Juhtimiskool 2012 otseülekanne - DD juhtimisportaali lugude arhiiv\nJuhtimiskool 2012 otseülekanne\nPildi õiguste omanik National Geographic\nSiia tuleb homme alates 10st hommikul väike “otseülekanne” Noorte Liidrite juhtimiskoolist. Saab lugeda põnevamaid ütlemisi koolitajatelt, pilte näha ja palju muud 🙂\nOtseülekannet kirjutab Martin Noorte Liidrite meeskonnast. Oodatud on ka arutelu kommentaarides või Facebookis!\nEsimene päev ja ettevalmistused\nKell on 9:22 ja kõik on valmis. Esimesed osalejad on juba registreerunud (45 minutit varem kohal juba! :)).\nEsimene sessioon ja coachiga tutvumine\nMõtlesime pikalt, mis võiks olla esimene energiaharjutus (et saaks hommikul vere käima), kuid ei tulnud ühtegi head mõtet. Selle asemel andsime hoopis pooltele osalejatele numbrid ja teisele poolele samad numbrid ning siis lasime enne tutvumist kõigil leida teine inimene, kel on sama number mis temal – ja 10 minutit ringijooksmist tehtud!\nAvamisel tutvustas Meeli seekordseid reegleid, laias plaanis – ei maksa läbustada, arvutid ja mobiilid välja, saabuda õigeaegselt ning suhelda võõrastega. Samuti rääkis ta kavast, coachingust Juhtimiskooli jooksul ning võimalusest esitada küsimusi kolmandal päeval intervjueeritavatele juhtidele (Riina Varts, Andres Susi, Alar Karis).\nPärast seda algas oma coachiga tutvumine. Räägiti lapsepõlveunistustest, sellest, mida praegu elult oodatakse, miks Juhtimiskooli tuldi, oma juhtimiskogemustest ja paljust muust. Siin on võib-olla ka õige koht selgitada veidi, milles see coaching Juhtimiskoolis seisneb. Põhimõtteliselt on igal osalejal üks coach (kellele ka tema ise samal ajal on coach). Selle inimesega räägitakse alati kui on vaja koolituste jooksul ühe inimesega rääkida ning see on see inimene, kes tagasisidestab arenguvajaduste kaardistust ning viimasel päeval juhi arengu plaani. Samuti on soovitav leppida kokku coachiga ka üks järelkohtumine pärast Juhtimiskooli.\nEsimene koolitus – Vahur Murutar: “Enda juhina kaardistamine”\n“Noorte juhtide põhiküsimus- mida see juht siis tegema peab?”\nVahur Murutar on üks lahe koolitaja, selle sõna kõige paremas mõttes. Rahulik, avatud ja sõbralik. Koos temaga teevad osalejad oma kõige olulisema tegevuse Juhtimiskooli jooksul – kaardistavad oma arenguvajadused juhina. Need on need asjad, mida kolme päeva koolituste jooksul arendada püütakse.\nMurutar ütleb, et Kotteri järgi on juhtimine lihtne:\n1. Mida on vaja teha.\n2. Leida inimesed selle tegemiseks.\n3. Vaadata, kas see saab tehtud.\nJa kui need on tehtud, siis ongi valmis.\nSiin on 9 juhirolli (mida osalejad kaardistavad):\nVisiooni ja strateegia loomine\nJuhi probleem visiooni ellu viimisel – see on juhi oma. Inimestele ei meeldi kellegi teise visiooni ellu viia (vähemalt mitte eriti entusiastlikult). Selleks, et sellest probleemist üle saada on mõistlik kutsuda inimesed kokku ja nendega KOOS visiooni strateegiaid luua. Brainstorme, planeerimiskoosolekuid jne.\nKunagi ei ole resursse, kompetentse, aega piisavalt. Pikemaajalisem planeerimine, mis strateegia järgi luuakse, on keeruline kunst. Vaja on häid planeerimsoskusi – muidu tekivad tagasilöögid. Plaan B-d on ka kasulikud.\nOrganiseerimine ja mehitamine\nSelle abil luuakse struktuur organisatsiooni, värvatakse, jagatakse töö. Kuidas inimesi korraldada. Kuidas talendikaid inimesi saada oma organisatsiooni ja neid hoida ning arendada. Kui palju me delegeerime otsustamist allapoole?\nKommunikeerimine ja veenmine\nRääkimine, rääkimine, rääkimine. Oma organisatsiooni sees kõigile kõike selgitada, et info liiguks ja kõik oleks selge. Et saavutada pühendumus. “Hästi suur vahe on organisatsioonidel, kus inimesed pühenduvad ja kus ei pühenduta.” Pidevalt luuakse imidžit, et meil on kõik hästi.\nDelegeerimine ja võimustamine\nKuidas anda inimestele vastutus ja volitused? Delegeerimine ei ole see, et annad töö ära ja ootad, et tulemus lauale toodaks. See on tegelikult ka jälgimine ja aitamine ja takistuste eemaldamine. Eesmärk on tekitada tunne, et inimene on võimeline ning suuteline tegema ja tundma sellest rõõmu. Et tekiks oma initsiatiiv – tuleksid ütlema, et äkki võiks muuta plaane, teha teisiti jne – aga see on hea!\nMotiveerimine ja inspireerimine\n“Tavaliselt kui küsida, et mida juht peab tegema? Siis vastus on, et peab kontrollima.” Tegelikult on olulisem see, kuidas säilitada inimestel indu – kuidas teha nii, nagu Juhtimiskooli videos oli, et töö oleks see “täiega elamine”?\nJuhid tavaliselt räägivad selle punkti all peamiselt rahast. Kuid see on tegelikult pigem organiseerimise valdkond. Tegelikult on olulisem see, et kuidas sa suudad inimeste tundeid äratada – et neil tekiks tugev kuuluvustunne, et nad oleksid oma organisatsiooni ja selle saavutuste üle uhked. Et inimesed tunneksid, et see, mida nad teevad on tähtis. Väga oluline on ka eneseteostus – kas ma arenen oma tööl selleks inimeseks, kelleks saada tahan/kes olla tahan.\nInspireerimise teema on pigem tunnete teema. Juht ise peab ka seda kõike tundma.\nMonitoorimine ja kontrollimine\nSee on teema, mille üle on palju vaieldud. Kui uurid ja küsid, siis võtad tegelikult teiselt veidi vastutust ära. Ja lõpuks ei hakatagi enne tegema, kui juht tuleb kontrollima. Seega tuleb kontrollida nii, et keegi ei tunneks, et teda kontrollitakse.\nLaias plaanis on hea teha nii, et see, kes teeb räägib ise kuidas tal läheb – loo selleks kohti!\nProbleemide ennetamine ja lahendamine\nProbleemide pidev avastamine ja nendega tegelemine on oluline tegevus. Hea on probleemid avastada enne, kui on tähtaeg või töö juba peaaegu valmis – mida varem avastad, seda lihtsam ka lahendada. Probleeme on muidugi raske nähakui nad väikesed on.\nVäga paljud juhid on just võimekad suured probleemide lahendajad – selle pärast neid ka austatakse ja juhiks valitakse. Samas on see ka ohtlik, sest kui jääd sellesse rolli kinni, et sina oledki probleemilahendaja, siis hakkad lõpuks ise probleeme tekitama, mida lahendada. See võib organisatsioonikultuuri tugevalt räsida. Parem on ikkagi see, kui välistatakse probleemide liiga suureks kasvamist – ennetamine.\nProbleemid tekivad siis, kui inimesed on üksi jäänud. Hea oleks, kui inimesed saavad oma tööd vahel teistega arutada – lahendused tulevad palju lihtsamini. Ennetab paljusid probleeme.\nUute juhtide kasvatamine\nPõhimõtteliselt võiks seda teha kõigi teiste tegevuste juures. Siin on keeruline koht – kui juhid kardavad oma alluvaid, et võtavad oma koha ära, siis nad ei arenda neid juhtidena ja see on organisatsioonile väga halb. Tuleks saavutada turvatunne juhtidele, et keegi ei pea kartma oma koha pärast.\nKõige lihtsam on märgata juba värbamise juures juhipotentsiaali.\nMõnikord on ka näiteks valida, et kas teha näiteks 1 või 2 meeskonda ja kui on selline koht, siis on parem teha kaks – keegi saab jälle juhtimiskogemust ja oma võimekust kasvatada.\nÜks tüüpiline mõtlemisviga on ka see, et las inimene kõigepealt õpib oma spetsialistioskuse selgeks ja siis las saab hiljem juhuks. Kuid see sageli ei tööta, spetsialistid harjuvad oma rolliga ära ja ei taha enam juhiks saada ühel hetkel.\nPärast enda arenguvajaduste kaardistamist said siis kõik osalejad oma coachile sellest rääkida. Pärast seda lugesime saalis ka kokku, millised valdkonnad on osalejatel kõige rohkem arendamist vajav. Planeerimine ja kommunikeerimine olid üsna “populaarsed” probleemid, kõige rohkem tundsid osalejad aga, et oleks vaja arendada oma delegeerimise ja motiveerimise oskusi.\nJa siis lõuna! 🙂\nTeine koolitus – Elmo Puidet: “Organisatsiooni arendamine”\nKõik on järgmiseks koolituseks valmis. Lihtsalt infoks siis kõigile, kes meid jälgivad kaugemalt – teine koolitus toimub uues ruumis, kus on parem teha grupitöid. Vot selline üritus on meil siis 🙂\n“Kiitke neid, kes õigel hetkel liigse ülesande endalt ära annavad.”\nElmo alustab sellest, et teda kutsuti rääkima organisatsiooni arendamisest, kuid et tegelikult saab organisatsiooni arendada läbi inimeste!\nEsimese asjana jagasime koolituse alguses kõik osalejad gruppidesse (keda Juhtimiskooli jooksul nimetame kodugruppideks) ning kõigepealt tutvuvad osalejad üksteisega.\nOsalejad rääkisid veidi sellest, mis on nende ootused koolitusele – palju öeldi “uusi ideid”. Elmo kommenteeris seda veidi mõttega, et tegelikult inimesed ei ole väga palju ajaloo jooksul muutunud ning seega on ka inimeste juhtimise juures tegelikult väga vähe tegelikult uut (enamus uued teooriad, mudelid on lihtsalt taasavastatud vana). Küll on aga uusi ideid vaja, kui keskkond muutub (näiteks tuleb mobiil või internet).\nKes vastutab organisatsioonis strateegilise planeerimise eest? Organisatsiooni liikmetelt on oluline saada sisend (selles osas, kus räägitakse ideedest, visioonist, SWOTist ja strateegilistest valikutest). Kui organisatsioonis on üle 100 inimese, siis aktiivsete inimeste arv langeb väga kiiresti. Edasi, tegevuskava, eelarve jms tegeleb organisatsiooni juhtkond edasi.\nPärast esimest pausi\nTegeleda on peamiselt mõtet nende liikmetega organisatsioonis, kes juba on aktiivsed. Kui tegutseda ainult passiivsetega, siis see on justkui aktiivsete karistamine. JCIs näiteks tehti nii, et parasjagu ametisolev juht otsib oma aja jooksul 3-4 liiget organisatsiooni seest, kellest võiks saada paari aasta pärast (5 aasta perspektiivis) saada organisatsioonis uued juhid ning neid selles ka toetada. Oluline on ka uusi juhte otsida mitmeid – asju juhtub, üks inimene võib saada lapse, vahetada organisatsiooni, muuta meelt jne.\nAktiivsetele liikmetele peab pidevalt leidma tegevusi. Kui tegevusi ei ole, siis ei ole võimalik motiveerida. Ja tegevused peavad ka sobima neile.\n“Tehke, mis tahate, aga info ei liigu niikuinii.” See on alati nii. Kõik tahavad teada olulistest asjadest ning keegi ei taha tunda, et ta on kõrvale jäetud. Loomulikult alati kogu info kõigini ei jõua, kuid sellega peab pidevalt töötama. Kui inimestele infot ei jaga, siis inimesed mõtlevad ise need välja (seda nimetatakse kuulujuttudeks).\nInterneti abil suhtlemist edendades ei aita foorumid ja intranetid. Blogi võib aidata, aga ainult siis, kui keegi pidevalt (2-3 korda nädalas) ei postita, siis ei tööta. Facebooki grupid töötavad täitsa hästi. Kõikidest juhatuse koosolekutest peaks sündima protokoll, märk peaks jääma maha, see võiks olla selline, mida liikmed ka lugeda saaksid. Siis ei saa keegi öelda, et info ei ole nendeni jõudnud.\nKatsuge ennetada seda, et keegi peaks valima oma eraelu ja organisatsiooni vahel. Õppige ütlema “ei”. Õppige teistega tööd jagama, usaldage teisi. Kiitke neid, kes õigel hetkel liigse ülesande endalt ära annavad.\nPlaneerige planeerimiseks aega 🙂 Sest see on aegavõttev tegevus, kuid aitab väga palju aega kokku hoida tegevuse jooksul. Kui aga planeerimisaega ei võeta, siis seda ka kunagi ei tule. Rutiinsete tegevuste kirjapanek, et ei peaks uuesti leiutama hakkama samasuguste asjade tegemist. See bürokraatia võib tunduda nõme, aga mida suurem organisatsioon, seda rohkem on seda tegelikult vaja.\nKõigile meeldib rääkida sellest, kuidas praegu on. Võtke vahel kindel seisukoht, et praegu räägime sellest, kuidas TAHAME, et oleks ja planeerime.\nOluline on ka meeles pidada, et prioriteete peab olema vähe. Eesmärke peab olema nii palju, et oleks hoomatav ja lihtne meeles pidada. 1-2 suurt eesmärki on väga hea.\nStrateegiline valik – kas me tahame kaasata üldse? Kui keegi tuleb pakkuma, et teeme koostööd, siis esimene vastus võiks olla, et “jah teeme!”, igast koostööst võib sündida väga vajalikke asju organisatsiooni jaoks. Kui muidugi võimalik on koostööd teha.\nKas meil üldse on kellelegi delegeerida? – kaks küsimust: “kas ma usaldan kedagi piisavalt selle ülesande jaoks?”; “kuidas ma tegelen kontrolliga?”. Ülekontroll kaotab motivatsiooni, hea mõte on enne kokku leppida, kuidas kontroll käib, siis on lihtsam. Nt iga kahe nädala tagant saame kokku ja räägime kuidas läheb.\n90nendatel oli jube lahe aeg – keegi ei teadnud, kuidas asju teha. Iga alluv sai palju vastutust ja loominguliselt läheneda. Juhina võiks ka tänapäeval mõelda nii, et KÕIK peaks ära delegeerima. Ja kui ära delegeeritud, siis tegelege uute juhtide peale kasvatamisega.\nJCIs lihtne reegel – kõik haldustegevused (Eesti koja juhi sõidud olulistele üritustele, büroo, veebileht jne) peavad saama tehtud liikmemaksust. Lisategevusteks otsitakse lisaraha. See tagab jätkusuutlikkuse, kuna põhiasjad saavad nii alati tehtud. See on ka lisaks väga hea argument, millega liikmetele liikmemaksu põhjendada.\nProjektide mõttes – tuleb julgeda küsida, mida rohkem küsid, seda tõenäolisemalt saad.\nKui juht saab teada probleemis siis, kui see on suur, siis see on juhi viga. Juht peab tundma huvi pidevalt ja jälgima, et probleeme ei oleks – ja kui on, siis kohe lahendama asuda.\nTekkis arutelu küsimuse üle, kas organisatsiooni jaoks on kasulik, kui uued juhid katsetavad ja kõik uuesti välja mõtlevad. Saime erinevaid mõtteid kogu grupist – näiteks, et võiks võtta eelmised tehtud asjad ette ja siis mõelda edasi, kindlasti on oluline motivatsiooni jaoks, kui uued inimesed saavad oma visiooni luua (isegi kui see ühtib eelmisega laias plaanis).\nEelmine juhtkond võiks olla avatud jagama seda, mis halvasti läks. Uus juhtkond võiks ka ise uurida ja küsida rohkem.\nJaapanis on normaalne, et inimene on ühel töökohal terve elu. Viimasel ajal ka ollakse 10-15 aastat, aga see on väga uus. Tänapäeval leitakse, et inimesed võiksid vabalt vahetuda 2-4 aasta jooksul. Kui inimesed jäävad kauaks ühele kohale, siis jääb vesi seisma ja areng takerdub.\nKui juht ei taha areneda ja meeskond tahab, siis ühel hetkel meeskond lahkub ja alustab oma asjaga. Ettevõtluses päris levinud praktika.\nPlaan, arusaam peaks olema kirjas. Siis saab ennast kontrollida ja teised teavad ka, mis juhi peas on.\nKunagi tegi Elmo 25 aasta isikliku arengu plaani. Siis unustas selle, vahepeal läks viis aastat mööda ja järsku avastas selle kolimise käigus ning leidis, et on plaanist 5 aastat ees! Ja Elmo sõnadega “Olin ütlemata uhke enda üle”. Plaanid annavad ka tagantjärele vaadates väga hea tunde ja jõudu jätkamiseks. Jooksvalt ei pruugi märgata, kui palju on tegelikult edasi liigutud ja arenetud.\nKui pikk võiks olla – iseenda jaoks vabalt vaid 1-2 lehekülge.\nOsalejad said ülesandeks oma plaan ühele lehele kirja panna – lehele visioon, missioon, suured eesmärgid, strateegilised valikud, konkreetsed tegevused (plaan). Sellise plaani loomiseks võiks tegelikult minna aega 1-2 päeva koos oma meeskonnaga. Ning oleks mõistlik, kui seda igal aastal tehaks.\nJa algab teine päev!\nAlanud on teine päev. Korralduse poole pealt on kõik valmis, seekord isegi on puldi aku täitsa täis 🙂\nTäna kuulame Ülane Vilumetsa ja Aivar Hallerit. Tõotab tulla üks ülipõnev päev!\nKolmas koolitus – Ülane Vilumets: “Kuidas teha organisatsioon motiveerivaks?”\nÜlane on üks kõige energilisemaid ja inspireerivamaid koolitajaid, keda mina isiklikult kohanud olen. Silm särab temal ja ka kõigil osalejatel 🙂\nKoolitusel räägitakse kolmest teemast – kuidas ennast motiveerida? kuidas teha motiveeriv organisatsioon? ja kuidas need kaks omavahel on seotud.\nMilleks on motivatsiooni vaja? – nende asjade jaoks, mis on rasked. Nende asjade jaoks, mida meeldib teha, ei ole vaja eriti motivatsiooni.\nJuht on eeskuju!\nÜks asi, mida Ülane väga rõhutada tahtis, on see, et juhtida ei saa ilma eeskuju näitamata. Kui juht ise ei ole selline, nagu oodatab oma tiimiliikmetelt, siis ei tule midagi välja. Selles on Ülane väga kindel.\nKui te oma tiimis ütlete, et mingi asi on nõme või raske, siis kas on mingi tõenäosus, et mõni tiimiliige saab siis motiveeritud olla?\nSelleks, et kedagi motiveerida – peab olema ise võimeline end seda tegema motiveerida. Ehk kõigepealt on mõistlik vaadata iseennast ja küsida, kas mina olen motiveeritud seda tegema? Mis motiveeriks rohkem? Ühe sõnaga – kui sa ise ei suuda end motiveerida, siis ei suuda sa ka teisi motiveerida.\nMõelge millegi peale, mida olete väga tahtnud! Ja siis mõelge, mida te tegite, et seda saades takistusi ületada? See aitab ka muude asjade juures.\nMõtle kõigepealt, kuhu Sa jõuda tahad. Missuguse inimesena Sa tahad, et Sind tuntaks? Kus Sa tahad olla 25 aasta pärast, 30 aasta pärast… 50 aasta pärast? Ülast ajab naerma, kui inimesed teevad päev otsa mingeid asju ja kui küsida, et mis rolli see mängis selles, mida Sa tegelikult saavutada tahad – ja siis vastatakse, et ei mänginudki mingit rolli.\nOma eesmärgiga peab olema emotsionaalne side. Ja see algab sellest, et ei võrrelda end teiste inimestega ja ei lasta teistel inimestel mõjutada oma eesmärke. Kõik ei pea tahtma miljonit. Pange oma eesmärgid sellest lähtuvalt, mida te tegelikult tahate.\n– Mis on Sinu eesmärk selle organisatsiooni juhina?\n– Mida Sa tahad endast maha jätta?\n– Kas Sul on selle saavutamiseks tegevusplaan?\n– Kas Sa teed iga päev valikuid sellest lähtuvalt?\nKõik kes kodus loevad, võivad ka muidugi kaasa mõelda ja enda jaoks kirja panna!\nSee viimane küsimus on ka väga oluline – iga päev peab tegema valikuid sellest lähtuvalt ja kaaluma, mis on väärt tegemist! Iga päev! Iga tegevuse juures!\nÜlasel on selline harjumus, et ta võtab reisides kaasa oma märkimiku, kuhu kirjutab oma eesmärkidest ja plaanidest ning reisidel saab neid ka üle lugeda ja mõelda. Puhtalt asjade üles kirjutamine aitab ka selles suhtes, et asjad saavad ka lihtsamini tegelikult tehtud. Tänu sellele õppis näiteks Ülane süüa tegema 🙂\nKui lihtsalt mõelda, siis kaob ära – aga üles kirjutamine muudab asja reaalseks ja hoiab meeles. Seega oleks hea kirja panna nii eesmärk, kui ka selline väike tegevusplaan.\nKas teisi inimesi saab motiveerida?\nÜlasel lihtne loogika, küsib, kas tahad seda teha? Jah – siis tee! Ja kui ei taha, siis ära tee. Organisatsiooni motiveerimise kõige olulisem loogika on see, et värba inimesi, kes tahavad teha seda, mida Sinu organisatsioonis tehakse. Ja on seega võimeline iseennast motiveerima seda tegema.\nVärbamisega tekib sisetunne. Ja see ei ole intuitsioon, pigem lihtsalt kogemus.\nKõigil inimestel ei ole samad eesmärgid. Seega peab kõik organisatsioonis olema ISIKLIK.\nOrganisatsiooni motivatsioon (8 asja)\n1. Olulisus – tähenduslikkus\nMiks, mitte mida. Kõik organisatsiooni inimesed peavad teadma, mis on selle organisatsiooni eesmärk ehk miks nad teevad seda, mida nad teevad. Mis on see visioon, mille poole me liigume. Kuidas meie missioon seda toob.\nKuidas saada aru, kas tegelelikult on sobiv inimene? – 1. Kas idee on tegelikult inimesele oluline? 2. Milline on selle inimese üleüldine ellusuhtumine? (on ta üleolev, noaga selga suhtumist, vms) 3. Oskused ja võimed – kas tegelikult suudab seda teha. Behavior/event intervjuu formaat? – ehk põhimõtteliselt räägi mingist juhusest, kus sa tegid seda.\nIgal juhul ei saa olla raha esimene motivaator. Kui on, siis otsi edasi ja leia teine inimene.\n– Mida Sa oled siiani teinud oled, et kommunikeerida seda, “miks” te seda teete?\n– Kuidas Sa seda parmini saaks teha?\n– Mida Sa lisaks saaksid teha?\nOluline on ka see, et missioon sissepoole ja väljapoole võib olla erinev. Veidi. Et sees näiteks veidi rohkem rõhuda kogemusele ja arengule inimestes, väljapoole veidi rohkem keskenuda ühiskondlikule mõjule. Pidevalt näidata ka seda kõigile liikmetele, et me reaalselt teeme seda ja saavutame seda.\nKuidas teha nii, et liikmed teaksid seda, mis on eesmärk\nEesmärk on motiveeriv, kui selle saavutamise tõenäosus on üle 50%!\nÕmmelda kogu oma organisatsioonisisesesse komunikatsiooni sisse see põhjus “miks me seda teeme”. Nt alustades meili “selleks, et saaksime paremini teha seda-mida-me-teha-tahame”.\nMotiveerib koos millegi ära tegemine. See on eesmärkide pool. Milleks seada eesmärke?\n1) Et suunata oma aega ja pingutust ühes suunas,\n2) tõsta enesekindlust ja enesehinnangut,\n3) et motiveerida liikmeid, kuna teavad, kuhu poole nad lähevad,\n4) et paremini mõõta edu ja saavutusi.\nEesmärkide juures on võrrelda oma edusamme iseendaga.\nSMART reeglid on täiesti mõistlikud. Iga eesmärk peab olema täpne, mõõdetav, kättesaadav (reaalne, saavutatav), oluline, ajaliselt piiratud (ajastatud). Aga veel parem on SMARTER, ehk E – ethical ja R – recorded. Eetilised ja kirja pandud (et see teema võetakse uuesti üles kindlasti).\nSelleks, et neid eesmärke inimesteni viia peab juht neid eesmärke pidevalt neid edasi müüma ja meelde tuletama.\n– Kas Sinu organisatsioonil on mõõdetav eesmärk?\n– Kas selle saavutamine on piisavalt tõenäoline, et see on motiveeriv?\n– Kas Su organisatsiooni liikmed teavad seda?\n– Kas igal liikmel on oma eesmärgid?\nRaamatumüügis tehakse seda palju – eesmärgid kirjutatakse oma eesmärgid hästi spetsiifiliselt lahti see, kuidas Sa ennast tunned, kui Sa selle ära teed. Kui hästi, positiivselt end tunned, mida oled õppinud selle tulemusel. Et oleks midagi meelde tuletada, kui rasked hetked tulevad. See annab oma eesmärgile juurde selle alguses räägitud “miks”-i.\nEesmärginumbri taga peab olema midagi sisulist. Lihtsalt number ei motiveeri. Tähendusega number motiveerib.\nKõige paremad on sellised eesmärgid, mis on seotud individuaalse arengu ja saavutuse ja hea tundega. See on selline põhjendus eesmärkide poole liikumiseks, mis tegelikult mõjub.\nKui on tegemist suurema organisatsiooniga, kus on erinevad funktsioonid, siis on eriti oluline, et tuleb selgelt välja mõelda, kuidas just nende tegevus seda lõpp-eesmärki saavutada aitab.\nAidake oma meeskonna liikmetel ise oma eesmärgid organisatsiooni sees püstitada. Laske inimestel ise oma eesmärgid panna! (ja siis SMARTERilt!). Ja kui eesmärgid tulevad madalad näiteks, siis julgustage. Või ka vastupidi, kui keegi paneb väga suure eesmärgi, siis jällegi püüdke maa peale tagasi tuua – aga ärge öelge, kuidas peab.\nKuidas luua organisatsioonis selliseid protsesse, mis oleksid liikmete jaoks motiveerivad. 4 põhimõtet.\n1) Läbipaistvus – kui kõik teavad, mida Sa teed, siis on Sul rohkem vastutust. Kõik on kõigi ees vastutavad, sest kõik teavad.\n2) Selged rollid ja vastutus – kui keegi arvab, et ta peab pakkuma välja uusi ideid, aga tegelikult peaks tegema midagi muud, siis tekib probleem. Ülane teeb iga inimesega nn “emotsionaalse lepingu” – minnakse välja ja Ülane räägib neile, mida ta neilt ootab (nt avatud suhtlemist, millist suhtumist ootab, positiivsust, et tuldaks jamadega tema juurde jne) ning laseb neil esitada endale ootusi – millist toetust ja suhtlust tema vajab. Küsige oma inimestelt, mida NEMAD tahavad. Võib-olla nad tahavad, et sa aega-ajalt lihtsalt niisama helistaksid ja midagi toredat räägiksid. Võib-olla vajavad, et Sa kontrolliks või vastupidi, kunagi ei küsiks mingit konkreetset küsimust jne.\n3) Avameelne suhtlemine – Eelmiste punktide osa.\n4) Probleemide adresseerimine – Ülase firmades on jamad alati avalikud. Kedagi ei võeta vastutusele, räägitakse üldise põhimõttena küsimusest. On juhtunud selline asi – kuidas seda paremaks saame teha? Mõnikord saab nii ka väga häid lahendusi. Niimoodi hakkavad liikmed/töötajad ka ise probleeme avalikult lahendama, mitte ei hoia endale.\nÜlane räägib oma meeskonnale igal aastal ühe konkreetse loo, mis alati tekitab inimestel lihtsasti arusaama sellest, kuidas asjad peaks toimima (Vormeli boksipeatuse näitel). Aga Ülane soovitab igaühel leida enda lugu, mis hästi kujundlikult selgitab seda, kuidas Sa tahad, et Su organisatsioon toimiks.\n– Milliste protsesside või töökorralduse tõttu tekivad konfliktid Sinu organisatsioonis?\n– Millest tulenevad suuremad läbikukkumised?\n– Kuidas muuta protsesse isereguleerivaks?\nOluline on siin ka teha nii, et kõik teavad, mis on oluline praegu. Seda saab reguleerida selle kaudu, mida mõõdetakse. Mõõta just seda, mida tegelikult tahad, et rohkem tehakse. Näiteks individuaalse müügi vs meeskonnamüügi eesmärgid. Mis toob konflikti, mis toob positiivset toimimist.\nMida teha, kui organisatsioonis ei tahate probleemsete teemadega tegeleda?\nTuleb juhina minna ise ja torkida kohe, kui tundub, et midagi hakkab hapuks minema. Ja lihtsam on võtta asi esmalt enda peale, et kas mina olen jätnud midagi tegemata vms. Probleem, tuleb igal juhul välja tuua ja seda lahendama hakata, mida kauem oodata, seda hullemaks läheb. Ja see ongi raske. Aga pärast on palju lihtsam.\nInimesed saavad ise otsustada võimalikult palju, valida oma meetodeid. See tähendab delegeerimist ja siis usaldust.\nKui tulemused on head, siis ei ole vahet, kuidas nad selleni jõuavad. Igale inimesele sobivad oma meetodid.\nKuidas iseseisvust anda? Lubada teistel teha ja ebaõnnestuda. Laske inimestel läbi kukkuda. Algul ongi halb ja asjad on tehtud halvemini kui vaja, aga pärast suudavad need inimesed ise teha palju paremini veel kui Sa ise oleksid suutnud.\nOmanditunne – kõige olulisem on iseseisvuse andmine selle pärast, et see tekitab omanikutunde – et see on meie organisatsioon, mitte nende. Liikmed saavad ise otsustada enda asjade üle ja nende üle uhkust tunda.\nInitsiatiiv – kui lasta inimestel ise otsustada, kuidas mingeid probleeme lahendada, siis järgmisel korral ei tulda enam küsima, et mis ma nüüd teen.\nLoovamad lahendused – kui lasta kõigil ise mõelda ja probleeme lahendada, tuleb palju paremaid ideid.\nTulemused – ja kõige selle koosmõjul jõutakse ka paremate tulemusteni.\n– Kas Sa arutad pigem seda, kuidas teha, või ütled, mida on vaja teha ja saadad tegema?\n– Kas SInu organisatsiooni liikmete hulgas on inimesi, kes väga erinevate vahenditega saavutavad samu tulemusi?\n– Mida Sina paremini saaksid teha?\nKui alati öelda, kuidas teha, siis inimesed hakkavadki seda ootama. Oluline on see, et saavutada tuleb seda – aga mitte kuidas. Ise mõelge, et kuidas saavutate.\nFormaalne vs mitteformaalne – Organisatsioonis saab lüüa formaalse tunnustamise süsteemi. Mitteformaalne tunnustus on aga selline asi, mida peab tegema väga isiklikult. Inimesei motiveerivad väga erinevad asjad ning selleks, et oma inimesi õigesti tunnustada, peab teda tudma. Mõnele näiteks ei meeldi, kui avalikult tähelepanu keskpunkti sattutakse ja teisele jälle on see südantlõhestav, kui teda ei kiideta kõigi ees.\nOluline aga on, et kui midagi hästi tehakse, siis seda ka märgatakse!\nPalju on seda, et märgatakse ainult negatiivseid asju ja see tekitab keskpärastust.\n– tunnusta seda, mille jaoks on nähtud vaeva! Inimesi ei motiveeri see, kui tunnustatakse seda, mis neil tuleb lihtsalt kätte.\n– tunnusta seda, mida on lihtne kontrollida (selge ja arusaadav protsess). Ehk oluline on see, et seda, mida kiidetakse, peab saama ka nö teist korda ja kolmandat ja n-nindat korda korrata. Et oleks teada, mis on see, mida tegema peab.\n– tunnusta suhtumist – seda, kuidas Su inimesed midagi teevad. Märka seda, kui inimesed midagi hea suhtumisega teevad.\n– tunnutsa tulevikule viidates, see, mida sa nüüd tegid, aitab Sul hiljem teha xxxx asja. Annab lisaväärtust.\n– tunnusta avalikult või nelja silma all – nii nagu sellele inimesele sobib (kriitikat kindlasti nelja silma all).\nTunnustus peab olema isiklik\nÜldine “hea töö!”, ei ole hea. Igale inimesele tuleb läheneda nii, et see just neile hästi mõjuks.\n– Kas Sa tead, millist tunnustust vajab iga Su tiimiliige?\n– Millal Sa viimati igatühte tunnustasid?\n– Milliseid tulemusi Sa võiksid kohe tunnustada?\nMaterjaalne vs mittematerjaalne – töökeskkond teha võimalikult hästi toimivaks, et pidevalt ei oleks mingeid väikeseid asju, mis tööd takistavad.\nPõhiline mitteformaalne tegevus on ikkagi rääkimine ja oma meeskonna liikmete kuulamine. Et liikmed saaksid rääkida. Kas Sa võtad juhina aega, et kuulata, mis inimestel öelda on? Mis on hästi, mis halvasti?\n– Valmista korralikult ette\n– Kuula, mida inimesel öelda on\n– Anna tagasisidet (positiivne, negatiivne, positiivne)\n– Innusta suuremateks tegudeks\nNeljas koolitus – Aivar Haller: “Miks just Sina peaksid kedagi juhtima?”\nAivar jõudis juba kohale ning on rahulikult end sisse seadnud. Aivar Haller on üldse üks rahulikumaid ja sügavamaid koolitajaid Eestis, kelle puhul alati tõesti tunned, et ta mõtleb praegu sellest, millest räägib – see aitab temaga kaasa mõelda ja tema mõtlemisest osa saada.\nAivar ütles, et ta salvestab oma esimesed 1,5h koolitust ja seda saab pärast järelkuulata siinsamas.\nJuri Lotman oli kunagi öelnud “Me saame suhelda, sest meis on piisavalt sarnast, ning meil on mõtet suhelda, sest me oleme piisavalt erinevad”.\nKõik liigub ja kõik muutub ning ka meil ei õnnestu jääda muutumatuks. Haridus on vahend hakkama saamiseks muutustes. Inimene kes on õnnelik siin ja praegu, juhib oma elu. Tulevikku on võimalik luua läbi oleviku. Elu on ääretult lihtne, me elame, et olla õnnelik.\nMa loodan, et teist ei saa kunagi “tööturule sisenejad”, “tööjõud” – ma loodan, et teist saavad isiksused. Suured loojad.\nTööjõud ei ole resurss. Suhted on resurss.\n“Ükski saavutus ei ole nii tähtis, kui see muutus Sinu sees, mis aitas Sul sinna jõuda.”\nElu käib nüüd ja praegu. Sa ei valmistu mitte millekski. Siin, praegu – see ongi Sinu elu. Võitudel ei ole väärtust, inimsuhetel on väärtus.\nÕnnelikuks teeb see, kui Sa oled pidevate muutuste keskkonnas pidevalt valmis olema õnnelik.\nKõige hirmsam asi, mis saab inimesega juhtuda on see, kui ta kardab eksida. Kui eksimist stigmatiseeritakse, siis sellest hetkest alates me loobume olemast inimesed.\nVahepeal tekkis blogimises väike paus. Vabandan, väike tehniline probleem vajas koheset lahendamist 🙂\nNeli olulist küsimus protsesside kohta:\n– Mida me siin teeme?\n– Miks ma töötan siin?\n– Kas ma usun sellesse, mida me teeme?\n– Kas mul on hea isiklik põhjus pingutamiseks?\nOluline on see, et iga protsessis osaleja teaks, mis toimub enne teda ja kuhu tema töö edasi liigub. Et ta saaks aru, miks see on oluline, mida ta teeb.\nSamas on oluline vältida, et keegi tunneks, et tema väärtus ongi see toode, mida tehakse, vaid ikkagi tema ise ja tema areng.\nViies koolitus – Kristjan Otsmann: “Isiklik efektiivsus”\nAlanud on Juhtimiskooli viimane päev. Kristjan on kohal ja väga energiline 🙂\nKõigepealt saavad kõik osalejad mõelda, et millised on nende ajajuhtimise probleemid, ootused koolitusele ja loodetud tunne koolituse lõpus.\nProbleeme oli palju – aega on vähe (ööpäev võiks pikem olla), kuidas mitte teha ebaolulisi asju, kuidas hakata reaalselt kasutama ajajuhtimisvahendeid, kuidas pidevalt kasutada neid meetodeid (ehk vältida väsimist), kuidas motiveerida iseennast. Oodati, et võiks saada õndsaks, olla motiveeritud, et tekiks süsteem (korrastatus), efektiivne tunne, õnnelik tunne – õige tunne. Ja et need tunded kestaksid ka kaks nädalat hiljem…\nKristjan püüab vältida mõistet “ajajuhtimine”, sest see ei ole võimalik. Aega ei ole võimalik painutada, aga ennast on. Oma tajutavat aega on võimalik painutada.\nUmbes 0,5-2 protsenti inimkonnast suudab multy-taskida. Suuem osa inimesi ei suuda korraga mitut asja teha. Põhiprobleem on see, et enamus hakkab korraga mitut asja tehes tegema vigu. Seega tehke korraga üht asja.\nMinu jaoks on tähtis, et oleks paigas fookus. Ka elul, mitte ainult töös. Kui Sul on 26 fookust, siis teed 1-2 ära, kui Sul on 3 fookust, siis 3-4 tavaliselt.\nMille põhjal fookust valida. Neli küsimust:\nKas see tegevus on vajalik mingi eesmärgi saavutamiseks?\nKas see asi hoiab ära mingi suuremat sorti jama/aitab lahendada olemasolevat?\nKas see tegevus aitab luua uusi suhteid/parandada olemasolevaid?\nKas see tegevus loob tulevikuks fantastilisi võimalusi?\nKui on nii, siis on tegevus väga oluline. Samas tegelikult see otsus sünnib sisetunde järgi.\nKristjan lisaks siia ka lõbufaktori. Inimestele meeldib teha asju, mida neile teha meeldib.\nParim grammatiline aeg eesmärkide seadmiseks on olevik.\n– Tee neid asju, mis sulle meeldivad.\n– Kui mõni asi ei meeldi, ära tee.\n– Kui sa siiski pead tegema, siis muuda tegevus endale meeldivaks.\n– Kui sa ei saa muuta tegutsemise viisi, siis muuda oma suhtumist.\nEesmärgid peaksid olema EXACT:\nParim grammatiline aeg eesmärkide seadmiseks on olevik. Nii tundub eesmärk reaalsem, põnevam, mõõdetav ja aeg on küljes. Nt 2013 on mul selline maja.\nIgale eesmärgipüstitusele järgnevad kolm küsimust – milline on olukord 1-3 kuu pärast? Milline on olukord 1-2 nädala pärast? Milline on minu järgmine samm?\nNt praegu, oma arenguvajaduste lahendamisega, mille Juhtimiskoolis kaardistatud said – milline on seis augusti keskel? milline on olukord Jaanipäeva hommikul? milline on minu järgmine samm?\nCoaching on kasulik meetod. Isegi nii, kui lased lihtsalt sõbral küsida küsimusi. Sõber ei tea, milliseid küsimusi nö küsida ei tohi ja toob nõrgad kohad välja.\nKuidas teha coachingut inimesega, kes ei usu väga sellistesse meetoditesse? Ei pea lihtsalt ütlema, et tegemist on coachinguga – kuna see on lihtsalt küsimuste küsimine.\nJa üksinda ei maksa coachida. Iseendalt ei ole väga lihtne keerulisi küsimusi küsida.\nAega on, aga oluline\nOn hulk tegevusi, mis on meie jaoks olulised, aga millega ei ole otseselt kiire. Seega, kui nende jaoks aega ei VÕTA, siis seda aega ka ei TULE. Kristjan soovitab vaadata Randy Pauschi viimast loengut (vaata siit).\nPeas on kaks häält – üks ütleb, et praegu ei ole ikkagi hea aeg selle tegevuse jaoks ja parem oleks ikka edasi magada jne. Ja teine hääl, mis on kavalam, mis ütleb, et pane üks jalg teki alt välja ja siis teine ja siis proovi tõsta ja siis jookse paar sammu ja siis veel jne. Oluline on seda teist häält toetada.\nTehke olulisi asju iga päev vähemalt natukene.\nTegevus -> On see tähtis? -> On see suur asi (võtab kaua)? -> Kui on suur asi, siis on “projekt”. -> Milline on minu järgmine tegevus? -> Kas see võtab 2 minutit või vähem? -> Kui jah, siis teen kohe ära -> Kui see asi võtab kauem kui 2 minutit, aga saan seda delegeerida -> Kui delegeerida ei saa, siis peab ise tegema -> Siis panna oma tegevusnimestikku.\nKui tegevus ei ole tähtis -> Viska minema, arhiveeri või hoia tulevikuks alles.\nLoo endale delegeeritud asjade list, aitab hoida meeles, mis on delegeeritud ning vahel tuletan selle abil enne tähtaega meelde ülesannet ning küsin, kas on abi vaja.\n1. Pintsakutasku tüüpi inimeste süsteem:\nOn mitu nimekirja lähtuvalt sellest, kus neid teha saan (tööl, kodus, internetiga, kohtumise kaudu).\n2. Kotitüüpi inimeste süsteem:\nIgale nädalapäevale planeerida 3 tegevust. Kui juurde tuleb, siis paned juurde kuni on täis 5 tegevust. Ja kui täis saab 5, siis tõstad mõnele teisele päevale.\n3. Ühe-minuti tegevusnimestik (see on sektoritega)\n0) 3-4 suurt eesmärki/tööd/sihti praegu.\n1) Asjad, mis on vaja täna ära teha (max 5).\n2) Asjad, mis tuleks ära teha järgmise 10-20 päeva jooksul (max 20).\n3) Kõik ülejäänud asjad.\nIga päev vaatab üle 1. ja 2. ning iga nädal kõik. Kui kõik asjad 1. sektoris on tehtud, siis tegeleb 0. sektoris olevatega.\nIga inimene võiks valida endale sobivama tegevusnimestiku, mis võib olla vabalt ka segu neist (või teistest meetoditest). Oluline on, et see planeerimine ei võtaks rohkem aega, kui tegemine ise.\nNäiteks, et neljapäeviti kohtud inimestega. Või hommikuti tööl, õhtul koolis. Nii on lihtsam ka oma aega mitme rolli vahel jagada.\nLeida aeg, et kord päevas üksinda maha istuda ja mõelda. Sellele kehtivad samad reeglid, nagu tavalistele koosolekutele. Telefoniga ei räägi, meili ei loe, teistega ei kohtu. Aeg rahulikult töö tegemiseks.\nInbox -> kõik kirjad, millega ei ole midagi teha otsustanud.\nTO-DO kaust -> kõik, millega olen otsustanud midagi teha\nDelegeeritud -> asjad, mille olen ära delegeerinud\nTulevikus, ühel ilusal päeval -> asjad, mida praegu ei jõua, aga kunagi tahaks\nArhiiv -> kõik, mis loetud, tehtud jne\n“Happiness advantage” raamatust pärit mõte, et mõelda igal õhtul:\n1) Üks asi, mille eest oled tänases päevas tänulik.\n2) Kui palju Sa oled täna olnud füüsiliselt aktiivsed?\n3) Kui kaua aega te mediteerisite selle päeva jooksul (sh enda ette mõtlemine, palvetamine, lõkke vaatamine)?\n4) Milliseid heategusid olen ma täna teinud?\n5) Millise hinde panen möödunud päevale 5 punkti skaalal?\nEsimesest on kasu, sest tekitab head tunnet. Isegi kui päev läks nässu, siis midagi oli ikka hea. Mediteerimine korrastab mõistust ja mõtteid.\nJa lisaks – kui märkad, et midagi olulist ei ole teinud, siis otsustad õhtul, et järgmine päev teen kindlasti. Lisaks võib küsida, et millised pisiasjad jätsin täna vedelema – jätsin sabasid? Ja kui jätsid, siis lõika need sabad veel õhtul ära. Ja siis mõtle ka korraks, milline on homme kõige tähtsam asi, mida teha vaja ning milline homne päev tuleb?\nTags: Aivar HallerElmo PuidetjuhtimiskoolKristjan OtsmannNoored LiidridÜlane Vilumetsüritused ja koolitusedVahur Murutar\nToomas Laigu ütleb:\n16. juuni 2012, 11:36\nNautimist väärt juhtimiskool tundub olevat! 🙂\nHea, et saan ka kõigest osa…\n16. juuni 2012, 12:13\nTore teada, et keegi ka loeb! 🙂\n17. juuni 2012, 16:10\nAivar Haller andis hea vaatenurga – ära ole tööjõud!\nNext story Meeli Mullari: ära karda loobuda tegevusest, mis soovitud mõju ei avalda\nPrevious story Olev Allik noortele juhtidele: “Äri on sõda!”


Moodsad ja kaunid seelikud - Confetissimo - naiste ajaveeb\nMoodsad ja ilusad seelikud\nUuel hooajal ei üllatanud enamik disainereid meid ebatavalise lõike või fantaasia asümmeetriaga. Käiguteel olid mudelid, mida saab tõesti kanda. Kuid lõikuse lihtsus ei tähenda, et poleks võimalik luua uimastatavat pilti.Paljud disainerid valisid pliiatsiseelikud, lihtsad sirged sisselõiked, pehme vööri voldid, koolivormi meenutavad voldid, plisseerimine, montaaž vööjoonel, helk. Kõige populaarsemad olid sisselõigetega seelikud, peamiselt pliiatsites, ja mähkimisseelikud.\nPliiatsi seelik on klassikaline viide. Uuel hooajal täiendab seda litrite kaunistused või need on valmistatud tekstureeritud kangast. Glitterkangad on uskumatult populaarsed ja nii lihtsa lõikega seelikus näevad nad suurepärased välja, sest miski ei varja nende ilu.\nKuulsa kaubamärgi Louis Vuitton disainer ei esitanud ühtegi pilti, kasutades paksu ja sooja kangaga pliiatsi seina, ja Christian Dior lõi pilte seelikuga valmistatud seelikuga.\nFoto ülevalt - Fendi, Oscar de la Renta\nFoto allpool - Louis Vuitton\nMoodsad piklikud seelikud\nPleegitud seelik ei ole mitte ainult koolivorm, mis võib olla keegi haige, kuid mõned meist tunnevad seda palju nooremas. See võib olla igapäevase, õhtuse või äri garderoobi osa. Talle on lihtne paari üles võtta. Sellise seelikuga hea välja nägema ranget ja romantiline pluus, meeste valge särk, õhuke kleit jope ja isegi T-särk.\nVoldikud võivad laiuselt erineda. Valik sõltub teie joonist ja ka seeliku pikkusest, mis muudab visuaalselt teie proportsioonid. Disainerid pakuvad igale maitsele ja stiilile mudeleid.\nSoovitatav lugeda: Musta naiste püksid\n2 foto Daks ja Escada\nSee on mugav seelikud, õmmeldud pehme voldid või komplekt vöökoht. Niinimetatud "Tatyanka." Tavaliselt vöörihargi mudel võib õmmelda iga tüdrukut, kes oskab õmblusmasinat kasutada. Sellise seeliku jaoks ei ole vaja noolemust ega joonistust, see on õmmeldud mööda ristkülikut, millest üks peaks märkima oma pikkuse ja eeldatava laiuse montaaži suhtes. Kuid tuleb märkida, et see valik kaunistavad õhuke ja õhuke tüdrukud.\npunumine - need on ka voldid ja need jäävad samuti populaarseks. Selle seeliku ostmisel peate tegema õige valiku. Peame alustama materjalist - see peab olema kõrge kvaliteediga. Läikiv riie on luksusvõimalus, kuid ole ettevaatlik. Mõlemad vahuveini kangad ja plekitatav ise võivad helitugevust suurendada. Paljundamiseks valige õige pikkus.\nBalenciaga, Ilusad inimesed, Bibhu Mohapatra, Jasper Conran\nLõhnad või lõhega seelikud\nNeed disainerite poolt pakutavad kaks võimalust ei ole esimene hooaeg. Ja laine populaarsus, nad jäävad uue hooaja.\nKata seelikut. Tema väljenduslik stiil annab tüdrukule naiselikkuse ja oma ainulaadse stiili. Lõhnaga mudel võib olla igasuguse kuju ja pikkusega. See võib olla lai või kitsas, ilma kujundusega või originaalsete dekoreerimiseks vajalike elementidega. Sellist seelikut saate õmmelda mis tahes materjalist ja võite seda igal ajal kanda.\nMitte vähem huvitav ja naiselik variant on seelik, millel on pilu. Mõnikord on need kaks võimalust kombineeritud ühes mudelis, teisisõnu, lõhn ei ole sügav. Kõige sagedamini tehakse sisselõige tsentris või mööda joont, see tundub luksuslik ja erootiline. Mõnevõrra on pilu kujundatud mudel sama pliiatsivahega, kuid piluga.\nSoovitatav lugeda: Soojendame end talveks: moekad ja praktilised ideed külma ilma jaoks\nLoputage. Seelik, põletatud, jääb peaaegu igal hooajal, vaid disainerid püüavad seda tõlgendada. Näiteks, põletatud marki, alates vöökohalt või puusadest, võib seeliku teha ikega. Kergemat mudelit saab õmmelda kiiresti. Kui ta on ilma flirtta, ei pea ta torkima.\nSee peaks algselt määrama kindlaks, kus algab rippumine - vööst, puusadest jne Teisisõnu, selline seelik võib lubada igale vanusele ja sünnile naise, kui valiku tegemine on õige. Uuel hooajal on põletatud seelikud kaunistatud kalliskividega või pärlid, mis näevad välja nagu pärlitähed.\nEriti tahaksin märkida, et sügis-talvisel hooajal soojendatakse meid tiheda ja sooja materjaliga seelikud, mis võivad esiteks olla tweed, vill, villased kudumid, suede ja nahk. Neil kõigil on üsna lihtne lõigatud ja midi või isegi maxi pikkus.\nKenzo Adam Lippes ja 2 foto\nUue hooaja seelikute populaarsemate materjalide loend sisaldab samet- ja gobeläänkangaid, mis loovad mugavuse ja soojuse. Mis puutub vinüüli, siis on parem kasutada seda koos mõne teise kangaga, sest kihilisus on endiselt nõutav nagu varem.\nVärvipalett ja väljatrükid\nPalun öelda, et disainerid pakuvad paletti ja printida - heledus ja summutavad toonid on võrdselt teretulnud, võib kõige ebatavalisem olla motiivid, kujundused ja kaunistused. Peaasi, et kõik on harmoonias. Ja veel, me juhime teie tähelepanu raamistiku mudelile. Selliste mudelite arv poodiumil ületas kõik teised.\nSoovitatav lugeda: Vintage kleidid\nJa mitte vähem oluline küsimus - milline pikkus valida. Mõnikord võib vale pikkus rikkuda kalli kangaste ilu, kvaliteetset õmblust ja keerukat stiili. Seetõttu ei pane disainer enam oma valikut. Ja veel, kõnniteel võis näha, et pikkus põrandal ja midi on üle mini-seeliste. Kuid võite olla kindel - mini jääb, ja isegi rohkem kui mini, see on väga lühike.\nBibhu Mohapatra, Daks, Tice Kayek\nShiaszy Cheni Dries Van Noten ja 2 foto\nMitte kõik disainerid ei piirdu lihtsa lõiguga, mõned soovivad kuidagi eristada, üllatus, šokk. Kui keegi teist ei peatanud ühelgi ülaltoodud mudelitel, on võimalik, et leiate oma parima järgmise seast.\nFatima Lopes, Hellessy, autoportree


Nädalavahetusel toimuvatel Euroopa heitealade karikavõistlustel on stardis viis eestlast - Delfi Sport\nNädalavahetusel toimuvatel Euroopa heitealade karikavõistlustel on stardis viis eestlast\n8.-9. mail toimuvad Horvaatias Splitis Euroopa talvised heitealade karikavõistlused, kus Eestit esindab viis sportlast. Kokku on üles antud 399 sportlast 42 Euroopa riigist.\nVasaraheites asuvad isiklikke rekordeid püüdma õde ja vend Kellyd. Annika Emily Kelly püstitas 24. aprillil toimunud kevadisel vasaraheitevõistlustel enda tippmargiks 58.55. 4-kilose heitevahendiga asuvad koos Annika Emilyga võistlustulle 23 sportlast. Kahekordse olümpiamedalisti Jüri Tamme näpunäidete järgi treeniv Adam Paul Kelly näitas 24. aprillil toimunud koondise kandidaatide võistlusel 68.82 meetri pikkust heitekaart. Mehe isiklikuks rekordiks on 71.92. Splitis on 38 vasaraheitja hulgas võistlustules ka neljakordne maailmameister poolakas Pawel Fajdek.


2.advendipüha Kulinas Baruto juures, Bonzo kontserdiga | Est-Reisid\n09decAll Day2.advendipüha Kulinas Baruto juures, Bonzo kontserdigaal.58€ ooteleht\n2.advendipüha Kulinas, Baruto juures 9.detsembril 2018 Tartust väljasõit 10:15 Turu tn. McDonalds'i ja tanka Circule K vahelisest parklast. Jõgevalt 11:00 kokkulepitud kohast. Kohale jõudes tutvume Kaido Baruto Höövelsoni puhkemajaga. Kuuleme\n2.advendipüha Kulinas, Baruto juures 9.detsembril 2018\nTartust väljasõit 10:15 Turu tn. McDonalds’i ja tanka Circule K vahelisest parklast. Jõgevalt 11:00 kokkulepitud kohast.\nKohale jõudes tutvume Kaido Baruto Höövelsoni puhkemajaga. Kuuleme Kaido käest nii sumost kui ka elust Jaapanis ning mis plaane ta peab Eestis.\nKõik küsimused talle on oodatud. Seejärel jõululõuna ja siis muusikalist külakosti Bonzolt.\nReisi hind: 58€ korduvreisijatele (2017-2018.a.) ja varajastele tellijatele kuni 6.septembrini\n62€ alates 7.septembrist\nHinnas sees: bussisõit, kohtumine Kaidoga, jõululõuna ja kontsert\nReisikorraldaja: Est – Reisid OÜ Raatuse 20 Tartu tel. 7441666 estreisid@neti.ee


Kas on bipolaarne ja BPD seotud?\nMõistmine sarnasustele ja erinevustele\nPiiriülese isiksusehäire (BPD) on olnud vastuoluline diagnoos, kuna seda esimest korda tunnistati vaimsete häirete diagnoosimise ja statistilises käsiraamatus 1980. aastal. Üks vastuolu, mida ei ole veel lahendatud, on see, kas BPD on seotud bipolaarse häirega või mitte, kuna neil on palju sarnased sümptomid.\nKuidas bipolaarsed ja piiriülesed isiksushäired on sarnased\nPeamine põhjus, miks mõned eksperdid on teinud ettepaneku, et BPD ja bipolaarne häire võib olla seotud, on see, et neil on ühine meeleolu ebastabiilsus.\nBipolaarset häiret seostatakse meeleoluhäiretega alates depressioonist kuni maania , meeleolu iseloomustab elation, vähenenud une vajadus ja aktiivsuse suurenemine või hüpomania , mis on sarnane maaniaga, kuid vähem tõsine.\nBPD on seotud ka meeleolu muutustega, mida mõnikord nimetatakse emotsioonide düsregulatsiooni või afektiivseks ebastabiilsuseks. Inimesed, kellel on BPD, võivad mõne minuti jooksul sageli muutuda end tundlikkusest tunduvalt õrnalt.\nImpulsiivset käitumist koges sageli ka bipolaarse häirega inimesed ja BPD-ga inimesed.\nKuidas on bipolaarsed ja piiriülesed isiksusehäired erinevad\nMis vahe on BPD ja bipolaarse häire vahel? Mõned suuremad komponendid eraldavad need kaks.\nKvaliteet. Kuigi häireid iseloomustavad nii meeleolu muutused, võib meeleolu muutuste kvaliteet olla väga erinev.\nAeg BPD-s on meeleolu muutused tihtipeale lühiajalised. Need võivad kesta vaid paar tundi korraga. Seevastu meeleolu muutused bipolaarse häire korral kipuvad püsima päeva või isegi nädala jooksul.\nPõhjus BPD-s käitumishäired on tavaliselt reageerimisel keskkonnastressoriga, näiteks argumendiga lähedasega, kuna meeleoluhäired bipolaarse häire korral võivad ilmneda sinist värvi.\nKraad. BPD-le iseloomulikud meeleoluhäired harva kaasnevad elation'iga. Tavaliselt on nihe selline, et tunnete ennast häirivana, et tunneksite end hästi, mitte halvaks, et tunneksite kõrget või kõrgendatud meeleolu, mis on tüüpilisem bipolaarse häire korral.\nKuigi see pole veel selge, ei ole uurimises leidnud tugevat seost BPD ja bipolaarse häire vahel. On tõendeid selle kohta, et inimestel, kellel on BPD, diagnoositakse bipolaarne häire kõrgemal tasemel kui teised isiksushäired. Ühes uuringus leiti, et ka BPD-ga inimestel diagnoositakse ligikaudu 20% -l bipolaarse häirega, samal ajal diagnoositakse ka bipolaarset häiret ainult ligikaudu 10% -ga teiste isiksushäiretega inimestelt.\nVeel üks hiljutisest uuringust, kus vaadeldi inimesi, kellel diagnoositi nii BPD kui ka bipolaarne häire kümne aasta jooksul, näitas, et häired tunduvad olevat täiesti üksteisest sõltumatud. Seetõttu rõhutas uuring, et iga haiguse ravimine on äärmiselt oluline, et saada sümptomite leevendamise parimad võimalused.\nBipolaarne ja piiriülese isiksusehäire: alumine rida\nSiiani pole piisavalt uuringuid, mis viitaksid sellele, et BPD ja bipolaarne häire on seotud. Kuigi on kindlasti ühiseid omadusi, on BPD ja bipolaarse häire vahel ka olulisi erinevusi.\nSamuti ei ole BPD ja bipolaarse häire samaaegne esinemine piisavalt suur, et mõlemad haigused on seotud.\nSiiski on selle teema kohta vaja rohkem uurimistööd. Võib juhtuda, et tulevased uuringud, näiteks BPD ja bipolaarse häire geneetilised ja bioloogilised põhjused, võivad avaldada mõningaid avastamata seoseid kahe tingimuse vahel.\nGunderson JG, Weingberg I, Daversa MT, Kueppenbender KD jt. "Piiriülese isiksusehäire ja bipolaarse häire seoste kirjeldavad ja pikisuunalised tähelepanekud". American Journal of Psychiatry , 163: 1173-1179, 2006.\nPariis, J. "Borderline või bipolaarne", mis eristab piiriüleste isiksusehäiret bipolaarse spektri häirete tõttu. " Harvardi psühhiaatria ülevaade , 12: 140-145, 2004.\nGunderson, JG, Stout, RL, Shea, MT, et. al. "Piiriülese isiksusehäire ja meeleoluhäirete interaktsioonid üle 10 aasta". Clinical Psychiatry Journal 75 (8), 2014.\nTaimsed lisandid paanikahäireks\nPika sõna hirm\nKuidas oma Facebooki sõltuvust kontrollida


Immigratsioonist, klubist ja Eestist. Aastalõpp 2013 | Eesti Rooma Klubi\nERK ei saa minna otseselt poliitiliseks. Peame olema visionäärid-futuroloogid. CoR ei lasknud 40 aasta perspektiivis eriti mööda. Naftat merest ei osatud ette näha, loodeti, et arengumaad suudavad tõusta. Viimastest on seda suutnud vaid mõned. 20 aastat kipub olema piir, kuhu võivad ulatuda tõelähedased prognoosid.\nERKle toetuse saamiseks oli katse Eesti Pangaga läbi rääkida. Pank tahaks, aga ei saa. Rumeenias näiteks on RK nagu panga osakond, pangategelased on Klubi juhtideks. Meil see kõne alla ei tule. Ju pole ka oskust pangarahvaga läbi rääkida.\nKlubi peaks noorenema. Eesti rahvastik peaks noorenema.\nKlubi tahab finantseerimist. Muidu ei saa tekste toota. Aga ei näe ka põhjust, miks ERK peaks hääbuma.\nLiiv: Üks proua küsis (Euroopa Nõukogu kohta) kui palju Aafrika ja Aasia immigrante mahuks lähemal 50-l aastal kokku tuua uuele asukohamaale Eesti)? Kas ei võiks asjatundjad arvestada – kui suur (arvudes iga maakonna kohta) Eestis oleks see arv, kuidas see arv jaguneks immigrantide päritolumaadelt – mandrite kaupa?\nMillised põhimõttel jagataks immigrante eri Eesti maakondade vahel?\nMillised juriidiliselt tagatud õigused on põliselanikel oma kultuuri kaitsta (õigus olla ateist, õigus joonistada erinevates müütide kangelastest pilapilte, kõnelda Eestis eesti keelt ja lugeda-kirjutada eestikeelseid raamatuid jms).\nKui palju oleme kohustatud alluma ümberasujate kultuurile ja tavadele? Kas peame taluma hommiku-unest äratavaid valjuhäälseid kutseid palvustele või on meil näiteks linnaplaneeringu kinnitamisel õigus nõuda oma krundi piiridesse ka varasema vaikuse säilitamist, või peab põlisrahvas taluma täiendavalt lisanduvat lärmi ja leppima hommikul öiste ärkamiste tõttu unehäirete tõttu uniselt tööleminekuga.\nKas püsiva elukoha omandamiseks Eestis on eelnõue: kohaliku keele (eesti keele) oskus olmetasemel, elukutse omamine, mida võib kasutada tööturul tööle asumiseks või on sisserännanul õigus kohe omandada püsiv töövõimetus seoses uues riigis ja kultuuris (Eesti) sisserändaja jaoks vajaliku keele ja kultuuritasemel tundmaõppimise võimetusega.\nViimase määratlemine ei ole eriti raske: see on üsnagi sarnane praeguse püsiva töövõimetuse määramisega Eestis. Selle erinevusega, et sisserände puhul ei tohiks varjata seda delikaatse isikuandmete kaitse seaduse taha ning tuleb avalikustada eelnevalt – millistele eeltingimustele vastavad püsielanikeks pürgivad immigrandid ja nende perekonnad.\nBilanss on selge. EU riikide hulgas oleme keskel, kuid ikkagi miinuspaljunejad. Väikerahvale on see oht. Elukõlblikku geograafilist ruumi on meil palju, siia veel mahub. Välismaalased saaks saata siia tuhandeid oma kodanikke asustama näiteks Narvat. Tuua sinna ja naabrusse näiteks 10 tuhat pakistanlast ja venelaste-eestlaste vahekord paraneks kohe. Tuleks ületada pelgus võõraste suhtes. Kuid jutt on ikkagi linnadest, sest maal vaevalt pakistanlased kohaneksid.\nLahenduse võti on, kuidas välismaale jooksjad tagasi tuua. Pole pilti, kuidas see protsess kulgeks. Ja andmeid ka keegi ei korja.\nMardna: Räägime rahvastikupoliitikast, kuid midagi ette ei võeta.\nHint: Ajalooline meenutus. Eesti ala tühjendamine pole esmakordne mõte. Stalin polnud ainuke. 1918 Saksa okupats. ajal käisid Saksast komisjonid, kes leidsid, et siia mahuks paar miljonit sakslast. Eestlased jäänuksid mingiks alaharitud mustatöörahvaks. Ja veel mitu näidet. Ükskord kerkis isegi küsimus, kas eestlased on rassiliselt sobivad, et neid säilitada. Eesti omavalitsuse juhid teadsid, mis meid ootab, kuid meie riigimehed ei teinud teadma. Kas tänapäeva riigimehed teavad, mis kavas? Ülimaks väärtuseks on tõstetud vabadus – vabadus jalga lasta.\nToom, Aasmäe: teie katsuge ise oma öeldu kirja panna, mina pidin sellel ajal pühenduma ühele rammusale ollusele.\nAasmäe: ei uurita homoseksualismi, rasse, holokausti. Kogu raha läheb nende kaitse peale. Näiteks laps neegrilt võib saada kaasa külmatalumatuse, st. et laps jääb juba enne sündimist kodumaata. Vaatan kõike ruumiliselt. Juba meie laiusel peavad neegrid vastu seal, kus on metroo. Nad ei suuda liikuda seal, kus pole tehiskliimat. Suuri erinevusi on veel ja veel. Neid peaks teadma, aga keegi ei uuri. Peaks jõudma loosungini, et neeger on olla uhke ja hea. Oluline osa on laktaadil. Hardo, täienda seda piima kohta öeldut!\nMardna: Suusatamises on hemoglobiini ülemnorm, millega veel starti lastakse. Kui see oleks ka kergejõustikus, siis ei saakski neegrid starti.\nPraeguse sündivusega me Eestit 50-60 aasta pärast püsti ei hoia. Vaja on teada, kuidas assimileerida immigrante. Ühe mehe kohta rändab välja 2 fertiilses eas naist.\nTamm: Piimasuhkur on üks keerukas probleem. Piimasuhkru (laktoosi) mitteseedimine tähendab täiskasvanuks saamist. Loodus keerab selle ensüümi aktiivsuse maha kui täiskasvanule tarbetu. Aga Põhjamere ümbruse riikide rahvad on hälbinud maailma muust rahvastikust. Neil säilib võime laktoosi seedida (resp. taluda) ka täiskasvanuna. Looduse jaoks on see kaltsiumiküsimus. Arvatakse, et selline muutus tuleneb aastatuhandete pikkusest lehmapidamisest piirkondades, kus päikest näeb vähe. Täiendav kaltsium teeb naise vaagna laiemaks, mis soodustab suurema arvu laste sünnitamist.\nToome: Tänane teema on ka, mis meie Klubist saab. Inimene, kes tahab suur inimene olla, peab mõtlema, kuidas maailma paremaks teha. ERK asutajad mõtlesid ka, kuidas Eesti arengut suunata. Et see teeks rahvale head. Me tahame kokku saada, aga meil on tunne, et tahame ka öelda, tahame mõjutada. Meil pole raha ega suurt ruumi, kuid on tunne, et tahame teha. On veel üks väärtus, mis meil on, kuid mida meie riigiisadel pole. Meil on elukogemus, on töökogemus. See on väga suur väärtus, kuid riigi juhtimisel seda ei taheta arvestada. Tunnetame immanentselt, et riigi juhid ei võta asja tõsiselt – nii nagu peaks üks riigiisa– suure mure ja vastutusega. Väga sügavalt teeb muret, et riigi juhtimisel ei taheta rääkida tõtt. Ei taheta rääkida rahvaga tõe pinnal. Käib permanentne valimisvõitlus. Viimase mootor on lubadused ehk populism. See tapab tegelikult kogu demokraatliku arengu. Populism ei toida demokraatiat.\nPeaksime mõtlema oma missioonile. Mida me saame teha sellega, mis meil on – elukogemus ja tahe rääkida tõtt. Tõde on parteidele olemuslikult vastunäidustatud. Tuleb mõtelda, mis on need teemad, millega saaksime välja tulla. Meil pole raha uuringuteks, kuid sageli ujub tõde pinnal kõigile nähtaval. Mõtleme, mis võiksid olla need tõerääkimise meie teemad.\nLiiv: Kas Eesti elanike tervist lihtsalt peegeldav, arvutatav ja võrreldav indeks ei võiks olla mõõdik HAMMASTE TERVIS EESTI INIMESEL? Eesti rahvas vajaks ju terveid hambaid? Kas me ei võiks sellega alustada? N.ö. „dispanseerida“ hammaste tervislik seisund IT abil dünaamiliselt, perearstide kaasabil ja E-meditsiini kasutades?\nIgal elu aasta-kümnendil (10,20,30,40 jne.)isiku täiesti tervete (või terveks parandatud!) hammaste %% kõigist hammastest. Hambaarstidega võiks täiendavalt konsulteerida: mida nemad arvavad, et tervete hammaste %% kodaniku suus oleks üldine võrreldav näitaja. Terved hambad mõjustavad oluliselt inimese kogu tervislikku enesetunnet. Sinna juurde tuua näitajaks – kui palju €€ panustatakse aastate lõikes mitte-tervete hammaste parandusele. Kui võrrelda – siis Eesti ju toetab HIV-positiivseid, kellest enamus pole kunagi tööl käinud ja on ühiskonnale ainult koormaks. Näiteks võrrelgem väikelapse riigipoolset kuutoetust €€-des ja pensionäride hambaproteesitoetust aastas €€. Kas tite kuutoetus ja pensionäri aastatoetus pole mitte numbrites sarnased?\nToome: Kas tõsta küsimus valikutest?\nTamm: ERK on üldiselt Tallinna meeste klubi. Tarand tahtis meid rahaliselt suurelt ja radikaalselt lahendada, see oli läbi aastate esimene katse.\nTarand seletab praegust olukorda Eestis – ja miks polnud sellel katsel edu.\nTamm: Probleemiks on ikkagi ideepuudus. Klubi ei taha end ühegi poliitilise suunaga siduda. Klubi asjad on mastaapsed, me ei peaks hambaraviraha mõõduga asjadega tegelema.\nTarand: Majanduse põhijõud, monopolid, ei taha juttu kuulata.\nKaevats: Kogemuse pealt ja üksteist korrigeerides oleme suutelised küsimusi küll esitama.\nTarand: Meie rahvas pole harjunud enda eest seisma. Siiski näeme väikest nihet. Riigikogu ikkagi arutab paari rahva survel algatatud eelnõu.\nTartes: 90-ndate alguses oli võrdlemisi iseloomulik, et mingi valdkonna või tegevuse või vabaühenduse esindaja esinemine lõppes tõdemusega, et riik mind/meid ei toeta (või ei toeta piisavalt). Vahepeal taoliste sõnavõttude hulk vähenes. Ilmselt läks elu kõigil lihtsalt paremaks või saadigi riigilt rohkem – võimalik, et mõlemad tegurid toimisid. Viimastel, (masujärgsetel) aastatel on taoliste arvamusavalduste hulk taas suurenenud. Mis on aga ühine tunnus toonastel ja tänastel arvamustel, et keegi ei ütle/põhjenda sisuliselt – miks peaks riik teda toetama. Ja alati ongi küsimus – miks peab riik kedagi-midagi toetama. Lahke riik ei pea ühel hetkel enam vastu.\nTamm: Väikeriigi pidamine on üldse kallis. Kuidas seda mõistlikult teha, sellega võiksime küll tegelda.\nToome: Riik pole mingi abstraktsioon. Alati võib küsida, miks sina riiki ei toeta.\nAasmäe: Kui Eesti jõuaks 5 rikkaima riigi hulka, siis näiteks saaksid riigikogulased ½ USA presidendi palka. Väikeriik on tõhus ja paindlik, aga ainult siis, kui ta ei kopeeri suure riigi mudelit.\nVooglaid: Vahetevahel tuleb kriips alla tõmmata ja uuesti sihid määratleda. Kui sihid õiged, saab püstitada õiged eesmärgid. Tuleks kasvõi jämedalt teha mõned valikud.\nRaha pole, on üks valikukoht. Kui on raha, oledki lõa otsas. Erakonnad peavad ajama valimiste rahastajate joont. CoR asutajad olid rikkad ega vajanud mingit abi. Oleks võimalik, et toetaks mingi selline org, kes poleks raha omanik – nagu näiteks Kulka. Peaksime tegema jah-ei otsuse – kas raha või mitte\nKas oleme suunatud endale, oma huvi rahuldamisele, või üritama avastada vastuolud riigis, nende põhjused jne. Kas tegeleme riigiga üldse või mingi teguriga, kasvõi hambaraviga. Naga on veel küllaga detaile, mis muudavad inimeste elu keerukaks. Või mingi laiem asi nagu sündivus. Selle peamine põhjus on tulevikuväljavaate puudumine. Võimu ja vaimu vastuolu on süvenenud. Haritlane on põlastusväärne tegelane, kelle juttu ei maksa kuulata.\nTuleks hakata tegema tekste mitte ükshaaval vaid luua jõud, mis annaks vahetpidamatult tuld. Üks pauk ei muuda midagi, pidev kahurituli küll. Kui tahame midagi saavutada, tuleb jõud ühendada ja luua strateegia.\nTarand: Laulev rev. omal ajal on jõudnud ideoloogiliselt Ukrainasse. Kas see on liiga aeglane, kas protsessidel ongi pikem ajaskaala kui inimese elu?\nVooglaid: Eestis nii hirmsat korruptsiooni pole kui Ukrainas. See on ületanud ukrainlase taluvuspiiri. Janukovitš on selle olukorra sümbol, mitte põhjus. Eestis on veel talutav, kuid halveneb kiiresti. Selleks on vaja kiiresti ette valmistada riigireform. Tuleks teha analüüs, mis Eestist on saanud ja kuidas edasi. See on ERK ülesanne.\nHint: Kõik võimud on sarnased, nii omad kui okupandid oskavad ülihästi haritlased nurka mängida. Šanss rahva ees haritlaste maine taastada on väike. Valitseb üleüldine põlastus ja viha. Tegelikult oleks intelligents ainuke, mis suudaks päästa. Kuid int. on marginaliseeritud.\nAasmäe: Pärast veebruarirev. juhtis haritlaskond Eesti vabadusse. Sama ka Laulva rev ajal. Nii et haritlaskonna osa on tsükliline. Mis faasis me praegu oleme? Paistab, et nüüd hakkab uus põlvkond tulema.\nHaug: Mõnda asja võiksime teha. Oleme väga süsteemsed ja tahame saada suureks. Suurus võib väljenduda mitmeti. Ettepanek: peaksime ehk oma koosolekule kutsuma arhivaari, kes tegeleb inimeste materjalide kogumisega. Kes räägiks meile, kuidas koguda ja süstematiseerida selline materjal, mis järeltulijaile huvi pakuks. Räägiks põhimõtetest, töö peaksime muidugi igaüks ise tegema.\nKongi: Puuduvad riiklikud tulevikupoliitikad. Paneme need igaüks oma valdkonnas kirja ja anname presidendile.\nTarand: Me ilmselt jõuaksime kokkuleppele, mis on näiteks riigi valitsemise 3 suurimat viga viimase aastakümne jooksul.\nTamm: Ainsa kriteeriumina tunnustatakse kohe mõõdetavat edu. See põhimõte on viinud tuleviku arvel elamisele. Väikse riigi puhul ei piisa õpikutarkusest. Alguses on edu, kuid pärast oleme soos. Nagu Bologna kõrghariduses. Arstid ei võtnud seda ja asi töötab. Aga TTÜs on taandarengud piltlikud — on vähenenud konkurss põhierialadele, aga tohutu konkurss on ärijuhtimisele, halduses, PRs jne. Ja Bolonja ülikool ise pole seda süsteemi rakendanud.\nTarand: See on pettumus, kuidas füüsikust ülikooli rektor sellega kaasa läks. Tavaliselt analüüsivad reaalteadlased asju enne põhjaliokult.\nHint: Peame muutuma nähtavaks. Klubi liikmed, kes kirjutavad, võiksid nimele lisada“ERK liige“.\nTarand: Igaüks võib alati igale oma kirjatükile alla kirjutada „ERK liige“ Andres, kirjuta lõpulause!\nR. Einasto ettepanek


10 fakti rehvide ja Baikali kohta, mida te ei teadnud (tõenäoliselt) | Artiklid 2020\n10 fakti rehvide ja Baikali kohta, mida te ei teadnud (tõenäoliselt)\nVideo: Skymoto - Tsikli rehvidest Motors24 (Detsember 2020).\nSüdamlikud suverehvid - kas see võib olla vaiksem?\n1. Külmutatud Baikal - üks suurimaid jääliine maailmas, selle pindala on üle 30 tuhande ruutkilomeetri. Rohkem ainult American Superior ja Huron. Kuid need külmutavad ebaregulaarselt, viimati olid nad täielikult jääga seotud 2014. aastal.\nNii võib Baikali nimetada tavalistest jäähallidest suurimaks.\nTalvine Baikal - enam kui 30 000 ruutkilomeetrit puhast jääd. Suurepärane talverehvide proovimiskoht! Talvine Baikal - enam kui 30 000 ruutkilomeetrit puhast jääd. Suurepärane talverehvide proovimiskoht!\n2. Järve jääl saab uisutada, kuid kõik ei saa ülesandega hakkama: Baikali jää on kristallselge vee tõttu väga libe. Ja see on täiesti läbipaistev - selle kaudu on näha kuristik. Baikali järve maksimaalne sügavus ulatub 744 meetrini. Te ei pea kartma: ühe meetri pikkune Baikali jää talub kopteri MI-8 raskust ja T-90 tank läheb rahulikult mööda poolteist meetrit, mida siin enamasti tehakse.\nBaikali jääd peetakse kristallselge vee tõttu eriti libedaks. Seega eelistan saapaid. Baikali jääd peetakse kristallselge vee tõttu eriti libedaks. Seega eelistan saapaid.\n3. Cordiant katsetas oma rehve Baikali jääl terve päeva, võimaldades autoajakirjanikel ja blogijatel võrrelda oma pidurdustõhusust teiste populaarsete kaubamärkide toodetega. Pealegi pandi nende rehvid viimati “katselisele” Nissan X-Trailile, kui kevadine päike oli juba jää üle ujutanud ja pinnale moodustunud veekile. Pidurdusmaa muidugi oleks pidanud muutuma palju suuremaks. Sellegipoolest võitlesid Venemaa rehvid kallimate konkurentidega hästi ja näitasid tulemust hõbedale.\nCordiant rehvide agregaadid ja välismaiste kaubamärkide konkurendid on kolmanda põlvkonna Nissan X-Trail krossoverid (T32). Cordiant rehvide agregaadid ja välismaiste kaubamärkide konkurendid on kolmanda põlvkonna Nissan X-Trail krossoverid (T32).\n4. Talverehvide naastude arv kasvab pidevalt. 2009. aastal keelasid Skandinaavia riikide tehnilised normid rehvide tootmist, mille lineaarmeeter on üle 50 naelu. Täna lubavad tolliliidu tehnilised normid rehvidele, mis on toodetud pärast 1. jaanuari 2016, kuni 60 naelu joonmeetri kohta. Kuid tingimusel, et sõltumatu laboratoorium teeb kindlaks, et sellised rehvid hävitavad katte mitte rohkem kui tavaliselt. Meie katsetes kasutatud Cordiant Snow Cross rehvil on kontaktplaastris vähemalt 10 naelu (plaadi suurus).\nCordiant Snow Cross naastrehvidega talverehvid pole uudsus, kuid need on endiselt nõutud. Cordiant Snow Cross naastrehvidega talverehvid pole uudsus, kuid need on endiselt nõutud.\n5. Cordiant lumekrossi nimetatakse turvisemustri sarnasuse tõttu Soome toodetega mõnikord “vene Hakkaks”. Vene rehvi muster on siiski endiselt originaalne, patenteeritud ja tänapäevased talverehvid on reeglina põhimõtteliselt samas "Skandinaavia jõulupuus" (põhjamaine turvisetüüp), seetõttu on neid raske mõne meetri kaugusel eristada. Muide, otsige netist Soome ja Vene rehvide võrdlusteste - see on huvitav.\n“Võtke seljast üleriided, keerake turvavööd lahti, avage aknad, ” käsutab jääkapten raadio teel meie raadiojaama, juhtides meie konvoi mööda Baikali jääd. Reisijad võtavad kaameraid. “Võtke seljast üleriided, keerake turvavööd lahti, avage aknad, ” käsutab jääkapten raadio teel meie raadiojaama, juhtides meie konvoi mööda Baikali jääd. Reisijad võtavad kaameraid.\n6. Uue talverehvimudeli turuletoomise järel toodab Cordiant naastrehvi ja viib läbi katsed, korraldab seejärel naastude pakkumise ja valib välja parima. Snow Cross rehvides on kasutatud kergeid ja vastupidavaid Soome Scasoni kaubamärgi Spike-Cor naelu, millel on alumiiniumkorpus ja mitmetahuline karbiid-volframkarbiidist sisetükk.\nCordiant Snow Cross'i peamised tehnilised uuendused ühel slaidil. Cordiant Snow Cross'i peamised tehnilised uuendused ühel slaidil.\n7. Cordiant Snow Crossil on ideaalne naast ja üks silmapaistvamaid naelu, mõõdetuna sõidu ajal. Enne katset - 1, 5 mm, pärast - 1, 4 mm. Umbes sama tulemus on ka kallimate konkurentidega.\nCordiant Snow Cross on täis Soome kaubamärgi Scason eriti tugevaid ja kergeid naastreid. Cordiant Snow Cross on täis Soome kaubamärgi Scason eriti tugevaid ja kergeid naastreid. Seotud materjalid Pidage meeles Leninist! Millal rehvid suveks vahetada\n8. Uue rehvimudeli väljatöötamine toimub reeglina erinevates riikides asuvates kontorites - neis, mis saavad anda parima tulemuse.\nVene Cordiant rehvide tootmisel kasutatakse imporditud seadmeid ja materjale (näiteks kummisegu). Cordiant Snow Crossi kummisegu töötati välja koos sakslastega. Uue segu tõttu vähenes pidurdusteekond võrreldes eelmise põlvkonna rehvidega 12%, kiirendus jääl paranes 9%.\nNäib, et enamik Baikali järve turiste on pärit Hiinast. Ja neid veavad peamiselt UAZ-i saiad. Mõni on ka Cordiant rehvidel. Näib, et enamik Baikali järve turiste on pärit Hiinast. Ja neid veavad peamiselt UAZ-i saiad. Mõni on ka Cordiant rehvidel.\n9. Talverehvide kummisegu koostisest rääkides mainivad rehvitootjad tavaliselt ränidioksiidi. See on ränidioksiidi ladinakeelne nimetus, 5–45 mikroni suurustest osakestest koosnev valge pulber, mis tagab rehvide elastsuse külmakindluse korral, suurendab rehvide kulumiskindlust, vähendab veeretakistust ja parandab stabiilsust märgadel teedel. Ränidioksiidi kasutatakse mitte ainult rehvitööstuses, vaid ka homöopaatias ja kosmeetikatoodete tootmisel (tasandab valgust, maskeerib kortse, imab rasva ja higi).\nTerve esimese päeva tegid ajakirjanikud ja blogijad ühte harjutust - kiirendust-pidurdamist, proovides rehvitestijate rolli. Terve esimese päeva tegid ajakirjanikud ja blogijad ühte harjutust - kiirendust-pidurdamist, proovides rehvitestijate rolli.\n10. Cordiant Snow Cross rehvidel ei leia maasturi märgistust, mis on asetatud tugevdatud külgseinaga rehvidele. Kõik selle mudeli rehvid on aga varustatud tugevdatud karkassiga ja sobivad raskete sõidukite jaoks (samad ristisõidud), mida tõendab külgseinal olev kiri Tugevdatud.


Haiguse pikkuses on välja kirjutatud antibiootikumid, mis sisaldavad framütsetiini, fusafungiini ja neometsiini.\nSissehingamine võib toimuda teepuu, rosmariini, astelpaju, piparmündi, eukalüpti, kammelõliõlide abil. Selle protseduuri puhul saate lastel köha ja riniidi abil kasutada inhalaatoreid.\nSelline nohu läheb üksinda nädalas või kasutatakse kerge adjuvantravi - nina instillatsioon soolalahusega, soolase lahuse või kummeli infusiooniga. Kavandatud ravi võimaldab teil kiiresti limaskesta eemaldada limasest, eemaldada väike turse ja kiirendada taastumist.\nKollase-rohelise või rohelise talla välimus lastel on vanematele märguanne selle kohta, et on võimalik saada tüsistustega aeglaselt verine nina. Just sellise jalgpalli vaatamine ja mitte midagi teha ei ole vähemalt vastutustundetu.\nÄrgem korrata teiste vigu ja järgida "kogenud" vanemaid, peamine eesmärk on vältida nakkushaiguste tekkimist, kaasates teisi organeid ja süsteeme.\nKõige sagedamini pikaajaline jalg aitab kaasa epidemioloogilise ebastabiilsuse perioodile. Praegusel ajal on patogeensete mikroorganismide hulk kosmoses ja väike laps külmub või nõrgendab, seal on bakterid, oodates neid majutama.\nViimased kaks ravimit on saanud eriti populaarseks. Peamine erinevus nende kahe vahendi vahel - kompositsioon. Izofra - pure antibiootikumi (framütsetiinsufaat) ja Polydex - Ühendatud aine, mis sisaldab antibiootikume (polimeksina B kohal, neomütsiinsulfaadis), hormoon (deksametasoon) ja vaskokonstriktiivne ained (fenüülefriinvesinikkloriidi).\nTeema artikkel - lazolvaani odavad analoogid: nimekiri.\npõhjal tilka hormoonid kasutada ainult juhul, kui ravimid on vähem väljendunud aktiivsuse ei tegutse, näiteks lapse nina pidevalt ühendatud, vaskokonstriktiivne tilka ei ole tõhusad, oli roheline tatt, ja on oht, et arengu sinusiit ja keskkõrvapõletik.\nLööve nina lastel esineb üsna tihti. Sellise sümptomi võib kaasneda suurenenud keha temperatuur, ninakinnisus, valulikud tunnetused peas ja isegi rõhu tundlikkus pistikutes või ninas. Sellised märksõnad toovad purjele tugeva ebamugavuse, nii et laps hakkab nutma ja hõiskama.\nPeale mittetöötlemise riniidi moodustab eesmise siinüosiidi peamine põhjus ninaüleserva kumerus või keskmise turbinaadi hüpertroofia.\nOlles tuvastanud lapse rohelise talla põhjused ja kohtlemise, on vaja tagada, et tegevused oleksid õiged. Seetõttu kontrollige oma arstiga iga ravimi annust ja järgige ettenähtud norme.\nBakteriaalset riniiti ravitakse enamikul juhtudel antibakteriaalsete ravimitega. Lisaks sellele määrab antibiootikumi valiku, selle manustamisviisi, annuse ja ravi ajastamise ainult pediaatril. Antibiootikumravi võib olla kas üldine (kaadrid, pillid, lahused) või kohalikud (tilgad, salvid, pihustid).\nNina limaskesta niisutamine. Niisutamine niisuguste lahustega nagu akvamaria, marimer, delfiin, humer või soolalahus aitab niisutada nina limaskesta ja parandada väljavoolu. Alla 5-aastastele lastele ei soovitata kasutada pihusid. Surve all olevad lahused võivad põhjustada otiti ja haavata lapse nina limaskesta. Parem on eelistada tilgutivaid ravimeid.