtes haavatavad ning neid on endiselt piisavalt raske puhastada, et kõik, kellel on paar, saaksid kuninga palvele kaasa tunda. Kas ööpäevaringselt liiga palju rokkimist on teie seemisnahast kingad maksnud? Järgige neid samme, et nad näeksid uued välja.\nMeetod üks 4-st: Mustus- ja kraamimärkide puhastamine\nüks Hankige seemisnahast harja ja veenduge, et teie kingad oleksid kuivad. Suede on pehme teraga, mida on kõige parem puhastada spetsiaalse harjaga, mille saate osta seemisnahast puhastuskomplektiga. Kui teie kingadel on hooldussilt, kasutage mida tootja soovitab. Seemisnahk on ka väga veetundlik, nii et põhilise mustuse ja hõõrdumisega saab kõige paremini hakkama siis, kui kingad on kuivad.\n2 Mustuse eemaldamiseks pintseldage õrnalt. Kasutage seemisnahast puhastusharja, et teie kingadele kogunenud tolm või mustus kergelt ära pühkida. Ära mine edasi-tagasi: harja korduvalt sama suuna poole. Kui olete sellest mustuse kihist lahti saanud, näevad teie kingad juba uuemad välja.\n3 Pühkige eemaldamiseks tugevalt kähmlus märgid. Kui jalatseid kribate, võib seemisnahast tera ühes suunas alla suruda. Tõstke teravilja harjates hõõrdunud kohti jõuliselt edasi-tagasi. Jällegi on seda kõige parem teha seemisnahast harjaga.\nKui pintslile reageerimine on liiga mattunud, proovige uinaku tõstmiseks noaga seda kohta kraapida.\n4 Kangekaelsete märkide jaoks kasutage kustutuskummi. Hõõrdumist ja jälgi, mis ei harja, saab sageli eemaldada, kui neid hõõruda pliiatsikummiga või kreppkummitükiga (kortsutatud kumm, millest paljud kingatallad on valmistatud). Võite kasutada ka spetsiaalset seemisnahast kustutuskummi, mis on mõeldud just selleks ülesandeks. Rakendage mõõdukat survet ja suurendage, kui karmimad märgid seda nõuavad.\n5 Kaitske oma seemisnahka. Kui need on puhtad (või siis, kui need esimest korda kätte saate), pihustage kingadele seemisnahast kaitsekihi kihti. See aitab vältida täiendavaid plekke ja jälgi. Järgige tootja juhiseid. Reklaam\nMeetod 2 4-st: Veeplekkide eemaldamine\nüks Niisutage kogu kinga väliskülg. Kandke pintsliga kerge kiht vett. Vesi võib muuta seemisnaha värvi, kuid korralikult pealekantud vesi võib ka need plekid eemaldada.\n2 Liigse vee imamiseks kasutage käsna või kuiva lappi. Tupsuta ettevaatlikult, kuni nahk on ühtlaselt märg, ilma nähtavate veeplekkideta.\n3 Kleepige kingadesse paber ja kingapuud. Eriti kui kasutasite suures koguses vett, pange kingadesse kuiv paber, mis aitab liigsest veest seest välja puhuda. Kingapuud (või lihtsalt paberipadjad) aitavad kingadel säilitada oma esialgse kuju. Ärge kasutage ajalehte, sest liigne tint võib teie kingadesse imbuda.\n4 Laske kingadel kuivada vähemalt üleöö. Pange need kuiva, hästi ventileeritavasse kohta ja laske veel aurustuda.\n5 Kui see on kuivanud, mine kingad kergelt seemisnahast harjaga üle. See aitab raputada tera tagasi selle algsele välimusele. Reklaam\nMeetod 3 4-st: Eriplekkide eemaldamine\nüks Õli või „tundmatud” plekid eemaldage küünepintsliga. Kasutage seemisnahast harja, et nühkida plekki nii, nagu teeksite seda kraabi jaoks. Seejärel puhastage kangete plekkide küüntepintsliga sooja veega. Rasvaplekke võib seemisnahast eriti keeruline eemaldada ja halvasti määrdunud kingad ei pruugi enam kunagi head välja näha.\nMõned soovitavad maisitärklist õliplekkide jaoks, kui õli on veel märg. Puista see plekile ja jäta siis ööseks. Järgmisel päeval pintselda tärklis ära ja uduta plekk rauaga.\n2 Enne puhastamist laske mudal kuivada. Pühkige liigne muda ilma seemisnahka liiga tugevalt surumata, seejärel jätke kingad päikeselisse kohta kuivama. Kui muda on tahenenud, peaksite saama suuremad tükid oma kätega lahti murda. Seejärel kasutage ülejäänud mustuseosakeste eemaldamiseks seemisnahast harja.\n3 Vaha ja närimiskummiplekkide jaoks pange kingad sügavkülma. Kui teil jääb kingade külge kumm, siis pange need mõneks tunniks sügavkülma. Kumm muutub lõpuks piisavalt kõvaks, et saaksite selle suurte tükkidena ära tükeldada. Lõpeta seemisnahast harjaga.\n4 Tõstke vereplekid puuvillapallide ja peroksiidiga. Tupsutage plekki peroksiidiga immutatud vatitupsuga aeglaselt, kuni veri välja tuleb.\n5 Enne tindi jõudmist vaadake - seejärel kasutage liivapaberit. Kui viskate oma peksmistele tinti, haarake rätik ja proovige seda kiiresti puhastada. Kui see taandub, kraapige plekk liivapaberiga maha. Nendes rasketes oludes võib abiks olla ka puuvillapall koos alkoholi hõõrumisega. Reklaam\nMeetod 4 4-st: Muud kodused ravimeetodid\nüks Kandke tõrksatele plekkidele valget äädikat. Kui plekk tekitab tavapäraste meetoditega probleeme, määrige pehme lapi või rätikuga tagasihoidlik kogus äädikat. Laske sellel kuivada ja segage seejärel seemisnahast harjaga. See võib olla ka hea meetod soolajoonest vabanemiseks.\n2 Kuivatel plekkidel kasutage terasvilla. Pintseldage terasvilla tugevalt kuivade plekkide vastu. Kuid pidage meeles, et pärast pleki eemaldamist võib see vajada ülejäänud kinga ühtlast väljanägemist.\n3 Proovige smirgelauda ja aurutajat. Kui teil pole seemisnahast harja, segage seemisnahast smirgelaua küüneviiliga, seejärel aurutage seda veekeetja või triikrauaga. Kuumus peaks aitama avada seemisnaha poorid ja hõlbustada puhastamist. Reklaam\nKüsimus Kas hambaharja kasutamine on okei? Jah, seemisnaha puhastamiseks saab kasutada puhtaid hambaharju. Kui kingad on täiesti kuivad, pintseldage nii palju mustust ja prahti, sealhulgas kõnniteedelt soola. Püüdke vältida mis tahes tüüpi puhastusvahendeid, kui suudate, ja jääge veega kinni. Kui seemisnahk on soolast äärmiselt määrdunud, siis kasutage hambaharja ja vett. Kustutage seejärel puhta ja kuiva lapiga.\nKüsimus Kuidas saan oma seemisnahast kingast õlipleki välja? Pleki pehmendamiseks proovige kasutada maisitärklist. Seejärel niisutage ülejäänud kinga kergelt trepi ümbruses, et see sobiks kinga tooni kinga peitsitud osa tooniga.\nKüsimus Mis on spray, mida peaksin seemisnahaks kasutama? Silikoonpihustid on head. Nad tumendavad värvi veidi, kuid ühtlaselt, kui neid mõistliku ettevaatusega rakendada. Neil võib olla suur erinevus, eriti kui vesi kohe veerema panna. Kui olete seda proovinud, ei kanna te kunagi paari seemisnahast kingi, ilma et neid enne pihustataks!\nKüsimus Kas seemisnahast harja saab hästi asendada? Nagu artiklis endas märgitud, võite kasutada kummi / kustutuskummi, smirgelauda / küüneviili või küüneharja.\nKüsimus Kuidas eemaldada seemisnahast saabastest oksendamine? Viska nad minema - see on kõige lihtsam! Aga kui peate neid alles hoidma ja soovite proovida, eemaldage oksendamine märja lapiga jalatsitest kiiresti ja kasutage pleki puhastamiseks vett, söögisoodat, äädikat ja hambaharja. Kui tulemuseks on veeplekk, puhastage kogu king.\nKüsimus Kuidas taastada pleekinud must seemisnahk? Fiebings müüb suurepäraseid seemisnahk- ja nahavärve, mida saate kasutada oma kingade ümbervärvimiseks, kuid saate ka seemisnahast värvi otsida.\nKüsimus Kas ma saan nahast jakil kasutada kingalaki? Jah. Kui teil on hõõrdumisjälgi või kulumist, võite sellist poleerimisvahendit kasutada samamoodi, järgides tootja juhiseid selle kasutamiseks kingadel. Lihtsalt kasutage laki pealekandmiseks lihtsalt puhast puuvillast kangast (nagu vana t-särk), seejärel pühkige kõik üleliigne osa ja puhastage sära. Veenduge, et teie jakk on „päris” nahk, sest paljud tänapäeval „nahast” tooted pole just parima kvaliteediga. Katsetage poleerimist ja riidega hõõrumist siseküljel, mis ei paista, igaks juhuks, kui see ketendab või koorub.\nKüsimus Kuidas saan seemisnahast saabastest teksadest sinise pleki? Parem on sellega enne kuivamist tegeleda. Kui see on kuiv, võib selle ära teha vesi ja väike pesuvahendiga käsn.\nKüsimus Kuidas saab seemisnahast kingad hallituse eemaldada? Kasutage vannitoa puhastusvahendeid Scrubbing Bubbles väikestes kogustes. Pihusta seda ja jäta 45 sekundiks seisma. Seejärel pühkige see niiske lapiga üles. Plekide puhastamiseks võite kasutada ka hambaharja, kui need on sisse seatud. Olge kannatlik ja võtke lihtsalt üks ala korraga.\nKüsimus Kuidas eemaldada seemisnahast saabastelt kriimustusjälgi? Kasutage seemisnahast harja. Kui see ei toimi, võite kasutada seemisnahast kustutuskummi. Need leiate mõnest kingapoest ja enamikust kingaremonditöökodadest.\nKuidas puhastada jalanõude seemisnahast jalajälgi? Vastus\nKuidas eemaldada seemisnahast saapad seemisnahast? Vastus\nMul oli kingadele tilkunud auruvett. Kas neid saab puhastada? Vastus\nKuidas puhastada seemisnahast alkoholi? Vastus\nKuidas ma saan puhastada oma seemisnahast kingi, kui need on murul kummist pelletiga mustaks tehtud? Vastus\nVältige seemisnahast värvaineid. Kui te ei saa oma kingi ühegi ülalnimetatud meetodiga puhastada, on seemisnahast värvainete probleemide lahendamise tõenäosus äärmiselt madal ja võib pikemas perspektiivis teie kingi veelgi kahjustada.\nKui sa selle kiiresti kätte saad, saad veepleki ära hoida, kui surud kannatlikult paberrätikuga.\nKui teie paelad määrduvad, võite selle panna pesu, sõltuvalt sellest, millest need on valmistatud.\nKui te ei kavatse oma kingi pikemat aega kanda, pakkige need pehmepaberisse ja asetage kingakarpi. Hoidke neid liigse niiskuse ja valguse eest eemal, sest seemisnahk võib niisketes tingimustes hallitama hakata ja ere valgus võib teie jalanõusid värvida.\nOle seemisnahast kaitsepihusti kasutamisel ettevaatlik. Veenduge, et teil oleks piisav ventilatsioon, ja järgige sildil olevaid juhiseid ja ettevaatusabinõusid. Mõned pihustid võivad olla tuleohtlikud.\nÄrge kasutage kingapuu asemel kortsunud ajalehte. Kui ajalehepaber muutub märjaks, võib see kingi määrida.\nVältige keemilise puhastuse lahusteid. Need lahustid võivad teie jalanõudega hakkama saada, kuid sisaldavad äärmiselt karmi kemikaale, mis kunagi teie kodust ei lahku.\nAircel Chennai Open 2015 7. päev: Stan Wawrinka mängib end Chennai kuulsuste hallis\nAircel Chennai Open 2015 - 7. päev: Stan Wawrinka mängib end iga -aastase hooaja avamise kuulsuste hallis.\nKuidas vaadata veebis KUWTK 17. hooaja 8. osa\nTäna õhtul näidatakse filmi 'Keeping up With the Kardashians' 17. hooaja 8. osa. Saate teavet KUWTK episoodi ja selle veebis vaatamise kohta kaablivaba otseülekande kaudu.\nSfäär on täiesti ümmargune geomeetriline objekt, mis on kolmemõõtmeline, kusjuures iga selle pind on keskpunktist võrdsel kaugusel. ..\nUS Open 2021: Emma Raducanu vs Stefanie Voegele eelvaade, head-to-head ja ennustus\nTeismeliste sensatsioon Emma Raducanu, kes teeb US Openil põhitõmbe debüüdi, astub teisipäeval esimeses voorus vastu Stefanie Voegele'ile. Raducanu pidi esialgu mängima Jennifer Bradyt, kuid ameeriklane pidi vigastuse tõttu taanduma.\nKuidas vältida valusaid põlvi treeningu ajal\nKuidas vältida valusaid põlvi treeningu ajal. Valusad põlved võivad põhjustada valu või ebamugavust, eriti kui proovite säilitada aktiivsemat eluviisi. Võib juhtuda, et põlved lähevad raskeks, kui neile raskust panete, ...


BDSM ESTONIA: May 2012\nKevadised nõgesed juba parajalt suured\nOled ära teeninud karistuse? Nõges on selleks just sobiv vahend.\nVõta ühendust Domina Frankiega:\nPostitaja: Printsess Lilian kell Thursday, May 31, 2012 No comments:\nSoomes sEXHIBITIONIL (osa II)\n... lõuna oligi käes ja jalutasime üle Mannerheimi tee Itaalia restorani sööma. Kohe varsti pidid sinna saabuma ka Mirjam ja Minna. Mirjam on Domina, kellele meeldivad igasugused piitsutamise trikid ja orjad suisa sulavad tema kahe käega korraga tehtavatel 9-sabaliste cat piitsade sessioonidel.\nteenijanna Minna ja Domina Mirjam\nMereandide pasta maitses hästi ja kohvi serveerimise ajaks olid ka meie sõbrad kohal. Nad tegid ettepaneku juua veel enne sEXHIBITIONile minekut ühed tervitusjoogid Fenixis. Selle vastu ei olnud meil Lilianiga midagi ja Minna sõidutaski meid Feniksisse. See on tore koht, kus õhtuti live esinejad ja mõnus atmosfäär. Mirjam saabus lauda jäänõus vahuveiniga ja me lobisesime tulevastest üritustest. Saime teada, et 26. mail kogunevad Turus kõik BDSM huvilised oma iga-aastasele kokkusaamisele.\nAeg lendas ruttu ja olimegi valmis õhtusele üritusele edasi liikuma. sEXHIBITION toimus suures kaablitehases, vanas tehasemajas. Vahetasime oma kutsed käepaela vastu ja astusime edasi. Rahvast oli päris palju ja kõigepealt tuli läbi minna erinevatest seksilelude müügilaudadest. Suures saalis sai nautida väikestes telkides privaatshowd või vaadata laval toimuvat. Inimesed olid rõõmsad ja vabad, oli igasugust rahvast, palju noori, kes vaevalt 18 aastat täis saanud, kuid ka soliidsemas eas paare.\nMirjam juhatas meid teisele korrusele SMFR-ide ehk smurfide sektsiooni, kus olid üles pandud piitsutamispingid, kiik ja suur vints, millega sai alluvat kinniseotuna üles vinnata. Saime vaevalt mõned minutid seal viibida, kui kauboikaabus ja ruudulises seelikus mees Mulle lapatsi ja piitsa ulatas ning ennast pingile toetades eksponeeris. Tema valge tagumik oli veel puutumata ja ta väntsutas seda õrritavalt. Mirjam naeris ja napsas Mu käest latex lapatsi. Välgukiirusel käis lapats üle orja kannikate, kes ei teinud soojenduse peale teist nägugi. Mulle see meeldis, et ori oli treenitud.\nPilgutasin Mirjamile silma ja võtsin lapatsi uuesti enda kätte. Mina pean kõige paremaks soojenduseks omaenda peopesa ja nii Ma laksasingi kauboile kümme korda vastu kintse. Lasin orjal püsti tõusta ja tõstsin ta seeliku üles. Tuli välja, et tegu oli juudi soost orjaga, kes oli korralikult ümber lõigatud ja kelle riist oli kindlasti üle keskmise suur. Hmm, oli näha, et ta oli ilmselgelt väga erutunud. Selline publik ja tema seal niimoodi seismas! Lilian naeris ja toksis ta riista kinganinaga. Pealtvaatajaid kogunes lisaks.\nMeie kõrval ristikujulisel pingil oli Master piitsutamiseks kinni sidunud oma palja orjatari, kelle rinnanibud olid teibiga kaetud, suupall huulte vahel karjeid summutamas. Sealsamas tuli käpuli sisse veel üks orjatar, rihmapidi oma Isanda keti otsas.\nVõtsin oma orjal riistast kinni ja talutasin ta piitsutamispingile kõhuli. Show võis alata. Heitsin oma nahkmanli põrandale ja laksasin esimese löögi õhku. Cat tekitas mõnusa vihina ja teine löök maandus orja valgele tagumikule. Varsti oli kena triiibuline muster Minu kätetöö kinnituseks olemas ja lasin orjal püsti tõusta. Kauboi hüppas pingilt üles ja oli energiast pakatamas, silmad adrenaliinist udused. Kallistasime ja lasin tal alla saali tormata...\nLäksime Lilianiga shoppama ja leidsime ühe toreda mänguasja. Seda saad tulla ise Minu juurde proovima:\nPostitaja: Domina Frankie kell Tuesday, May 29, 2012 No comments:\nSildid: Domina, Helsinki, sExhibition, Soome\nSoomes sEXHIBITIONil (osa I)\nNii nagu plaanitud, olin laupäeva hommikul Helsingis, kus parasjagu käimas ka jäähoki MM ja linn oli paksult kõiksugu hokifänne täis. Enne sEXHIBITIONILe minekut tegin väikse soojendava sessiooni ühe orjaga, kes Mind juba pikisilmi ootas. Tema nimi on petsku ja ta käib juba mõnda aega Minu juures koolitusel. Ta on õppinud vastu võtma Mu kõige suuremat strappi ja preemiaks kuldse vihma all oma viimased paugud lahti laskma.\nSel korral oli Mul tema jaoks varuks õppetund keelele ja õppematerjaliks oli kaasas Printsess Lilian. petsku oli kokkulepitud ajal Kluuvikatul ja helistas Mulle, ise kergelt hingeldades. Andsin talle edasised juhtnöörid, kuhu tulla ja juba ta seisiski Mu ees. Kutsusin ta tuppa ja demonstreerisin teda Printsessile. Lühemat kasvu, kahvatu nahaga ja suure ümmarguse kõhuga ori seisis keset vaipa ning ootas õhinal käsklusi. Lasin tal T-särgi ja teksad ära võtta ning kamandasin ta põlvili Printsessi ette.\n„Nüüd teenid Liliani korralikult. Alustad kingadest, mis vaja läikima limpsida,” andsin käsu. Printsessil tuli teda mitmel korral suunata ja tema kohmakate liigutuste ning oskamatuse pärast ja korrale kutsuda. petsku jätkas hoolega oma tegevust. Varsti andsin talle käsu kingad ära võtta ja avada Printsessi sukatripid. Jälle tuli teda õpetada seda tegema, kuid teise sukaga oli ta juba vilunum. Õrnalt rullis ori sukad alla, sai loa varbad üle lugeda ja seejärel neid suudelda. Kogu selle aja piilus paksu orja riist kivikõvana trullaka kõhu alt välja. Lubasin orjal tegevuse lõpetada ja ta sättis sukad uuesi Printsessile jalga.\nSeejärel lasin Ma orjal diivanile põlvitada ja tegin ta tagumikule väikse ülevaatuse. Kõik tundus strapi jaoks sobivalt valmis ja Ma kinnitasin strapi oma puusadele. Printsess Lilian võttis stringid jalast, istus diivani seljatoele ja petsku nina all avanes kena vaatepilt.\n“Nüüd, ori limpsid sa seni, kuni Printsess tuleb ja samal ajal on Mu must strap sinu paksus valges tagumikus. Kas on selge?“\npetsku noogutas ja Ma surusin talle pool oma varustusest sisse. Samal ajal hakkas ta usinalt Printsessi lakkuma. Mida enam ta lakkus, seda kergem oli Mul tema sisse tungida. Ühel hetkel avanes orja tagumik uskumatult ja kogu suur dildo oli ta sees. Ühtäkki sai petsku luba küsimata orgasmi ja see ei meeldinud Mulle mitte üks raas.“ Mida sa tegid? Kes lubas?!“ nõudsin selgitust.\n„Olen süüdi“, vastas petsku alandlikult.\nLaksasin käega vastu ta paljast taguotsa ja kamandasin ta uuesti Printsessi jalgevahele. „ Nüüd, petsku, ei saa sa ilma luba küsimata enam selliseid asju teha!“ sosistasin talle kõrva ja liigutasin musta läikivat dildot ta sees kiiresti edasi tagasi. „Just nii, küsin Käskijannalt luba,“ niutsus ori. Ei läinud kaua aega, kui Printsess mõnust nihelema hakkas ja kommenteeris, et ori saab päris hästi hakkama. See mõjus petskule nagu õli tulle ja ta palus luba teist korda tulla. Ütlesin, et ta võib seda teha alles peale Liliani rahuldamist. ori noogutas ja lakkus aplalt edasi, samal ajal kui teda strapiga panin. Ei läinudki kaua, kui Lilian mõnust oigama hakkas ja petsku talle korraliku orgasmi välja imes. Lubasin orjal lõpetada ja tõmbasin strapi välja.\nLilian küsis, kas ta võiks orja enda poolt preemiaks kuldse vihmaga üle lasta. Mul ei olnud selle vastu midagi. Saatsin petsku vanni oma preemiat ootama. Lilian seisis vanni äärele ja tema kuldsed piisad langesid kõrgelt orja kõhule ja riistale. Lubasin orjal pihku lüüa ja saada oma unistuste kolmas pauk. ori oli oma õppetunni eest väga tänulik.\nPostitaja: Domina Frankie kell Tuesday, May 22, 2012 2 comments:\nSildid: Domina, Helsinki, slave, training\nSel reedel ja laupäeval Helsingisse seksimessile!\n18. - 19. maini 2012 toimub Helsingi vanas kaablitehases aadressil Tallberginkatu 1\nSoome ja ilmselt ka põhjamaade suurim erootikamess sEXHIBITION.\nVaata ka: http://www.sexhibition.fi/\nPostitaja: Printsess Lilian kell Tuesday, May 15, 2012 No comments:\nTähelepanu tallalakkujad! Siin on midagi teile..\nDomina Frankie varvastega võib lähemalt tutvust teha,\nkui kirjutad e-posti aadressile Domina4u2@gmail.com\nja palud alandlikult luba tulla neid imema.\nPostitaja: Domina Frankie kell Monday, May 14, 2012 No comments:\nSildid: Domina, fetish, foot, new studio BDSM kinky SM Domina Frankie Tallinn Estonia, toe\nori käis stuudios abiks\nori adi käis Mul täna stuudios abiks, oli vaja kinnitada ketid seinale...\n... ja ehitada valmis pukk\nTule uusi asju proovima!\nPostitaja: Domina Frankie kell Thursday, May 10, 2012 No comments:\nMängu turvalisusest (osa II)\nTäna räägin Ma maskide, suupallide (gag) ja teipide kasutamisest BDSM mängudes.\nMõnedele orjadele on eriti meelepärane, kui nad on kindlalt kinni seotud ja suupall tihedalt suus. Suupalle on mitmesugustest erinevatest materjalidest ja nende kasutamine tekitab tugevat süljevoolu. Suupallile lisaks võib pähe tõmmata nahk- või lateksmaski. Oht sellise tegevuse juures seisneb selles, et Domina ei näe orja nägu ja tema reaktsioone, samuti pole orjal võimalik kasutada turvasõna, sest ta suu on suletud.\nEnne sellist sessiooni tuleks kokku leppida, kuidas alluv saab kriitilisest olukorrast märku anda - kas käega või jalaga vastu põrandat kopsides või siis mingit muud võimalikku märguannet kasutades. Kuna allluval võib tekkida okserefleks, tuleb teda eriti hoolega jälgida ja sellisel juhul kiiresti vabastada hingamisteed.\nKunagi ei tohi jätta seotud ja gagitud alluvat omapäi. Suupall peaks olema personaalne, sest seda on raske hügeeniliselt kasutada mitme erineva orjaga.\nPostitaja: Domina Frankie kell Wednesday, May 09, 2012 No comments:\nSildid: BDSM gag Domina, game play\nMängu turvalisusest (osa I)\nOlen saanud mitmeid kirju, kus alluvad väljendavad oma hirmu. Kardavad, et juhtub midagi, mida kindlasti juhtuma ei peaks. Et kehale jäävad inetud jäljed. Muretsevad, kas kõik on ikka piisavalt diskreetne.\nBDSM on oma olemuselt üks ohtlikumaid seksimängude liike, kuid kui tegeleda sellega turvaliselt, on ta sama ohtlik, kui hommikul koduuksest välja astumine.\nKõik tegevused ja mängud, mida ma mängin, põhinevad kokkulepetel ning alati on kasutada kaks turvasõna - üks konkreetse tegevuse lõpetamiseks ja teine kogu sessiooni lõpetamiseks. Seega pole Dominal võimalik teha kõike oma äranägemise järgi, arvestamata alluva piire. Samuti lepitakse eelnevalt kokku, mis üldjoontes juhtuma hakkab. On võimalik ka selline kokkulepe, et Domina otsustab kõik, kuid see ei tähenda seda, et ta võiks alluva elu ja tervise ohtu seada. Sellisel juhul on vastutus teise inimese eest täielikult domineerija kätes ja ta tõepoolest vastutab.\nIsegi kui mõni Mu alluvatest on avaldanud soovi minna äärmustesse, siis kindlasti ei tekita Ma vigastusi, mis vajaksid hiljem meedikute abi.\nPostitaja: Domina Frankie kell Thursday, May 03, 2012 No comments:\nSildid: BDSM, Domina, safety, turvalisus


Tartu Ülikooli tudengid osalesid Põhjala üliõpilaste programmeerimisvõistlusel | Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituut\nTartu Ülikooli tudengid osalesid Põhjala üliõpilaste programmeerimisvõistlusel\n5. oktoobril toimunud Põhjala üliõpilaste programmeerimisvõitlusel (Nordic Collegiate Programming Contest) osales see aasta viis Tartu Ülikooli võistkonda, kuhu kuulusid nii arvutiteaduse instituudi kui ka matemaatika ja statistika instituudi tudengid.\n286 võistkonna seas pälvis Tartu Ülikooli võistkond Tartu 1 parima Eesti võistkonnana 19. koha. Tartu 1 koosseisu kuulusid Tähvend Uustalu, Semjon Kravtšenko ja Joosep Näks, kes lahendasid ära 11-st ülesandest 7.\nTugeva tulemuse tegi ka võistkond UTartu #6, kuhu kuulusid tudengid Urmas Luhaäär, Martin Puškin ja Uku Hannes Arismaa. Nemad lahendasid ära 6 ülesannet ja said 63. koha. Meeskond Administration, mille liikmeteks olid Miras Kenzhegaliyev, Mykola Symotiuk ja Gaukhar Dauzhan lahendasid ära 5 ülesannet ja said 94. koha. Kohtadele 209 ja 217 jõudsid Tartu Ülikooli võistkonnad IDK ja Awkward Turtles.\nPõhjala võistluse läbimine annab võimaluse osaleda 15.-17. novembril Hollandis toimuval Loode-Euroopa piirkondlikul programmeerimisvõistlusel (Northwestern Europe Regional Contest), mille parimad võistkonnad pääsevad maailma mainekaima üliõpilaste programmeerimise finaalvõistlusele ICPC (International Collegiate Programming Contest).\n2020. aastal Moskvas toimuvat ICPC lõppvõistlust jälgivad paljud maailma tippu kuuluvad IT-ettevõtted ja seetõttu võib edukas sooritus anda osalejatele suure karjääritõuke. Eelmisel aastal esindasid Tartu Ülikooli ülemaailmsel finaalvõistlusel Oliver Nisumaa, Tähvend Uustalu ja Martin Širokov, kes jäid jagama lõpparvestuses 62. kohta.\nLisateave: Meelis Kull, Tartu Ülikooli masinõppe dotsent ja võistkondade koordinaator, 737 5434, meelis.kull [ät] ut.ee


Avaleht | Ühingust Artur Kapp Üritused | Muu tegevus | Lingid | Ajalugu | Külalisele\nElulugu | Looming | Tsitaate\nAvaleht > Artur Kapp > Elulugu\nArtur Kapp (1878–1952) on üks markantsemaid isiksusi Eesti muusika ajaloos, kes pani koos Rudolf Tobiasega (1873–1918) aluse Eesti sümfoonilisele muusikale. Tema 1899. aastal loodud avamäng "Don Carlos" (F. Schilleri draama järgi) on üheks esimeseks Eesti sümfooniliseks helitööks. Olles omandanud isakodust oma muusikalised põhimõtted, mis lähtusid eelkõige saksa klassikalise muusika eeskujudest, rikastusid need Peterburi Konservatooriumis vene muusikale iseloomulike joontega. Nii kujunes A. Kapi isikupärane jõuline väljenduslaad välja kahe erineva suundumuse vastastikusel mõjul. Tema peamiseks väljendusvahendiks sai kontrapunkt ja polüfooniline läbitöötatus. A. Kapi lemmikheliloojaks oli J. S. Bach, kelle loomingut ta hindas ja armastas üle kõige, mis avaldub ka mitmel pool tema loomingus. Suurepärase organisti ja improvisaatorina kirjutas A. Kapp orelile ka mitmed oma tähtsamad helitööd, mis kuuluvad Eesti klassikalise muusika silmapaistvamate saavutuste hulka. Olles õppinud Peterburi konservatooriumis oreli erialal, kujunes ta välja silmapaistvaks organistiks-virtuoosiks, kes esines tihti mitmesuguste orelikontsertidega ja saavutas kuulsuse suurepärase improviseerijana. Seevastu sümfoonilises muusikas lähtus A. Kapp L. v. Beethoveni ja P. Tšaikovski eeskujudest, kes avaldasid talle oma mõju nii orkestrikäsitluse kui ka muusikalise kujundlikkuse mõttes. Tegutsedes pikki aastaid dirigendina juhatas A. Kapp mitmeid nende heliloojate teoseid, mis omasid olulist tähendust tema loomingulises biograafias. Kuid A. Kapp ei olnud mitte ainult helilooja, organist ja dirigent, vaid ta oli ka silmapaistev pedagoog, kelle juures on oma muusikalise hariduse saanud paljud nimekad Eesti heliloojad (R. Päts, E Aav, E. Võrk, E. Kapp, G. Ernesaks, J. Hiob,\nV. Reiman). Kui H. Eller oli Tartu Kõrgemas Muusikakoolis tegutsedes rohkem huvitatud uuematest muusikavooludest, mis avaldus nii tema enese kui tema õpilaste loomingus, siis A. Kapi pedagoogiline tegevus Tallinna Konservatooriumis lähtus peamiselt klassikalistest suundumustest, tuginedes suures osas vaimuliku muusika traditsioonidele. Nii kujunes A. Kapp oma muusikalise tegevusega väljapaistvaks isiksuseks, kes tunduvalt mõjutas Eesti muusikakultuuri arengut käesoleva sajandi esimesel poolel.\nArtur Kapp sündis 28. veebruaril 1878. aastal Suure-Jaanis paljulapselises köstri perekonnas. Tema isa Joosep Kapp (1833–1894) oli saanud oma muusikalise hariduse Valgas Zimse seminaris ning pööras suurt tähelepanu ka noore Arturi muusikalisele haridusele. Tegutsedes Suure-Jaanis köstrina, oli Joosep Kapp laialt tuntud oma rahvavalgustusliku tegevusega. Kodus valitseva muusikalise õhkkonna mõjul hakkas väike Artur juba varakult tundma huvi muusika vastu ning isa juhendamisel alustas ta 7-aastaselt muusikaõpinguid. Koos klaverimänguga õpetas isa talle ka orelit, mis kujunes edaspidi tema lemmikinstrumendiks. Juba väikese poisina viibis Artur koos isaga kirikus ning asendas isa vajaduse korral jumalateenistustel. Suurt mõju avaldasid talle isa poolt asutatud Suure-Jaani lauluseltsi "Ilmatar" muusikaõhtud, kus esines ka "Ilmatari" segakoor. Kui ühel "Ilmatari" kontserdil esitati Händeli "Halleluuja" tema oratooriumist "Messias", siis mängis noor Artur Kapp orelipartiid. Samal kontserdil esines ta juba ka solistina olles kõigest 11-aastane. Määravaks tema edaspidises saatuses kujunes Miina Härma orelikontsert Suure-Jaani kirikus augustis 1891. aastal. Kui M. Härma oli kuulnud noore Kapi orelimängu, soovitas ta isale kindlasti saata poiss õppima Peterburi Konservatooriumi. Samal aastal asuski Artur Kapp koos isaga teele Peterburi poole, kus elas tema onu Feliks Martens. Kuigi poiss ei osanud sõnagi vene keelt, omandas ta kiiresti vajalikud oskused ja tegi kiireid edusamme. Sisseastumiseksamil pidi ta mängima J. S. Bachi ühe koraaliprelüüdi ja viiehäälse Fantaasia c-moll. Kui prof. Louis Homilius seejärel palus poisil midagi improviseerida, siis kahtles isa kas ta sellega hakkama saab. Kui aga Artur oli improviseerimise lõpetanud, olevat prof. Homilius isale öelnud: "Kallis kolleeg, te ei teagi, mida teie poeg oskab".\nÕpingud konservatooriumis kulgesid edukalt, ning Kapil polnud ka materiaalseid probleeme nagu paljudel tema kaasmaalastel, kellel polnud Peterburis lähedasi sugulasi. Pealgi sai Artur Kapp andeka õpilasena kohe ka stipendiumi. Algul õppis A. Kapp ainult L Homiliuse oreliklassis, kuid mõne aja pärast hakkas õppima lisaks ka prof. Tironi klaveriklassis. Konservatooriumi vanemal kursusel õppis ta klaverit prof. F. Cerny juures, kes pani suurt rõhku klassikalisele muusikale. Muusikateooriat õppis ta prof. A. Ljadovi juures ning harmooniat ja kontrapunkti prof. Bernhardti juures. Siin tutvus A. Kapp esmakordselt ka R. Tobiasega, kes oli temast viis aastat vanem ja oli astunud konservatooriumi juba 1893.aastal, kus ta õppis kompositsiooni ja oreli erialal. Tobiase eeskujul alustas ka Kapp komponeerimisega ja 1896. aastal valmis tal esimene suuremõõtmeline helitöö – Orelisonaat f-moll. Kuigi selles ei ilmne veel helilooja isikupära, paistab see silma oma suurepärase tehnilise teostuse poolest. 1897. aasta kevadel mängis Kapp seda üleminekueksamil viimasele kursusele, mille tulemusel N. Rimski-Korsakov tegi talle ettepaneku asuda tema juurde õppima erikompositsiooni. 1898. aastal lõpetas A. Kapp Peterburi Konservatooriumi oreli erialal, millele järgnesid mitmed kontserdid Peterburis, Moskvas, Tartus jm.\nA. Kapp astus N. Rimski-Korsakovi kompositsiooniklassi samal aastal, kui Tobias selle lõpetas. Vaatamata sellele kohtusid nad tihti, kuna Tobias töötas Peterburi Jaani koguduse koorijuhina ja organistina. Neid ühendas armastus muusika ja eriti orelimängu vastu, ning nad mõlemad olid ka väga head improviseerijad. Koos arutati palju muusikaküsimusi ja vaieldi loominguliste probleemide üle. Oma muusikalise eruditsiooni, kunstiliste veendumustega avaldas Tobias kahtlemata suurt mõju A. Kapile. Just sel ajal kirjutas A. Kapp oma I Viiulisonaadi ning mõned soololaulud, samuti esimese sümfoonilise helitöö avamängu "Don Carlos". See valmis 1899. aastal eksamitööna ning pälvis hiljem suurt tähelepanu mitte ainult Kapi loomingus, vaid kogu Eesti muusikas. Koos R. Tobiase avamänguga "Julius Caesar" kuulub see kahtlemata Eesti muusika kullafondi oma silmapaistva tehnilise teostuse ja muusikaliselt ereda materjali tõttu.\nKonservatooriumi lõputööna kirjutas A. Kapp 1901. aastal kantaadi "Paradiis ja Peri" (Miltoni järgi), mis on kahjuks läinud kaduma. Pärast konservatooriumi lõpetamist esines A. Kapp tihti Venemaal paljudes linnades mitmesugustel kontsertidel ning omandas kuulsuse suurepärase organisti ja improvisaatorina. 1903. aastal tegi Moskva Konservatooriumi direktor ja Venemaa Muusikaühingu esimees V. Safonov A. Kapile ettepaneku asuda tööle Astrahani Muusikakooli direktorina, kuhu ta asuski 1904. aasta alul. Samal aastal tutvus ta Volgal aurikuga sõites sakslanna Marie Lichtenwaldiga, kellega ta abiellus 1904. aasta sügisel (muide, ka A. Kapi ema oli sakslanna). Nende perekonnas sündis kolm last – pojad Konstantin (1906), Eugen (1908) ja tütar Elisabet (1910). Astrahanis tuli A. Kapil peale praktilise tegevuse muusikakoolis juhatada ka sümfooniakontserte ning tema korraldusel toimusid ka regulaarsed kammerkontserdid. Tihti esines ta nii Astrahanis kui ka ümberkaudsetes linnades orelikontsertidega. Neil aastail ei jäänud tal eriti palju aega komponeerimiseks. Siiski kirjutas ta 1905. aastal ühe oma kõige mõjuvama helitöö "Viimne piht" viiulile ja orelile, mis haarab oma sügava usulise tundega. Hiljem kasutas helilooja seda pala oma oratooriumis "Hiiob". Astrahanis elades ei katkestanud helilooja aga sidemeid kodumaaga, mida ta korduvalt külastas. Nii juhatas ta 1909.a. Tartu Muusikapäeval sümfooniakontserti. Järgmisel suvel kutsuti ta juhatama Tallinna VII Üldlaulupeo puhul korraldatud sümfooniakontserte.\nNeil aastail loodud teostest kujunes üheks väljapaistvamaks kantaat "Päikesele", mis on loodud "Estonia" teatri avamispidustusteks 1913. aastal.\nPärast kommunistide võimuhaaramist muutus A. Kapi elu Astrahanis väga raskeks.\nPunase terrorireziimi ja massiliste hukkamiste läbi kaotas A. Kapp mitmed oma sõbrad ja tuttavad. Valitses nälg ja kaos. Lisaks kõigele sellele süvenesid ka perekondlikud lahkhelid, mille tulemusel abikaasa lahkus A .Kapi juurest koos poja Konstantiniga, kuna noorem poeg Eugen ja tütar Elisabet jäid isa juurde. Nendes tingimustes oli A. Kapp sunnitud tegema ümberkorraldusi ka temale alluvas Astrahani Muusikakoolis. A. Kapp on selle kohta meenutanud: "Muusikakool läks kommunistliku hariduse komissariaadi kätte. Mind jäeti muusikakooli juhatajaks ja nimetati emissariks. Organiseeriti "Rabis" s.t "Rabotniki Iskusstva". Sinna koondati näitlejaid, muusikuid, teatriteenijaid, tantsijaid - kuni kabaree ja tsirkuse akrobaatideni ja klounideni. Minule "usaldati" muusikaosakonna juhtimine. Tuli juhatada sümfooniakontserte ja korraldada kammermuusika õhtuid. Ise pidin ettekantava teose kohta rahvale seletusi andma. Samuti pidin miitingul orkestrit juhatama. Honorariks sai iga tegelane pool naela teevorsti. Raha muutus peaaegu väärtusetuks. Osta ei saanud midagi. Anti kooperatiivist kaardi järele. Et mitte viimast paari saapaid ära kulutada, käisin pasteldes. Väike 8-aastane tütar Eliisabet oli mulle siis perenaiseks. Meie leivanorm oli – tütrele kolmveerand naela ja minule kui juhtival kohal seisval isikule üks nael päevas. Võtsin enamlaste ajal s.o kahe ja poole aasta jooksul kaks ja pool puuda maha. Enamlased pidasid mind suureks revolutsionääriks, et kirikus kontserte korraldasin. Mõned palusid ka tantsijaid kirikusse tuua. Puiklesin vastu: eks pärastpoole näeme! Rahvast käis kontsertidel palju. Nad kõik otsisid meelerahu pärast enamlaste pealetungi, kus Astrahani elanikel tuli palju kannatada. Kurb elu mu ümbruses mõjutas mind kirjutama sümfoonilist poeemi "Hauad "."\nSellel ajal valmis ka tema Keelpillide kvintett cis-moll, mis osutub oma pingelise arengu ja tunglevusega üheks A. Kapi tähelepanuväärsemaks helitööks.\nSelle esiettekande järel 1918. aastal kirjutas arvustaja, et "See teos on tulvil mingeid läbielamusi. On kuulda sünget meeleheidet, siis kergendusohkeid, siis jälle täielikku lootusetust." Kahtlemata oli ka see teos eelkõige oma ajastu probleemide väljendaja. Neil aastail kirjutas A. Kapp ka enamuse oma koorilauludest ning patriootliku kantaadi "Ärka rahvas", milleks andis inspiratsiooni Eesti iseseisvuse väljakuulutamine 1918. aastal. Väljapaistvat kohta A. Kapi loomingus omavad ka tema soololaulud, mis pälvivad suurt tähelepanu oma väljendusrikkuse ja otsekohesusega. Kahjuks on A. Kapi vokaallooming jäänud teenimatult unustusse ja vääriks kindlasti palju suuremat tähelepanu.\nPärast Tartu rahulepingu sõlmimist Venemaaga, tehti A. Kapile Eesti esindaja poolt Moskvas ettepanek kodumaale pöördumiseks. Kuna "Estonia" teatri dirigent Raimund Kull oli sõitnud välismaale, siis kutsuti A. Kappi "Estonia" teatri dirigendiks, millisel kohal ta tegutses kuni 1924. aastani. Samal ajal juhatas ta ka arvukalt sümfooniakontserte ning alustas oma pedagoogilist tegevust Tallinna Kõrgemas Muusikakoolis. Kui 1925. aastal see reorganiseeriti konservatooriumiks, omistati A. Kapile professori tiitel. 1927. aastal abiellus A. Kapp teistkordselt – Gertrud Ruckteschelliga, kes oli lõpetanud Peterburi Konservatooriumi pianistina. Kuna töö teatris segas tunduvalt tema loomingulist tegevust, siis loobus A. Kapp 1924. aastal dirigendi kohast ning pühendus heliloomingule. Selle tulemusel kirjutas ta neil aastail oma kõige silmapaistvamad ja kaalukamad helitööd. Kuna õppetöö konservatooriumis võttis palju aega, ega võimaldanud süveneda loomingulisesse töösse, valmisid A. Kapi suurteosed enamasti suvevaheaegadel. Nii kirjutas ta 1924. aasta suvel Liivamäel oma Sümfoonia Nr 1 f-moll (mille pühendas Beethoveni 9-nda Sümfoonia 100-ndaks juubeliks). Aastail 1926–1929 valmis Liivamäel ka tema loomingu peateos – oratoorium "Hiiob", mille esiettekanne 1931. aastal kujunes Eesti muusikaelu suursündmuseks. Sellel kontserdil viibis ka president Konstantin Päts ja A. Kapile annetati kujur H. Halliste poolt valmistatud A. Kapi büst ning suur tammepärg.1934. aasta suvel, viibides looduslikult kaunis Toilas, valmis tal Orelikontsert N .1 teemale EAHS, mille ta pühendas Eesti Akadeemilise Helikunsti Seltsile. Järgnevail aastail valminud teostest tuleks eraldi veel nimetada Andante ja fugaato keelpilliorkestrile (1935), sümfoonilist poeemi "Saatus" (1939), Fantaasiat viiulile ja orelile (orkestrile) teemale BACH (1942), jt. Nende helitöödega tõusis A. Kapp Eesti heliloojate esiritta. Väljapaistvaks suursündmuseks A. Kapi loomingulises biograafias kujunes 1938. aaastal Artur Kapi nimeline muusikahooaeg, millega tähistati helilooja 60-ndat sünnipäeva. Oma ulatuselt kujunes see tegelikult A. Kapi muusika festivaliks, kus terve hooaja kestel esitati A. Kapi ja tema õpilaste E. Aava, R. Pätsu, G. Ernesaksa, E. Kapi jt helitöid. A. Kapi nimelisel muusikahooajal kanti ette tema helitöid mitte ainult Tallinnas, vaid ka mitmel pool üle terve Eesti. Muusikapidustuste raames kõlas ka tema loomingu kõige väljapaistvam suurteos, oratoorium "Hiiob". Helilooja juubelikontserdil "Estonia" kontserdisaalis kanti suure menuga ette tema kantaat "Päikesele". See kontsert kujunes A. Kapi kogu loomingulise tegevuse kõrgpunktiks, millega väljendati austust ja lugupidamist Eesti ühele väljapaistvamale heliloojale, kelle loominguline tegevus oli avaldanud suurt mõju Eesti muusika arengule.\nPärast Eesti teistkordset okupeerimist nõukogude vägede poolt, vabastati A. Kapp Tallinna Konservatooriumi õppejõu kohalt ja ta asus elama oma sünnikohta Suure-Jaani, kus ta suri 14. jaanuaril 1952. aastal.\nA. Kapi helilooming on väga rikkalik ja mitmekülgne. Kõige märkimisväärsemad on tema loomingus sümfoonilised helitööd, millest tuleks nimetada avamängu "Don Carlos" (1899), sümfoonilist prelüüdi "Hauad" (1917), Prelüüdi tšellole ja orkestrile (1918) Sümfooniat Nr.1 f-moll (1924), Sümfoonilist poeemi "Saatus" (1939), Sümfoonilist allegro’t (1939), vokaalsümfoonilistest teostest oratooriumit "Hiiob" (1929), kantaati "Päikesele" (1912), kantaati "Ärka rahvas" (1919), instrumentaalkontsertidest Orelikontserti Nr 1 (1934), Fantaasiat viiulile ja orkestrile BACH (1942), Kontsert-Rapsoodiat klaverile ja orkestrile (1943). Tähtsat kohta A. Kapi loomingus omavad arvukad oreliteosed nagu Orelisonaat Nr 1 f-moll (1896), Koraalivariatsioonid (1902), Tokkata (1932), kuus koraaliprelüüdi (1932), Koraalifantaasia (1932), jt. Lisaks on ta kirjutanud mitmesugust kammermuusikat nagu Viiulisonaat (1898), "Viimne piht" viiulile ja orelile (1905), Keelpillide kvintett (1918), arvukalt soololaule ("Metsateel", "Kütkes", "Ei tuul, mis lendab", "Ärge võtke", "Mets kohas", "Latvade kõne", "Sa oled mu südame suvi" jt) ning koorilaule ("Minu süda", "Palumine", "Ääretasa täis mu süda", "Sügisene mets", "Pühendan sind looks ja lauluks", "Sa püha eluallikas", "Üles, üles hellad vennad", "Püha paik" jt). Kuigi Artur Kapi looming jäi nõukogude okupatsiooni tingimustes küllaltki tahaplaanile, omavad paljud tema suurteosed väljapaistvat kohta eesti muusika ajaloos.\nAvaleht | Ühingust | Artur Kapp | Üritused | Muu tegevus | Lingid | Ajalugu | Külalisele\n© Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing


www.militaar.net • Vaata teemat - Kummaline teade Klooga koonduslaagri kohta\nTänane kuupäev 16 Okt, 2019 7:56\nKummaline teade Klooga koonduslaagri kohta\nPostitatud: 08 Apr, 2008 10:49\nSiit siis mõni pilt väidetavalt Klooga laagrist.\nPostitatud: 24 Apr, 2008 12:43\nLiitunud: 23 Dets, 2006 15:07\nAasta 1943. Gattšina lähedal asuv eestlaste küla.\nSakslased andsid käsu kõigil hommikuks raudteejaama minna. Kaasa võis võtta ainult 15 rubla.\nKõik seal elavad Eestlased ja Soomlased pandi looma vagunitesse ja rong sõitis Narva. Seal seisis mitu päeva. Osa lapsi võeti rongilt maha ja viidi Saksamaale.\nEdasi läks sõit Narvast Klooga koonduslaagrisse.\nKellel vähem lapsi oli need võtsid Eestlased omale töölisteks, keda ei võetud, neil läks halvemini - lasti maha ja põletati ära.\nSeda lugu kuulsin ma ühelt pääsenult. Siis oli ta küll ainult 2 aastane.\nOskab keegi seda kommenteerida, või on ka sellest kuskil kirjutatud.\nHuvitab just see osa, et seal Kloogal põletati ka eestlasi.\nPostitatud: 24 Apr, 2008 13:14\nMidagi vastab tõele, nagu rahvajuttudes ikka. Vastab tõele see, et sakslased "kolisid" Leningradi oblastist eestlasi ja soomlasi Eestisse. Soomlased läksid siit lepingu alusel Soomega edasi sinna, eestlased jäid siia. Enne olid sõjapõgenike karantiinlaagris (mitte surmalaagris!) Kloogal. Ikkagi laager, sõja aeg ja haigused, mistõttu suremus oli laagris keskmisest kõrgem. Aga sihilikult neid Leningradi oblastist tooduid (toodi vist ka läheneva Vene rinde eest) ei hävitatud. Ingerlased anti kui nõukogude kodanikud Soome poolt 1944.-1945.a. N.Liidule välja, kes lubas nad viia tagasi kodukohta Leningradi oblastis, aga vaguniuksi ei tehtud enne lahti kui Jaroslavli jne. oblastis. Sealt said nad 1946.a. tulema (või tulid ära ilma loata), põikasid kodukohast läbi, leidsid venelased eest, kes neil kaduda käskisid - ja kuna olid juba Eestis olnud, tulid paljud neist taas Eestisse.\nTeema pealkiri: klooga\nPostitatud: 24 Apr, 2008 14:28\nTunnen isiklikult nii mõndagi eestlast (ka ingerlast), kes selle vaevateekonna Gatđinast Eestisse läbi tegid. Koolilastena nad mäletavad sündmusi üsna täpselt, teavad ka sugulaste ja oma küla inimeste lugusid, mingist mahalaskmisest ja Klooga laagrist pole küll juttu olnud.\nPostitatud: 24 Apr, 2008 14:49\nIngerlased vähemalt Kloogal olid. Eestis pole Klooga dokumente säilinud, aga Soome Rahvusarhiivi dokumentides on kirjas, kus nad enne Soome saabumist olid. Kloogal oli minu teada mitu laagrit, ei olnud ainult see laager, mille asukad lõpuks halgudega vaheldumisi riita laoti. Mõned ingerlased on nende Soome dokumentide alusel Saksast valurahagi saanud (Klooga!), aga siis taibati seal, et see pole see ja enam neile ei makstud.\nPostitatud: 24 Apr, 2008 15:01\nIngerlastest veel niipalju, et mitte kõik ei läinud Soome Klooga kaudu. Osa olid ka Paldiski lähedal Põllkülas, kus peaks olema isegi mälestuskivi laagris surnud ingerlastele.\nPostitatud: 28 Apr, 2008 16:29\nMis puutub fotosse, siis on seal üks söestunud ront täiesti tervete inimeste vahel. Kuidas inimestel, kui nad kõik olid naftaga üle kallatud ja põlema süüdatud, pole vähimatki põlemisjälge. Kas virnad laoti ümber? Miks ja kelle poolt? Või polnudki algul üldse mingeid virnu olemas ja need tehti hiljem?\nKuskilt on jäänud kõrvu väide, et ajakirjanikud ja manukad lasti laagrisse alles mitmeid päevi hiljem, kui Punaarmee sinna jõudis? Miks?\nSeda olen ka mina kuulnud (kurat teab kust siis). Loogiline seletus sellele: taheti tuua ilusat näidet fašistlikest röövvallutajatest ning tassiti kokku niipalju surnuid (ja miks ka mitte - toodeti ehk ka juurde ettesattunud vaenulikust elemendist?), kui ümberringi võtta oli. Nii need riidad suuremaks said ja sealt ka need erinevused põlenud ja põlemata osades.\nPropaganda on tööstus kus ei põlata ühtegi asja ära. Tuletagem meelde klassikalisi näiteid holocausti seeria fotodest mida rahasaamise eesmärgil on kasutatud ning aastakümneid hiljem on kibedalt kas hilisemast ajast pärinevaiks või retušeeringuteks - montaazideks tunnistatud. No kasvõi siis kuulus kolmik: ema sülelapsega ja neid elajalikult sihtiv püssimees. Teine näide, mis kohe meenub on 1947-ndal (või oli see veelgi hiljem?)aastal käiku läinud reisirong mille kõrval seisab loomavagunitega rong. Pildi all tavaliselt umbes sellises stiilis kiri:"Juute viiakse surmalaagrisse".\nTehke omad järeldused fototöötluse/lavastuse võimalikkuse kohta nondel aegadel. Kõike EI tasuks päris 1:1-le võtta.\nPostitatud: 28 Apr, 2008 18:00\nCanislupus kas sa teaksid öelda viidet tolle emat ja last sihtivast sõduri foto töötlemisest? Vai keegi teab mingit linki anda taolistest võltsimistest? Tänud!\nPostitatud: 28 Apr, 2008 21:43\nhttp://www.zundelsite.org/english/antip ... wiesenthal on üks tore ja ekstreemseim koht, kuhu on taolisi pilte üles riputatud. Iseasi, kui adekvaatne see jutt alati on kuigi samas võtmes - tõsi, pisult viisakamalt - arutatakse mujalgi nendesamade piltide üle.\nSisuliselt sama asi mis RIF seebigagi - vaikselt ja häbelikult ära unustatud asjad. Kes teab, palju selliseid asju NSV ajalooski kohtab...\nEnt sõduriga läheb aega. Ei leia hetkel kuigi kusagil oli pisike nupuke tollest asjast küll. Sisuliselt olla mõned aastad tagasi kusagil Prantsusmaal toimunud fotonäitusel hakatud asja analüüsima varjude jne. järgi ning sealt see protsess algas edumeelsema enamuse meelehärmiks.\nEnt kui palju ei viitsi otsida, siis googelda holocaust fake või wiesenthal fake. Tuleb nii mis koliseb.\nSeegi meeltkosutav lugemine mida soovitan sest seal on nüanssidesse ja detailidesse laskutud. Ehk siis puust ette ja punaseks.\nPostitatud: 28 Apr, 2008 22:17\nHuvitav - kui Kloogal kedagi ei põletatud - miks mäletavad siis seal kandis viibinud inimesed kirbet põlemise lõhna?\nNarva pataljoni veteran Heino Ridbeck:\nSama päeva õhtupoolikul saadeti mind üht noorsõdurite rühma Kloogale viima, ise pidin järgmisel päeval Paldiskisse tagasi pöörduma. Liikusime kõigepealt Laokülla ja videvikus jõudsime Kloogale. Meiega koos tuli minu koolivend Padiselt, Soome vänriku vormis Arved Viirlaid. Ei mäleta, kas ta Kloogale tuli, sest tal oli kavatsus vahepeal kodus ära käia. Kloogal oli tunda kirbet suitsuhaisu ning kuulda lühikesi püstolkuulipilduja valanguid.\nSarnaseid mälestusi on ju teisigi.\nPostitatud: 29 Apr, 2008 7:35\nMa ei väidagi et kedagi ei põletatud. (peab vist ikka lihtlauseid kasutama...) Lihtsalt sai toodud tilluke näide fotodega manipuleerimise kohta ning minu enda poliitiliselt ebakorrektne arvamus mis seal peale vabastamist toimuda võis. Ent mis fotodesse puutub, siis mida rohkem sellist asja välja ujub, seda rohkem muutun ma skeptiliseks ametliku ajaloo suhtes.\nPostitatud: 01 Mai, 2008 14:37\nKrt, kas jälle Leiba Bronshtein uue aliasega välja ilmunud? Kinnitan kogu täiega - kuna enne Soome minekut olid seal kandis karantiinlaagris mu vanaema, ema, tädi ja kogu muu vahmiil - kõik eelpool kirjutatu on vale.\nPostitatud: 21 Juun, 2008 9:03\nVene keeles, kuid teise nurga alt.\nVädetavalt on tegemist puhtakujulise propagandafotoga, mis ollaq tehtud kusagil 1942-43. Autor ja koht teadmata.\nPostitatud: 21 Juun, 2008 9:08\nSelle saidi autor on tuntud hulluke. Tekst on iseenesest hüsteeriline sõim.\nPostitatud: 05 Veebr, 2011 22:18\nleidsin interneeduse avarystest juhtumisi sellise foto:\nBurnt bodies at the Klooga concentration camp, Estonia


Ametiisik - 297 õppematerjali - Annaabi.ee\n" ametiisik" - 297 õppematerjali\nametiisik on korruptsioonivastase seaduse mõistes riigi või omavalitsuse ametnik või tema ülesandeid täitev koosseisuväline teenistuja, kellel on õiguspädevus vastu võtta teistele isikutele kohustuslikke otsuseid, teha toiminguid, osaleda riigi- või munitsipaalvara erastamise, võõrandamise või kaustusse andmise otsuste tegemisel.\nKas rahaga ostetav on tänases Eestis olulisem kui ausus ja seaduslikkus?\nKas rahaga ostetav on tänases Eestis olulisem kui ausus ja seaduslikkus? Arvan, et selle teema puhul on kohane aluseks võtta politseide altkäemaksu võtmise skandaal, kuna selle avastamine oli alles hiljuti. Minu arvates selle avastamine ei õpetanud kõiki altkäemaksu võtjaid ja nad tegelevad sellega edaspidigi. Mis on üldse altkäemaks? Altkäemaksu andmine...\nParlament ja valitsus\nMõisted: Parlament seadusandlik võim Valitsus täidesaatev võim Kohtud kohtuvõim Võimude lahusus ja tasakaalustatus demokraatliku valitsemise põhimõte, mille kohaselt võim jaotatakse seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu vahel Föderaalriik need riigid, kus piirkondadel on oma elu korraldamisel suurem vabadus Unitaarriik ehk ühtne riik riik, kus kohaliku elu määrab põhijoontes keskvalitsuse poli...\nRISTIUSK (kristlus, kristlased) Jaguneb kolmeks põhisuunaks (katoliiklus, õigeusk, protestantism) ja paljudeks usutunnistusteks. Arenes judaismi ühe sektina, (rajajaks Jeesus Kristus?). Pühakiri - Piibel, koosneb Uuest ja Vanast Testamendist.Vanasse Testamenti kuuluvad juudi Piibli 39 raamatut. Uus Testament koosneb 27 raamatust, mis jagunevad nelja ossa. 1) Neli eva...\nInimeste õigused, kohustused ja vabadused\n(Indek Teder) Kohtunik  jurist, kes teostab õigusmõistmist. Advokaat  jurist, kaitsja, kelle ülesanne on süüaluse kaitsmine kohtus. Prokurör  riiklik süüdistaja, kelle ülesanne on kohtualuse süü tõestamine. Kohtukaasistuja  EV kodanik, kes aitab kohtunikku otsuse langetamisel. Ombudsman  õiguskantsler. Apellats...\nParlamendi valib demokraatlikus riigis rahvas. Ülesandeks on esindada poliitikas mitmesuguseid ühiskonnagruppe ja vaateid. Teine funktsioon on arutada ja tasakaalustada erinevaid vaateid. Tähtsaim ülesanne on seaduste vastuvõtmine. Järgmine funktsioon on valitsuse ametissepanek ja kontroll tema tegevuse üle. Riig...\nVariant - Liivi sõda: 22 jaanuar 1558 Wolter von plettenberg(1494-1535) liivi ordu ordumeister, tajus vene ohtu. 1502 tungis ta Oma vägedega pihkvasse, suurem lahing oli smolino järve ääres kus venelased sunniti taand Ivangorodi linnus 1492. sõlmiti vaherahu ja seda pikendati juhul kui kastakse tartu maks. Seda võib pidada sõja ettekäändeks. 1558 jaanuar algas sõda, tungiti tartu piisko...


Viinaköögi tööliste majas käib jälle töö - Tänane leht\n25. juuli 2016, 14:16\nSihtasutuse Luke Mõis juhataja Gea Järvela ütles, et hiljuti uue katuse alla saanud viinaköögi tööliste maja alumisele korrusele tuleb tulevikus käsitöökoda, ülemisel korrusel saavad külalised näiteks üht-teist õppida töötubades või süüa. FOTO: Sille Annuk\nTäie hooga töötanud viinaköögid kosutasid Eesti mõisnikke ning mõisaid kõvasti 18. sajandi lõpus, 19. sajandi alguses. Naljaga pooleks võib öelda, et nüüd tahab Nõo lähistel asuvat Luke mõisat taastav-edendav sihtasutus oma viinaköögi jäänused jälle raha teenima panna.\n«Kui selle mõttega välja tulin, hakati siin rääkima, et Gea on püstihull – tahab kokkukukkuvat hoonet taastada,» muigas sihtasutuse Luke Mõis juhataja Gea Järvela. «Aga kui me laseme sel hoonel kokku kukkuda, siis on see jäädavalt kadunud, mitte keegi ei ehita tänapäeval enam selliseid maju.»\nKõnealune hoone on suure mõisapargi servas asunud viinaköögi tööliste maja. Viinaköök ja paljud teisedki Luke mõisa hooned hävisid viimase sõja lõpus. Pärast sõda olid majakeses mõned korteripugerikud, viimased paarkümmend aastat seisis koht tühjana ja lagunes.


Tänane kuupäev 20 Jaan, 2022 5:48\nFoorum: Ost & müük Teema: M- Saksa pannal Got Mit Uns + nahkvöö 105 cm\nTeema pealkiri: Re: M- Saksa pannal Got Mit Uns + nahkvöö 105 cm\nPostitatud: 07 Okt, 2020 20:52\nLuftwaffe pannalt pole pakkuda?\nPostitatud: 07 Okt, 2020 3:26\nKuna silla eksistents pikemaks venis, siis äkki tuleb kõnealla näiteks 43/44 talv ja jõejääpealt opereerimine? Saaks kasutada kuivamaa tõstemehhanisme jne. Pakun et metsategu ja palgivedu niikuinii tehti just selle talve lumega. 1944 aasta alguse talvel tegi Punaarmee lennuvägi veebruaris kogu Narv...\nPostitatud: 03 Okt, 2020 20:20\nPaar pilti veel mis sealt kaasa sai võetud\nPostitatud: 03 Okt, 2020 19:56\nSai käidud selles kuuris kolamas millest siin eelnevalt juttu oli vanadest mutrivõtmetest.oleks tarvis tuvastada kett,guuglist ei leia miskit keti kohta, ketil kirjad KOBO Germany ja Wippermann.\nPostitatud: 02 Okt, 2020 6:56\nretti, sa oled juba siin teemas kaks korda mööda magu saanud! Arvad ikka, et fotod pole tehtud Kavastus? Võrled fotot kus hoone A on 44 aasta fotol ja 84 aasta fotol pole. Selle ajaga võib muutuda palju maastikul. Kavastu mõis enne pommitamist ja pärast pommitamis siis võrdlesid puid põõsaid mis oli...\nPostitatud: 27 Sept, 2020 20:30\nMõned leiud veel Sõmerpalu raudteejaamast\nPostitatud: 26 Sept, 2020 21:20\nHuvitav, kuhu see teema lõpuks välja viib? Naeruväärne juba. Varsti menetletakse mis meeste nimed kes sillal, kuhu suunas jõgi voolab jne aga no eks paistab.ise ei viitsi seda teemat enam jälgida\nPostitatud: 24 Sept, 2020 21:07\nSõra taoline ese vajaks tuvastamist?\nPostitatud: 22 Sept, 2020 20:06\nÜks tundmatu hülss, põhjast ei loe kahjuks midagi välja, ava on pealt 25mm.\nPostitatud: 14 Sept, 2020 19:52\nVanamees läheb põõsastesse pissile ja saab mesilase käest otsa peale nõelata. Paneb siis suure kisaga aita ja torkab otsa leevenduseks hapukoore sisse. Eit ka suure kisa peale vaatama, et mis ometi juhtunud on. Läheb siis aida alla ja näeb: vanamees põlvili hapukoore nõu ääres, till hapukoores! Eit ...\nFoorum: Ost & müük Teema: O: VW Iltise\nTeema pealkiri: Re: O: VW Iltise\nPostitatud: 13 Sept, 2020 21:12\nhttps://www.facebook.com/groups/1886800 ... 458498950/\nPostitatud: 09 Sept, 2020 21:39\nTeame isegi, et tegemist vene lennukiga mis alla kukkus. Ise pakun Yak3 aga kindel pole\nFoorum: Ost & müük Teema: M. Saksa 1941 a katelok CFL koos rihmaga\n4. leht 11-st [ Otsing leidis 155 vastet ]\nMine lehele Eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ... 11 Järgmine