, Parim ahela koolitus rasva poletamiseks\nNii võttes muna hommikusöögi ajal on must teismelistele. Avaleht Treening Jõutreening Rasva põletamine Vastupidavus. Aga sa ei pea kardio unustama - 15 minutit joosta täiuslikult täiendada Koolitus tugevuse jaoks.\nErinev võimsus. Funktsionaalne või võimsusõpe - mis on parem? Kaalulanguse võimsus Kardiograafia - kus peamine energiaallikas on hapnik. Power koolitus - kus töö esineb otseselt lihasmassi tõttu. Selliste klasside painutusprotsessid tekivad äärmiselt aeglaseks.\nKoolitus Ülekaalulisuse negatiivsed mõjud on hästi teada, kuid paljud inimesed näevad endiselt vaeva soovimatute kilode vabanemisega. Suur protsent keharasvast kujutab endast terviseriski, piirab sportlikku sooritusvõimet ja takistab tavapäraseid väljakul toimuvaid tegevusi, näiteks kõndimist ja treppidest ronimist. Ehkki mis tahes liikumisviis võib olla kasulik, on teatud tüüpi treeningud kehakaalu langetamiseks, lihaste kasvatamiseks ja keha muutmiseks efektiivsemad. Sportlased jätavad treeningprogrammides sageli tähelepanuta treeningu intensiivsuse olulisuse.\nMis vahe on kardite vahel Kardiograafia, mis on peamiselt suunatud cassi kardiovaskulaarse süsteemi tugevdamine, rasva põletamine ja vastupidavus. Power koolitus arendab võimsusnäitajad ja suurendab lihasmahud. Aeroobsete harjutuste energiaallikas - hapnik Ja kuigi lihased osalevad ka protsessis, on nende koormus minimaalne.\nParim ahela koolitus rasva poletamiseks põhjusel on lubatud täita tühja kõhuga ilma tervise kahjustamata. Kardio peamine tingimus - kiire südamelöök Pikka aega segmendis. Sellise koormusega alustab keha rasva põletamise protsessi ja vastupidavuse tase kasvab järk-järgult.\nJõud Klassid otseselt kaasata lihaseid töösse ja peamine energiaallikas seda tüüpi koolitus on glükogeen. Tühja kõhuga kehtiva koolitus on ebaefektiivne ja ohtlik.\nVõimsus on peamised tingimused lihaste keeldumine viimases lähenemisviisis ja Leia lihaste leidmine sekundi jooksul. Pikaajaline kardio energiakoolitusega kompleksis ei too kaasa soovitud tulemust lihasmassi ehitamisel.\nAga sa ei pea kardio unustama - 15 minutit joosta täiuslikult täiendada Koolitus tugevuse jaoks. Kardiotatiivid Peamine põhitegevusi peetakse töötama. Selle kasutamise energiakulud on üks kõrgemaid.\nCardio Jogs ei ole piiratud. Aeroobne koormus hõlmab ka: ujumine - kõige energiatarbimine; sõudmise simulaator - täpne imitatsioon sõudmine arendab vastupidavust ja koormab selja lihaseid; elliptiline simulaator - puusa, põlve ja pahkli liigeste liikumise looduslik tsükkel bitsüklerenager - see sobib põlveliigendite valuga inimestele.\nVõimsuse koolitus Parimad võimsuse harjutused on need, kus liikumise tegemiseks on kaasatud suurim lihaste arv. Väärib märkimist O. Seda kolmekordset võib nimetada kõige enam, mis ei ole energiaharjutusi. Nad hõlmavad suured liigesed, suuremad lihasrühmad, lihased stabilisaatorid ja kõige tähtsam, lihasmahud ja võimsuse näitajad suurenevad. Kõigi lihaste kõrgekvaliteediliste uuringute jaoks on vaja laiemat treeninguid: Painutamine biceps seisab - Põhi- isoleerimisharjutus, töötavad kahe peaga lihased.\nKäsipikendus peavarju tõttu - Põhiharjutus. Tänu liigse koormuse küünarnuki liigestele tähelepanu pöörata täitmise tehnikat.\nScasted koormus tritseps. Bench vardad pea kohal - Põhi- mitmeotstarbeline harjutus, mis on suunatud deltalihase arengule. Foto 1. Varraste pink õhuliini teostamine. On näidatud, millised lihasrühmad töötavad protsessis. Samuti olete huvitatud: Ujumine on südame või mitte? Vaade energiatarbimine Cardiovers Superior töötab. Ujumise ajal on keha täielikult toonis hoida keha pinnase, mis iseenesest juba vajab energiat.\nSuur osa ujumislahustest langeb ülakehale, eriti selja ja õlgadele, jalad vastu ka koormuse osa, mis annab kiirendusele. Sõltuvalt stiilist muudab kalorite tarbimine ka. Kõige kallim - "Butterfly".\nSörkimineSamal ajal kuluta tellimus kcal. Juuresolekul lihas-skeleti süsteemi haigused - vigastuste vältimiseks konsulteerige koolitajaga.\nPilates Ühendab Võimsus ja kardiokoormus ühes treeningus, suure diagonaal kardio suhtes. Pilates, pigem meelelahutusmenetluse ja mitte rasva põletamiseks. See on praktiliselt vend jooga. Klassid on väga sarnased, vahe, et pilates on ikka veel veel kerge valik ja selle eesmärk on parandada. Klasside ajal pulse jääb üsna madalale tasemeleMis ei ole piisav rasva põletamise jaoks, vaid selline omamoodi koolitus ideaalselt tugevdab ajakirjanduse lihaseid ja tagasi.\nTänu neile, treener saab õige kehahoiaku ja õpib hingama õigesti. Hingega paremale, keha on hapnikuga küllastunud, mis tugevdab SCC-d. Tegelema üks tund, veetsid kõik kcal. Need harjutused on mitmed vastunäidustused, kuigi sugulane, kuid enne treeningut, siis on kasulik konsulteerida oma arstiga. Plank Harjutus kardio kategooriale hapniku tarbimise tõttu peamise energiaallikana. Plaatide korrapärane täitmine: tugevdama alaselg; teha lihaseid paindlikumaks ja elastsemaks; arenema vastupidavus; säästab valu taga; tugevdama kõhu lihased.\nKahjuks nende jaoks, kes unistavad ülekaalulisuse lähtestamisest, ei ole plaat selle jaoks parim viis. Vastavalt energiatarbimisele ainult kcal minutisSee ei ole nii palju. Esimene tehke rõhk kardiotranssile millest me oleme juba materjalile juba öelnud "Mis on Cardiotrans" ja mõtlesin, miks teised tüdrukud tahavad olla "kiiged". Teiseks, võimsuskoolituse fännid, - ausalt naerma üle esimese, uskudes, et nad ei ole üldse spordiga.\nToitekoolitust saab läbi viia erinevates viisides - töötavad vaba kaaluga dumbbells, vardadsimulaatorite või oma keha kogemustega. Jah, sa õigesti arusaadavad, ilma täiendavate seadmeteta on võimalik läbi viia ka jõukoolituse, peate ainult teadma, milliseid harjutusi ja sellega, millist intensiivsust täita.\nKuid siiski professionaalsete seadmetega tehakse seda palju lihtsamaks ja tõhusamaks. Muidugi, töö tasuta kaalu või teiste seadmete parim ahela koolitus rasva poletamiseks traumaatiline. Seega, et vältida probleeme ja tulemus saavutada, see on oluline kapten õige kasutamise. Algajatele, see ei ole üleliigne pöörduda treeneriga vähemalt alguses.\nKaalulanguse võimsus Plus toite treening selles, et see annab sada protsendi tagatise kaalulangus. See on õigesti tegelenud kolm korda nädalas tunnis ja jälgides kõige lihtsamate toitumise reegleid, pärast kahe kuu möödumist näete positiivset tulemust. Lisaks on see võimsus harjutusi, mis erinevalt kõigist teistest koormustest ei aita lihtsalt vabaneda ekstra kilogrammidest, vaid ka "keha pumpamiseks".\nNäiteks teha tuharad ümmargused ja elastsed, pressialased, samuti vältida kõhn rasvamõju - saab ainult võimsusega koolituse abil. Kardio võimsuskoolituse peamine erinevus on see, et esimesel juhul esineb põlemissarude mõju tundi pärast okupatsiooni, kui keha taastatakse. Teises variandis põletatakse kaloreid ainult koolituse ajal.\nJa isegi kui kardio ajal te põletate kaloreid palju rohkem pärast okupatsiooni, püüab keha taastada võimalikult kiiresti, kogunevad rasvarakud. Kuigi toitealane koolitus okupatsiooni ajal tarbib süsivesikute reservid ja taastage need pärast koormust, kasutab keha rasva kui kütusena. See lõpptulemus toob kaasa kiiremini kaalu vähendamise. Müüdid Kõige tavalisem takistus tüdrukute seas jõudu jõuga, välja arvatud laiskus, on hirm "pumpamise" hirm ja saada meeste arvu.\nKeegi ei saa öelda, et see on parem keskenduda kardio koolitusele või toetuda võimsusel, peate selle ise määratlema, sõltuvalt sellest, milliseid eesmärke te jätkate. Tervisliku ja ilusa keha jaoks soovitatakse ekspertide kombineerida südame- ja elektrikatsi, vaheldumisi erinevatel päevadel. Kui teil ei ole aega ja seal on nii palju võimalusi ja sa tõesti tahad kaotada täiendavaid kilogrammi võimalikult kiiresti, siis tasub minutilise südame treeninguga eelistatud jõupingutusi kohe pärast seda.\nAga kõigil juhtudel tasub kaaluda asjaolu, et no trepid pakuvad igavese tulemuse, kui kaalulanguse treening siis visatakse.\nSport töötab ainult siis, kui te seda teete. Seetõttu ei tohiks te kohe lahjata ülemäärase surve treeningutele, kui te varem ei teinud füüsilist koormust. Liiga aktiivne jerk hakkab kiiresti ja heitma. Parem on alustada väikeste koormustega, mida õlal ja alles siis suurendab neid järk-järgult, olgu see võimsus, südame või parim ahela koolitus rasva poletamiseks harjutused.\nAlustage kohe artikli peamisi mõtteid - see on konkreetse koolituse toetajate kompromiss.\nToitumine keelatud toidule Koolitus süsteem rasvade põletamiseks Käsiraamat " Korter üürile - närvesööv hobi või rikkuse allikas?\nAjendas mind selle teadlikkust kuldse keskmise kahe rinduse äärmuste seas, mis on sellest olukorrast välja lülitatud. Neile huvitatud ja koolituse tüübi valimine, peamised eelised ja puudused lahti võetakse lahti, mis võimaldab teil teha teadliku valiku. Power-koolituse all mõistame standard harjutusi Powerlifting, kulturismi. Kehtivu koolitus, ma ei lisanud suure vigastuste põhjuste kaalumist. Eelised on ilmsed: - kimpude, luude, kõõluste tugevdamine parim ahela koolitus rasva poletamiseks ennetamine, osteokondroos; - 2.\nAeroobikoolitus suurendab teie? - Aeroobika\nVõimsuskoolituse miinused: - kirjaoskamatu lähenemisviisi puhul muudavad enamik eeliseid oma masti jaoks minimaalsete ja kasulike jõukoolituse jaoks mõrvatooted? Oluline on integreeritud lähenemisviis nõuetekohase toitumise, taastumise, režiimi ja treeningute kimpist; - mitte-tasakaalustamata koormusega, on parim ahela koolitus rasva poletamiseks katkestamine viitab esimesele elemendile - Reforing, lihaste krepp, paindlikkuse halvenemine lahendatud venitamisega keerates.\nNüüd vaatame funktsionaalset koolitust. Ma ristin teadlikult puhta crossfit turvalisuse huvides, kuigi ma ei välista kasutamist füsioloogiliste ja anatoomiliselt mõistlike elementide crossfit. Ja nii, vastavalt funktsionaalse koolituse, ma parim ahela koolitus rasva poletamiseks koolituse erinevate looduslike liikumiste isiku, kes on leitud elus.\nSee on tüüpiliste mootori mustrite väljaõpe, kus lihased sisalduvad õiges järjestuses liikumise teostamiseks.\nPärast õppimist Gary seminar halli - "Isa funktsionaalsuse" ja läbipääsu 3DMAPS sertifitseerimine hakkasin paremini mõistma inimese liikumist ja milline funktsionaalsus on. Püüan sõnastada funktsionaalsuse konkreetsem määratlus, see on väga oluline. Funktsionaalne koolitus toimub looduskeskkonnas vesi, tühi tuba, rock, mitte simulaatoridmillel on soodsad raskusastme ja reaktsioonijõu tuge vesi, põrand, ebaühtlane pindmass ja keha inerts.\nLihased ja liigesed töötavad kolmes lennukis, aktiveerides võimalikult palju propoporotseptoreid erinevad andurid lihastes, liigestes ja kõõlustes, mis teatavad aju.\nMis juhtub rasva kaalulanguse ajal\nMonokullastumata rasva toidu kaalulangus


Eesti Vaimse Kultuuripärandi Nimistu | Elly Karjam\nKoostaja: Jaanus Ilp, Maie Aav (2018)\nElly Karjam töötanud lapsehoidjana, jalgratta laenutajana, kokana, madrusena, kämpingu perenaisena. Kõikige tööde kõrvalt on teinud Kihnu käsitööd.\nPraegu töötab ta Tehnikaülikooli uurimislaeval Salme kokk-madrusena. Alates maikuust 2018 alustab majakavahina Kihnu saarel. Elly pakub oma talus ka kodumajutuse teenust.\nElly on mitmekülgne: ta peab kodumajutust ja käsitööjäätise kohvikut oma kodutalus, koob tellimise peale troisid ja õpetab teisi troisid kuduma. Ise on ta kudunud 114 troid ja õpilasi on momendil kuus.\nElly valmistab käsitööseepe ja muid kihnupäraseid käsitööasju. Alates maist saab temast Kihnu majakavaht ja samas käsitööpoekese pidaja. Ta on Pärnumaa turismimeene konkursi võitja.\nUrga talu, Linaküla, Kihnu vald, Pärnumaa, 88003\nEllyle meeldib troisid kududa. Tema arvates on hea, et meeste rahvariideid Kihnus taas tegema ja kandma on hakatud. Kui varem oli villane troi hülgeküttide hädapärane riietus, mis külmal talvel sooja andis, siis tänapäeval on see rohkem ehk nagu uhkuse asjaks. Troid kududes hoiab Elly alal Kihnu traditsioone, see on talle oluline. 2018. aasta märtsi seisuga on Elly kudunud juba 114 troid. Üks neist on hoiul Kihnu muuseumis. Ema tehtud troid kannab rõõmuga ka Elly poeg.\nTroisid koob Elly kodus ja töö juures, kui vaba aeg on. Praktiliselt iga vaba minut kulub tal kudumisele. Aeg-ajalt teeb ta ka õpitubasid. Ta on õpetanud troi kudumist nii mitmelegi huvilisele, kes on tulnud tema juurde sooviga see oma mehele, pojale või mõnele teisele lähedasele kingiks teha. Igal inimesel on erinev käekiri: kes koob lahtisemalt, selle troi tuleb suurem, kes kinnisemalt, selle oma väiksem, isegi kui aluseks on üks silmade arv.\nÕpitubasid teeb Elly enda kodus või õpilase kodus Kihnus ja Pärnus. Vajalik lõng tuleb Kihnust Kolde talust või Raasiku villavabrikust.\nTroid koob Elly enamasti üksi. Vahel istub ta ka sõbrannadega õhtuti koos ja koob. Igaüks koob oma asja ja sinna juurde räägitakse lugusid, et oleks põnevam.\nElly on tuntud ja nõutud troi kuduja, kelle ootejärjekord on ligikaudu aasta pikkune. Kui järjekord jõuab tellijani, saab Elly temaga kokku. Koos valitakse troi kiri. Seejärel võtab Elly mõõdud ja hakkab kuduma. Troi tegemine vältab kuu, kui iga päev kududa. Olenevalt troi suurusest, kulub valmimiseks 160-200 tundi. On tellijaid, kes on olnud nõus ootama aasta kuni kaks, et troid saada, sest teisi tegijaid ei ole. Lisaks tavapärastele troidele on Elly kudunud kunstnik Epp-Maria Kokamäele ühe troi kleidi. Algul paljudele see mõte ei meeldinud, pärast valmimist aga kõik kiitsid. Arenema ja katsetama peab - on Elly veendunud.\nTerve Elly suguvõsa on Kihnust pärit. Mehed sõitsid merd ja küttisid hülgeid, naised aga tegid käsitööd ja hoolitsesid majapidamise eest. Elly on selle järjepidevuse kandja. Tema vanavanaemad kudusid troisid. Vahepeal ei olnud troid aga moes. Elly mäletab, et nõukogude ajal ei kudunud ta ema ühtegi troid, vanaema kudus peamiselt nukutroisid.\nElly hakkas troisid kuduma, sest selle järele oli nõudlus ja talle meeldib kududa. Esimese troi kudus ta 2004. aastal õemehe palvel. Esmalt uuris ta, kuidas teistel troid tehtud on. Tal on meeles, et ega keegi teda õieti juhendada ei osanud. Nii tuli tal endal välja mõelda, kuidas oleks kõige lihtsam toimida, näiteks kuidas arvutada silmi ja ümbermõõtu. Eeskujuks võttis ta ühe vana troi. Mustreid otsis ta raamatutest, uurides ka Kihnu muuseumis olevaid troisid. Esimene troi sai liiga suur, sest ta ei osanud alguses silmi arvestada. Selle ostis ära suurt kasvu suvekihnlane, kellele see oli paras. Saadud raha eest sai Elly endale uue külmkapi. Järgmise troi kudus Elly taas oma õemehele, seekord juba õiges mõõdus. Kui kaks esimest troid juba valmis olid ja neid Kihnus kanti, ilmusid juba järgmised soovijad, kuna troitegijaid Kihnus ei ole. Kudumise käigus on ta aastatega üha vilunumaks muutunud.\nKuduma õpetas Ellyt vanaema. Esimesed sokid kudus 9-aastaselt. Ise arvab, et on kudumisest lihtsalt sõltuvuses. Oskab ka kangast kududa, paelu põimida, tikkida, aga need käsitööliigid ei meeldi niiväga.\nTroi kudumist õpetab Elly Karjam kõikidele soovijatele. Ta on läbi viinud mitmeid sellealaseid koolitusi ja õpitubasid, kus koos troid kootakse. Ta on õpetanud troi tegemist ka TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia üliõpilastele. „Raamatuid ju polegi, mille järgi õppida," märgib Elly. Ta ütleb, et ega raamatu järgi neid mõõte, mustreid ja silmade arvutamist selgeks saagi. Samas on troi kudumine aega- ja kannatlikkust nõudev ettevõtmine. Seetõttu ei ole tema õpilaste hulgas neid, kes aastas mitu troid kooksid.\n„Kihnus peavad mehed ikka troid kandma, sellepärast ei tohi ka see oskus kuhugi kaduda," leiab Elly.\nMaterjalide ja töövahendite tutvustamine.\nMüük ainult ettetellimisel.\nTootmine omas kodus.\nTuristid, kes peatuvad kodumajutuses, saavad ülevaate.\nTroi ajaloo ja tänapäevase kasutamise tutvustamine\nÕpitoad käsitööhuvilistele toimuvad kokkuleppel Kihnus või Pärnus.\nElly troid kudumas\nElly koob troid Kihnu Muuseumis. Autor Maie Aav. 5. Märts 2018\nElly troid kudumas oma kodus Urga talus\nElly koob troid oma kodus diivani peal. Autor teadmata (kodumajutuses peatunud turist) 2017\nElly ja õnnelik troi omanik\nÄsja valmis saanud troi on tellijale üle antud ja sobib väga hästi. Autor Taimi Veedla, 2018\nPaluoja, Silvia 2015. Kokk-madrus keedab sabaga seepe. - Silvia Paluoja tutvustab Elly Karjamit. Pärnu Postimees, 10. oktoober 2015. (Tasuline artikkel.)\nKokamägi, Epp-Maria 2015. Urga Elly kootud troikleit - Epp Maria Kokamägi kirjutab Elly Karjamist ja tema kaunist käsitööst. Pärnu Postimees, 10. oktoober 2015. (Tasuline artikkel.)\nAnnuk, Annika 2015. Kihnu troi kudumine ja kandmine. Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu. http://www.rahvakultuur.ee/vkpnimistu/index.php?page=Public.Knowledge&area_id=0&id=234\nKõiva, Ottilie; Rüütel, Ingrid 1997. Kihnu regilaulud. Vana kannel VII:1. Tartu: Eesti Keele Instituut, 29\nTomberg, Riina 2007. Vatid, troid, vamsad: silmkoelisi kampsuneid Lääne-Eesti saartelt. [Tallinn]: Eesti Kunstiakadeemia\nÄrma, Roosi [Karjam, Rosaali] 2009. Elumõnu: [kogumik Kihnu käsitöömustritest.] Pärnu: Kihnu Kultuuri Instituut, 134-135\nKihnu Selts MTÜ, Kihnu Muuseum


MEIE MAA: Täna avatakse Rauni ühistu uus piimafarm (MAK meede 1.4.2)\nRauni ühistu rahvas on uut lauta oodanud juba aastaid. Nüüd on ootus täitunud – kui lapsed kooli lähevad, lähevad lehmad uude lauta.\nUskumatu küll, et ligemale viie kuuga on Uue-Välja lüpsifarm valmis. Täna see avatakse. Isegi kaks päeva varem, kui Rauni POÜ juht Aive Kesküla kevadel välja pakkus.\nUus lehmade vabapidamisel olev lüpsiplatsiga farm on 384 lehmale, 2x16 lüpsiplatsiga, kus 32 lehma lähevad korraga lüpsile. Sisustus on DeLavalilt. Uue kodu saab esialgu aga 270 lehma, kes kolmest vanast laudast sinna kokku viiakse.\nMAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Maaelu arengukava 2007-2013 meetme 1.4.2. Investeeringud loomakasvatusehitistesse projekt 2011.a Saaremaal. Toetuse saaja: RAUNI PÕLLUMAJANDUSE OSAÜHING. Toetatav tegevus: Loomakasvatusehitise ehitamine (veised). Toetuse suurus: 497 985 eurot.


Vägikaikavedu kunstivarade pärast\nSaksamaa nõuab Venemaalt tagasi kunstivarasid, mille hulgas on Prantsuse impressionistide Monet' ja Matisse'i hindamatu väärtusega maalid ning Heinrich Schliemanni aardeleid 19. sajandil Trooja varemetes toimunud väljakaevamistelt.\n18. märtsil vetostas Jeltsin kaks kuud varem duumas vastu võetud seaduseelnõu, teatades föderatsiooninõukogule läkitatud kirjas, et dokument on vastuolus rahvusvahelise õigusega.\nSamuti ütles Jeltsin, et dokument võib kahjustada Venemaa suhteid Saksamaa, Prantsusmaa, Poola, Ungari, Hollandi ja Liechtensteiniga -- riikidega, kust valdav osa kunstiteoseid pärit on.\nSaksamaa parlamendi välissuhete komisjoni esimees Karl-Heinz Hornhues ütles kommentaaris, et duuma kasutab kunstivarade küsimust tõkete seadmiseks Jeltsini plaanidele.\n«Kui Venemaa parlament kõigist kokkulepetest hoolimata kuulutab kunstivarad Venemaa omandiks, ei toeta see just kuigivõrd Saksamaa valitsuse jõupingutusi esitleda Venemaad välisriikides kui usaldusväärset partnerit ning läänele sõbralikku riiki,» ütles Hornhues.\nKokku hääletas eelnõu poolt 308 duuma saadikut, ületades 300 hääle ehk kahe kolmandiku enamushäälte künnise, mis on vajalik presidendi veto tühistamiseks. Vastuhääli oli 15.\nSeaduseelnõu läheb edasi föderatsiooninõukogusse, kus on samuti vajalik kahe kolmandiku saadikute toetus veto tühistamiseks.\nKui veto tühistatakse ka föderatsiooninõukogus, kus algsele eelnõule oli tugev toetus, tuleb Jeltsinil seadusele alla kirjutada ning kuulutada kõik Teise maailmasõja ajal Venemaale toodud kunstivarad Vene riigi võõrandamatuks varaks. REUTER-ÄP


9 Reader-lemmik BB kreemid - ILU\n9 Reader-lemmik BB kreemid\nBB kreem: mis see on? BB-kreemi "BB" on lühike ilusal balm, ja see kultus-lemmik-läinud põhivaba kosmeetikatooted pakuvad kergekaalulist katmist, et varjata neid kohmakaid puudusi (tere, päikesepaisteid ja plekid), kui vaadata rohkem looduslikke ja vähem "valmistatud" kui traditsiooniline sihtasutus.\nYouBeauty Makeup Kaasautor Emily Kate Warren ütleb, et ta armastab BB-kreeme, sest nad on kerge ja multifunktsionaalsed. Warren ütleb: "Nad võtavad mitu etappi ja panevad need kõik ühte. Mina isiklikult naudin nende kasutamist reisimisel, sest teil on vaja ainult üht toodet, et täita paljusid vajadusi. "Sest rekord on ta praegu armastav Maybelline Dream Fresh BB.\nMis BB on väärt proovida? Oleme kogunud YouBeauty lugejate proovitud ja tõelised lemmikud. Vaadake, mis on tõeliselt ilu-kinnisideeks kasutatava ja armastatava kogukond, ja kaaluge oma lemmikuga oma YouTalk BB teemal.\n1 Tarte BB kreem\n"Tarte BB koor on hämmastav. See on kerge ja segab täielikult oma nahatooni, kasutades sõrmi ja STAYS ilma viimistluspulberita. Lisaks sellele aitab vitamiinid ja SPF tõesti nahka kaitsta ja paraneda. Cincher? Nagu inimene, kellel on kombineeritud ja kergelt akne alane nahk, on see täiesti õlivaba ja ei muuda ma välja nagu teisedki proovitud tooted. " -YouBeauty lugeja katropia\n"Minu lemmik BB koor on liiga näohoolduspalsam. See on saadaval viies värvitoonis ja pakub SPF-20-d. Mul on kombineeritud nahk ja roosvistrikk ning see toode hõlmab seda, mida te ei soovi näha, kuid hoiab selliseid asju nagu minu ilumeemärgid nähtavaks. See jaemüük on 34 dollarit ja kestab üle aasta! " - YouBeauty lugeja EqBeauty\n3 L'Oréal Paris Magic Skin Beautifier BB koor\n"L'Oréal Paris Magic Skin Beautifier BB Cream" kuni päevani, kui ma suren. Mul on kombineeritud nahk koos mõnede kergete akne armidega ja kui ma seda ainet panen, siis ma isegi ei vihjata vundamendiga VÕI peitaja! Toode on väga kerge ja pisut läheb kaugele - täiuslik, kui te ei soovi oma nägu kasutada miljoneid (või isegi ainult kahte toodet). Seda ei saa liiga palju armastada! " -YouBeauty lugeja langloy\n4 Avoni ideaalne veatu BB kreem\n"Avon, lihtne ja lihtne! Mul on punetus ja Avon Ideal Flawless BB Cream katab punase ja läheb sile, kuid on ikkagi kerge nagu niisutaja. " -YouBeauty lugeja threemonkeys\n5 ööpäeva kleit "Estée Lauder" igapäevast glowt BB-d\n"Estée Lauderi poolt Double Wear Full Day Glow BB-st. See on õlivaba ja kestab kuni kaheksateist tundi. See jätab mattviimistluse, kuid see on niisutav ja hoiab sind kogu päeva hõõguvana, olles ikkagi loomulik! " -YouBeauty lugeja mariann21\n"Minu lemmik on Smashbox BB Cream. Mul on normaalne nahk, see on kohtades kuiv ja see töötab kõikjal ilma probleemideta. Ma võin kasutada õhukeset kihti toonivalguv kreemit või kasutada kahte kihti, et seda saaks rohkem katta. Olen proovinud paar apteekide kaubamärke, samuti kallimaid kaubamärke, ja see ainult minu jaoks. Lisaks on värvivarjum täiuslik. " - YouBeauty lugeja gigi klaudia\n7 Body Shop All-In-One BB Cream\n"Body Shop All-In-One BB Cream sobib mulle ideaalselt, sest ma tahan alati looduslikult otsida. Ma proovisin nii palju BB-sid, aga see on mu kallis . " - YouBeauty lugeja Superfatma\n8 L'Oréal'i Pariisi noortekood BB kreemi valgusti\n"Ma hakkasin kasutama L'Oréali Pariisi Noorte koodi BB kreemi valgustit. See annab mulle mõningat ulatust, kuid on väga kerge. Mul on kombineeritud nahk ja see tundub hea ning hommikul on see lihtne ja kiire. Tegelikult arvavad inimesed, et mu nahk tundub väga hea, kui ma seda kannan, ja nad isegi ei tea, et ma kannan meik. " - YouBeauty rea der Shans\n9 Garnier nahk uuendab Miracle Skin Perfector BB kreemi\n"Mulle meeldib Garnier Skin Renew Miracle Skin Perfector BB Cream-see on ka odav! Tavaliselt lendan toodetest toote juurde, kuid ma olen kolmandal selle pudelil. Ma rakendan seda; kasutage pehmendajat mis tahes kohapeal ja minu silmade all ja lõpetage bronzeri või pulberga, ja mul on hea minna! " -YouBeauty lugeja suzylicious\nOur Miss Brooks: The Bookie / Stretch Is In Love Again / The Dancer (Juuli 2022).\nSilte: nägu, nägu-galeriid, meik


Apple´il tuleb pöörane nädal: uued tooted, uus lahing sõjas FBIga - Forte\nPolitseinikud läinud kuul meeleavalduste ajal Apple´i poodi turvamas.AP\nKui esmaspäeval esitleb Apple oma kevadpresentatsioonil eeldatavasti uusi tooteid, siis vaid päev hiljem ristatakse kohtus piigid Föderaalse Juurdlusbürooga.\nNeed on küll ainult spekulatsioonid, aga macworld.com kirjutab, et esmalt pidi Apple uudistoodetega välja tulema 15. märtsil, ent pole välistatud, et see üritus lükati nädala võrra edasi, et 22. märtsil toimuvalt kohtulahingult tähelepanu eemale tõmmata. Samas, Apple`i ja FBI maadlus on viimastel nädalatel sedavõrd palju meedia tähelepanu pälvinud, et kui see ka on strateegiline otsus, võib arvata, et uudistooted kohtukulli siiski ületada ei suuda.\nMida Apple 21. märtsil oma kevadüritusel esitleb, pole veel päris kindlalt teada. Erinevate kuulukate põhjal võib üritusel näha uut iPad-tahvelarvutit, uut pisikest iPhone-nutitelefoni ja uusi randmerihmu nutikellale Apple Watch. Ent vaid päev hiljem, 22. märtsil kohtuvad Apple ja FBI peale pikka avalikkuses peetud sõnasõda föderaalkohtus.\nEelmisel kuul otsustas kohus, et Apple peab FBI-le vastava tarkvara looma, millega juurdlusbüroo eelmise aasta detsembris Californias San Bernardinos 14 inimest tapnud terroristi lukustatud iPhone´i piltidele ja kontaktidele ligi pääseks. Apple nõudis, et see otsus tühistataks ja on kogu aeg sõdinud operatsioonisüsteemile „tagaukse“ loomise vastu. Ekspertide hinnangul võib FBI ja Apple´i vaidlus minna USA Ülemkohtuni välja.\nApple vs FBI: suurrivaalid toetavad õunafirmat (33) 27.02.2016\nApple´i juht Tim Cook on ka ajakirja Time värske numbri kaanepoiss ning ütleb intervjuus, et ehkki kõik ettevõttes teadvustavad, et tegu on palju kurja teinud inimese telefoniga, on küsimus lõppeks sõnavabaduses ja fundamentaalsetes ameerikalikes väärtustes.\nÜks Apple´i asutajaid Steve Wozniak ütles eilses avameelses netivestluses reddit.comi kasutajatega, et kui kirjutatakse kood, mille abil Apple´i mittemuugitavale opsüsteemile ligi saab, on väga tõenäoline, et sellele pääsevad ligi ka kurjade kavatsustega inimesed.\nPresident Obama ütles nädal tagasi reedel Austinis Texases SXSW tehnoloogiafestivalil antud pika intervjuu lõpus, kui teema Apple ja FBI peale viidi, et ei saa konkreetset San Bernardino juhtumit kommenteerida. Ta lisas samas, et on laiemas plaanis küll kodanikuvabaduste poolt, ent jättis õhku küsimuse - kuidas täiesti läbitungimatute seadete puhul tabada lapsporno levitajaid või terroriste? President toonitas, et oluline on mitte võtta absolutistlikke, mustvalgeid seisukohti.


Kogemus, mida ei soovi mitte kellelegi: mis on raseduse katkemise sagedasim põhjus? - Anne & Stiil - Delfi Lood\n20. märts 2019 4 min.\nKogemus, mida ei soovi mitte kellelegi: mis on raseduse katkemise sagedasim põhjus?\nAnna Elisabeth Kaljuvee\nAshton Bingham/ Unsplash\nJuba diagnoositud rasedustest katkeb 15–20%, valdav osa esimese 12 nädala jooksul. Samas on eri uuringutes leitud, et kõikidest rasedustest võib katkeda lausa 50–70%. Seega enamik rasedusi lõpeb tõenäoliselt nii varases järgus, et rasedust pole veel tuvastatudki.\nKommenteerib raseduskriisinõustaja Margit Emberg:\nRaseduse katkemise sagedasim põhjus on loote patoloogia, näiteks kromosoomianomaaliad või väärarendid. Siiski, kõik kromosoomianomaaliad ei põhjusta tingimata raseduse katkemist ja mõnede kõrvalekallete korral võib laps sündida ka elusana.\nEnt võib olla ka teisi põhjusi: emaka väärareng, ema hormonaalsed või vanemate kromosomaalsed häired, immuunsüsteemiga seotud põhjused ja vere hüübimissüsteemi häired. Ka ema haigestumine raseduse varases staadiumis (viirusnakkused, mürgistused, kokkupuude mürgiste kemikaalide või ravimitega) võib kahjustada arenevat embrüot. Ligikaudu 50%-l juhtudest jääb raseduse katkemise põhjus ebaselgeks. Tavaolukorras raseduse katkemist ise ära hoida ei saa, kuigi küsimuste korral tasub alati konsulteerida raviarsti või ämmaemandaga. Lisaks on Eestis üleriigiline ämmaemanda nõuandetelefon 12252, mis töötab ööpäev läbi, ka nädalavahetustel ja riigipühadel.\nLoe ka: VALUS PIHTIMUS | Ühe raseduse lõpp: küürisin põlvili maas tualetipõrandat, samal ajal lakkamatult nuttes\nRaseduse katkemine võib tekitada naisel (ja ka mehel) väga erinevaid emotsioone ning tegelikult polegi õiget viisi, kuidas tunda või juhtunust mõelda. Inimesed on erinevad ja leinas on kõik tunded õiged. Paljud pered tunnevad, et nad on kaotanud lapse. Kuid olen kohtunud ka naistega, kes, olles ise kogenud raseduse katkemist, ei mõista, miks teine naine seda nii raskelt üle elab. Pahatihti võivad ka lähedased või toetajad püüda aidata valede sõnadega (te võite ju varsti uuesti proovida; parem, et see juhtus varem, mitte raseduse kasvades jne). Kõik, mis justkui tühistab valu, kurbust ja leina, võib tunduda ebaõiglane, tekitada viha ja soovi endasse tõmbuda. Samuti ei saa keegi teine öelda, kuidas leinas peaks või ei peaks tundma või kui kaua leinata. Leina suurust ei saa mõõta rasedusnädalates. Kohalolu, hinnanguvaba kuulamine, tunnete ja mõtete aktsepteerimine on tihti parim, mida lähedased saavad pakkuda.\nKa naine ise on sageli segaduses, raseduse katkemisega kaasnevad mõtted, tunded ja nende intensiivsus on ootamatud. Seega võib juhtuda, et ka iseenda sees tuleb teha tööd, et leina aktsepteerida. Lisaks kulutab kurbus ja lein palju energiat. Tähtis on enda eest hoolitseda, sh tervislikult ja regulaarselt toituda, magada, liikuda värskes õhus. Tasub säilitada igapäevaelu rütm ja teha tavapäraseid toiminguid (tööl, kodus, vabal ajal) isegi siis, kui neid on raske alustada. Kindlasti ei ole olemas üht ja ainuõiget leinamise viisi või tegevuskava tunnetega toimetulekuks – kõik on individuaalne.\nLein ei ole püsiv seisund, vaid protsess, mis ajas muutub ja kulgeb lainetena, mistõttu on loomulik, et mõni päev on parem ja teine raskem. Paljud leiavad tuge pereliikmetelt, sõpradelt või ka kolleegidelt. Samuti on võimalik abi saada spetsialistidelt. Toeks võib olla kontakt teiste lapse kaotanud peredega (vaiksed.ee). On loomulik, et pärast raseduse katkemist tekib palju küsimusi ja mõtteid teemal, mis võis seda põhjustada. Peast käib läbi terve raseduse aeg ja ka periood enne seda. Võidakse tunda süüd millegi tegemise või tegematajätmise pärast. Inimlik on otsida vastuseid. See on läbitöötamisprotsessi loomulik osa. Tegelikkuses kulgebki ju rasedus paralleelselt igapäevaelu olukordade, mõtete ja emotsioonidega. Seega on hea, kui aja jooksul jõutakse leppimiseni iseenda sees ja lastakse võimalikel süümõtetel minna.\nANNE & STIILI KAANELUGU | Zuzu Izmailova uutest algustest ja keerulisest rasedusest: kehvadel päevadel ongi okei nutta. Järgmine hommik on parem\nEestlanna sai Berliinis emaks: ämmaemand käib pärast sünnitust siin mitu nädalat iga päev pere juures kodus beebit vaatamas\nPriit Kuusk: laeval pole aega end haletseda, pead tegutsema, elad päev korraga\nTeraapiakoer aitab lastel hambaarstihirmust priiks saada, kuid tema tööaeg kliinikus on piiratud (1)\nKas kaerahelbepuder on kõige tervislikum hommikusöök maailmas? Kommenteerib funktsionaalse toitumise terapeut Annely Soots. Lisatud retseptid!\nVärsked võrsed on krõmpsud, vürtsikad ja vitamiinidest pungil. Mis veelgi toredam, neid on imelihtne ise kasvatada!\nRahvarõivaste peidetud sõnumid: millest räägivad meie kõige pidulikumad riided? (14)\nImetamine on palju keerulisem kui arvasid? Tee nii ja beebi toitmine pole enam probleem\nEESTI NAISE MÄRTSINUMBRIS | Uudisteankur Priit Kuuse eraldi elu, laulja Mari Jürjensi eneseleidmine, mustkunstnik Irene Kivaste trikimaailm, mukitud mehed lõbutsevad naistena\nÜle lahe kolinud Eesti pere: Eestis käime Soome argielust puhkamas


Mixte linnaratas (kergemapoolne?) - velo.clubbers.ee\nMixte linnaratas (kergemapoolne?)\nLiitunud: 17. 09. 2008. 09:59\nPostitus Postitas Ernie » 18. 12. 2021. 21:50\nPruudil mingi rattsrisu olemas aga tahan talle ühe normaalse kerge ratta teha. Suvisemal perioodil saaks seda kasutada linnas liikumiskes ja saaksime ka matkama minna mööda normaalseid teid.\nKüsisin tuttavalt rattapoe omanikult ehk on tal toorikut pakkuda, pidi olema, esmap lähen vaatama.\nPaar eeltingimust, 28” rattad, kerge(esimene piir 12kg), rummusisene käiguvahetus. Tore oleks ka ketaspidurid aga ei tea kas toorik võimaldab. Hinna soovin hoida 400.- juures. Mingeid juppe on olemas ja eks miskit tuleb juurde ka hankida.\nViimati muutis Ernie, 06. 01. 2022. 13:38, kokku muudetud 3 korda .\nRe: Pruudile kerge linnaratas\nPostitus Postitas KaupoR » 19. 12. 2021. 10:38\nmis su postituse eesmärk on - sul on toorik olemas (vist), mingid jupid on olemas. Mida sa siit soovid/ootad, ole konkreetsem.\nPostitus Postitas Nightsilm » 19. 12. 2021. 11:53\nErnie mõtleb kõva häälega, ootab foorumlasi kaasa arvama ja üldiselt dokumenteerib oma järgmist rattaehitust. Igati foorumi sisukust tõstvad teemad ja sobiksid minuarvates hiljem toimetatud kujul kokkuvõtte tegemiseks ka mõne spordiajakirja veergudele.\nPostitus Postitas Ernie » 19. 12. 2021. 12:54\nMulle jah meeldib dokumenteerida ja nõu küsida. Toorikut veel pole aga esmaspäeval lähen vaatama mida sõbral on pakkuda.\nÜkski detail pole veel paigas, seega kui ma siia juppide linke hakkan postitama siis kindlasti on siin inimesi kes oskavad hea nõu anda.\nFb-s ehitab Edek päris huvitavaid rattaid aga tema ratastel on asju mis mulle ei sobi ja ma tahanju ise ehitada.\nPanen siia mõne pildi ka varsti.\nPostitus Postitas Ernie » 20. 12. 2021. 00:32\nMõtlen nüüd kirjutades ja meeldib selline “mixte” stiilis ratas. Kusjuures isegi komplektset ratast pakutakse mõistliku raha eest. Ühe sellise raami koos tagarattaga päästsin kunagi vanarauast ja praegune omanik on temaga sõitnud aastaid ning on väga rahul.\nPostitus Postitas erko » 20. 12. 2021. 08:38\nHm, teema pealkirjas märgitud eesmärgi pealt küsiks, kui palju see üldse loeb, milline ratas just sulle meeldib? Seekord ei ehita sa seda endale ju\nJa seda mainima ajendas mind see, et minu arvates on ilusamaid rattaid kui see maailmas olemas. Seega äkki arutate pruudiga läbi, enne kui õhinaga ehitama asud.\nPostitus Postitas suslik83 » 20. 12. 2021. 10:04\n... lihtsalt teema arenduseks - kardaaniga / rihmaga "üldisest massist" tehniliselt erineva asja peale pole mõelnud?\nMind "erilised lahendused" kõnetavad, kuid teine pool väga kaasa neile asjadele ei ela...\nSamas tütart justkui kõnetavad - sõidab suvel 36" ratastega asjaga igal võimalusel, ema "beixo la linda" võtaks ka esimesel võimalusel kasutusse.\nPostitus Postitas Ernie » 20. 12. 2021. 13:23\nMa ei hakka seda läbi arutama pruudiga, millise ratta teen, olen tiba maad uurinud ja juba tean. Praegune velo on talle väike, samuti on tulnud jutus, et ratas peab olema kerge kuna on vaja trepist tassida. Samuti oleme rääkinid linnas sõitmisest ja matkamisest.\nRatas on kingitus ja eks ma lihtsalt eeldan, et panen esimese korraga täppi. Ja küll ma panen ka.\nSain täna tegelikult päris laheda tooriku ka. See ratas vääriks juba niisamagi restaureerimist aga ma siiski kohandan ta vastavalt oma nägemusele ja vajadusele.\nSuslikule vastuseks, et kardaanivedu on välistatud juba raamist ja oma olemusest sõltuvalt. Teen ju kiiret ja kerget ratast. Rihmvedu jääb kõrvale oma kalliduse tõttu. 36 tollised rattad seetõttu, et mu kaaslane pole hiiglaslikku kasvu ja saab hakkama 28 tolliste ratastega.\nViimati muutis Ernie, 20. 12. 2021. 13:39, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas Ernie » 20. 12. 2021. 13:37\nSinkohal arvan, et kui peale inspekteerimist raam veel kõlblik on siis alles jäävad minu projekti jaoks:\nraam, esihark, roostevabad porilauad,keskjooks väntadega, pidurid (va lingid) ja ketikaitse.\nSee vinge kahesüsteemne tagumise ratta käiguvahetus leiab oma koha kellegi teise rattal ja esiratas vast ka. Lenks läheb käepärasema vastu vahetusse.\nEhk vaja on komplekteerida jooksud, sadul, lenks, pakiraam?, keskjooks? ja veel pisividinaid.\nKas seda keskjooksu oleks mõtet ja võimalik vahetada mingi fääntsima hollow alu pedaalide vastu? Mõtlen just laagreid on saada. Siin on praegu mingid suuremad laagrid kui see uuem Bsa standard.\nRaam saab uue värvi ja porilauad puhastuse, tsingitud osad loodan uuesti tsingivannist läbi lasta.\nKomponentide valikul jääks levinud tootja Shimano juurde. Tagumine käiguvahetus oleks ideaalis 7-8 käiku ja rummusisene. Mingites fantaasiates olen mänginud ka Kasutatud Rohloffi hankimisega. Kuid see tapab eelarve ( aga ega eelarve pole ka kivisse raiutud).\nViimati muutis Ernie, 20. 12. 2021. 13:51, muudetud 1 kord.\nPostitus Postitas Ernie » 20. 12. 2021. 13:47\nRatta hetkekaal täpselt 15kg\nPostitus Postitas daidalus » 20. 12. 2021. 18:10\nSee Fauberi keskjooks on üks peletaja selle raami juures. On olemas need konverterid\nhttps://www.bcycles.it/en/bmx-cruiser-e ... n-kit.html\nKui tahta väntasid vahetada.\nMa olen aru saanud, et neid mixtesid tehti siin ja seal parematest torudest ka, aga need on siiski pigem harvad variandid.\nPostitus Postitas Ernie » 20. 12. 2021. 23:16\nSee on väärt info ja kaalun seda kindlasti kui originaalile korralikke uusi laagreid ei leia.\nRatas pea viimsete pulkadeni lahti võetud ja kaalutud.\nAlles jäävate asjade kaal.\nEsihark - 998g\nPorilauad+tagatuli - 700g\nAlles jäävad piduriosad 500g\nPoldid mutrid - 200g\nKokku 7870g vist\nHakkan nüüd bike24 põhjal juppe kaaluma ja komplekteerima. Osa juppe saab vast Polaverist ka.\n20. 12. 2021. 18:10\nPostitus Postitas SK » 20. 12. 2021. 23:19\nErnie kirjutas: ↑\n20. 12. 2021. 13:47\nJa eelarve? Ikka veel 400.-?\nPostitus Postitas Ernie » 20. 12. 2021. 23:44\n20. 12. 2021. 23:19\nJep, 25.- juba lännu sellest ka.\nPostitus Postitas mtm » 21. 12. 2021. 08:17\nKallis pruut ei ole\nPostitus Postitas mart » 21. 12. 2021. 12:58\n18. 12. 2021. 21:50\nPaar eeltingimust, 28” rattad, kerge(esimene piir 12kg), rummusisene käiguvahetus.\nRummusisene lisab ca 500g võrreldes välimise vahetusega. Aga jõudu otsimisel/komplekteerimisel.\nSiin julgustuseks üks terasraami ja -kahvliga isend, mille kaal ca 12 kg:\nhttps://www.chrisson.de/28-Zoll-Citybik ... hwarz-matt\nPostitus Postitas Ernie » 23. 12. 2021. 16:05\nKas need poerataste kaalud on tavaliselt antud ilma igasuguste lisavidinateta? Porikad, pakiraam, kell, tuled jne?\nTeine küsimus on see, et kas peaks pigem panustama rummusisesele pidurile või võtaks sellise rummu, kus pidurit pole ja jätma veljepiduri?\nRaamiluku lõikan ka maha vist, võti on sisse murdunud.\nKui keskjooksule leian korralikud laagrid, siis vast esialgu väntasi vahetama ei hakka. Eelarve kipub lõhki minema.\nJa siin eelnevalt mainitud, “kallis pruut pole”, pruut on väga kallis aga ratas tuleb isetehtu ja säästukas (tähtsatelt asjadelt kokku muidugi ei hoia).\nViimaseks, mul on üks uueväärne SturmeyArcher 3 käiguline rumm olemas, matkamiseks jääb vist käike väheks. Kui ehk on kellelgi kasutatud heas korras Shimano Alfine 7/8 käigulist rummu pakkuda.\nPostitus Postitas mtm » 23. 12. 2021. 17:38\nKas jalg- või käsipidur oleneb harjumusest. Kui harjunud käega pirdurdama siis jalgpiduriga rattaga pidurdades hakkavad kõigepealt näpud käima, vastpidises olukorras hakkad tagurpidi väntama. Ohtlikus olukorras võib nii pidurdamisega hiljaks jääda. Midagi kahe vahepealset on rullikpidurid (roller brakes) kus pirurduspind on kinnine ja käega pidurdad, sellised sobivad hästi linnarattale kui eelistad käsipidurit kuna suht hooldusvabad, vaiksed ning pidurduspind ei lähe märjaks ega lumiseks mis vähendaks jõudlust. Rullikpidurite jaoks peab olema sobiv rumm, pidurid hangid eraldi. Esipiduritel vaja kahvlil pirduri kinnitusaas.\nRaami küljes olev lukk on linnarattal väga mugav. Kui võti sisse murdunud siis selle saab ehk välja koukida ja uue võtme teha aga muukide vedrud võivad sellegipoolest läbi olla. Kui uus lukk vaja hankida siis soovitaks plug-in trossiga rõngaslukku. Selline lukk ja selle võti on kogu aeg kaasas, kiirelt poodi vaja minna paned vaid tagaratta lukku, kauemaks ratas seisma jääb paned lisaks trossiga kuhugi kinni ka. Lisab kaalu üle kilo.\nKeskjooksul võib piisata uute ja loomulikult sama läbimõõduga kuulide paigaldusest, ei pea tingimata separaatoriga laager olema. Spets riista pole ka vaja sellise keskjooksu lahti võtmiseks. Aga kui pedaale ostad siis vaata kas sul seal mitte 1/2" keermega pedaalid pole, enimlevinud on 9/16" keere.\n3 käiguliste rummude juures mulle ei meeldi, et tulenevalt nende konstrukstioonist kipuvad need teisel ja kolmandal käigul tiksuma. Tagasihoidlikumale ratturile võib kolmest käigust väheks ka jääda mis muidugi ei tähenda, et ka 7 piisav oleks.\nPostitus Postitas Ernie » 30. 12. 2021. 15:17\nTänud info eest mtm.\nMa leidsin normaalse hinnaga Shimano Nexuse 8 käigulise rummu, sellele lisaks vahetajasüsteemi vaja. Saan aru, et ketaspiduritega rummu saab edukalt kasutada veljepiduriga. Tavalise ja ketaspiduri rummu vahe peaks olema lihtsalt ketaspiduri kinnitus. Mõtlen, et kas võtta igaksjuhuks juba ketaspidurite valmidusega.\nOlemasolev tagumine ratas koos käiguvahetus süsteemiga kaalus ~3500g.\nUue tagaratta kaal 1700g rumm + 600g velg + 350g kordarad ja niplid + 200g käiguvahetus + 800g lohv ja rehv\n3650g. Ehk umbes sama kaal ja vb saab kergemaid komponente veel kaalus alla.\nEtte tahaks samuti mutritega rummu mitte kiirkinnitustega aga sellist Shimano oma naljalt ei leiagi.\nKeskjooksul saaks Frauberi ùleminekut kasutada aga vaatasin paari videot youtubest ja selgus tõsiasi, et minu rattal kaelakausid on umbes 5mm sees raamis ja adapteril vähemalt 10mm, peaksin adapterit modima. Lähen esialgu vana keskjooksuga. Aga keskjooksu laagrod tuleb ära vahetada, sest need on üsna palju vattti saanud. Polaverist uurin uuel aastal.\nProjekti valmimiseni on jäänud alla kolme kuu.\nPostitus Postitas mtm » 30. 12. 2021. 21:38\nKui ette tahad Shimanot ja mutriga siis pane dünamo rumm. Need maksavad mõnikümmend ja kondekaga (seisutulega) lambid umbes teist samapalju kui just päikest lambi asemel ei taha. Linnarattal mul 20 lux hämaraanduiga automaatse lülituse ja seisutulega StVZO heakskiiduga alla 20€ esituli mis piisav, et sind märgatakse (probleem rohkem, et ei vaadata) ja näeb ka pimedas sõita. Ja kondekaga mõneeurone tagatuli. Rumm on 6V/2,4W. Võrreldes teiste rataste laaditavate või patakatega tuledega ikka jube lihtne ja praktiline kui power kogu aeg võtta ja põlema lähevad tuled ka automaatselt.\nPostitus Postitas daidalus » 31. 12. 2021. 08:06\nGeneerilisest kiirkinnitusega rummust saab mutritega rummu võrdlemisi hõlpsalt ja soodsalt\n- https://www.citybike.ee/e-pood/esivoll- ... 0mm-t20352\nKui mitte liiga kõrgelt lennata.\nPostitus Postitas MK777 » 02. 01. 2022. 13:31\nSügavalt kahtlen, et 15 kilost ratast tõstes mõni naisterahvas lausuks "Oi kui kerge"...\nPostitus Postitas Ernie » 02. 01. 2022. 17:55\n100% nõus, täpsustan siiski, et see 15kg on selle valge tooriku hetkekaal. Lõplikul kujul loodan kaalu ikka vähemaks saada.\nVahepeal olen tagarummu oma mõtetes upgreidinud Alfine 8 käigulise peale.\n02. 01. 2022. 13:31\nPostitus Postitas MK777 » 02. 01. 2022. 21:01\nTee neid upgreide palju tahad aga valge toorik jääb lõpuks ikkagi raskeks.\nPostitus Postitas Ernie » 03. 01. 2022. 00:18\nPruut on vahepeal palju kallimaks saanud ja seetõttu võtsin ka vähe paremad jubinad ligi, noh.. vähemalt enda arust.\nTagarumm Shimano Alfine 8k ketaspiduri võimalusega, SP esirummudünamo ketaspiduri võimalusega, DTSwiss competition kodarad 2/1,8/2, DTSwiss 535 veljed veljepiduri võimalusega, näpuutotsaga muud pudi ka.\nKui valge raam end ei õigusta (saagisin raamiluku maha ja võitsin 300g, kui seisulajalg ka maha saagida võidan veel 500g) siis ehk õnnestub tulevikus hankida ketaspiduri valikuga Soma Buena Vista frameset. https://www.somafab.com/archives/produc ... -frame-set\nSinna saaks jooksud lihtsalt ümber tõsta.\nPostitus Postitas KaupoR » 03. 01. 2022. 08:06\nKui su pruut lisaks kaalule ka silmailu austab, siis ära jända sellise monstrumiga, kus on veljepidurivõimalusega pöiad ja ketaspidurivõimalusega rummud. Otsusta ära. Kaalust rääkides, siis ükski komplektne ratas, millel on 3,7 kg kaaluv tagaratas, ei ole kerge\nPostitus Postitas mtm » 03. 01. 2022. 09:54\nIlu on vaataja silmades. Huvitav jälgida kuidas projekt areneb. Eks iga projekt olegi tegija nägu.\nPostitus Postitas Ernie » 03. 01. 2022. 10:54\n03. 01. 2022. 08:06\nKõik õige, aga kompromisse tuleb siin luua igal sammul. Tahtsin mõlemad rummud võtta kesklukustiga ketastega aga esimest ei olnud hõbedast saada ja pidin poltidega kettakinnitisega dynamorummu võtma. Lisaks on see kiirkinnitusega. Velgede vahetamine tulevikus on tunduvalt odavam kui rummude vahetamine.\nJa ei ole võtta/saada neid mixte raame millel ketaspiduri kinnitus.\nMul iseeneneest on metallitöö võimalus olemas, kas on mingid vastunäidustused ka, miks ei võiks ise ketaspidurisadula kinnitusi raamile lisada? Mingid tugevuse probleemid? Vaja jäigemat kahvlit ja raami?\nPostitus Postitas Prommar » 03. 01. 2022. 12:23\nSellele saledale esihargile ei julgeks küll ketaspidurit lisada. Taga saaks hakkama, kui kaks diagonaalset toru lisajupiga kokku ühendada.\nSamas, ketaspidur on vist tavaliselt pöiapidurist raskem?\nPostitus Postitas mtm » 04. 01. 2022. 10:23\nEks terasraami saaks teoreetiliselt igat pidi modifitseerida aga ma ei näe mõtet valgele raamile ketaspidurid ehitada. Tööd on palju, tagapidurile kohta napib ja ei näe eeliseid mis ketaspidurid sellele rattale lisaksid.\nPostitus Postitas Ernie » 05. 01. 2022. 01:33\nTundub, et olemasolevat raami pole mõtet tuunida. Aga süües kasvab isu ja olen otsinud erinevaid raame.\nMixte omasi vaga pole aga normaalse hinnaga raami saaks\nIntec t10. Tarneaeg ainult tiba pikk.\nhttps://www.bikebude24.de/INTEC-T10-Roh ... hmen-Gates\nLisaks saaks tiba juurde pannes Waltybikes tehases lasta teha titaanist mixte.\nPostitus Postitas daidalus » 05. 01. 2022. 05:25\nsoma, aga seda on vist ka raske kätte saada\nhandsomecycles, aga neil pole ketaspiduri valmidust\nPostitus Postitas T6nu » 05. 01. 2022. 08:55\nKas mõne teist tüüpi raami peale ei saaks ehitada? Näiteks mõne maastikuratta raami peale. Raam kindlasti kergem ja saaks ju sellele samuti porilauad jm külge kruvida.\nPostitus Postitas mtm » 05. 01. 2022. 10:45\nMinu linnarataste oluliseks eelduseks on, et need saan rahulikult tundideks Tallinna tänavatele jätta kuni olen tööl, poes, trennis või muid asju ajamas mistõttu ei ole mu linnakad liiga hinnalised. Kui raami 700€ eest osta või titaanina veelgi kallimalt saab ratta hind 2 - 3x suurem olema ning boyfriendi kingina lisaks veel emotsionaalne väärtus siis kas raatsitakse ratast igapäevase liikumisvahendina kasutada?\nPostitus Postitas Ernie » 05. 01. 2022. 10:55\nMaastikuratta raamile ei taha ehitada.\nIdeaalis ikka Mixte või siis “steptrough” ja kindlasti ketipingutuse võimalusega “slideable dropouts”.\nMulle hakkab tunduma, et projekt võib hiljem raami näol upgreidi saada kui praegu kohe sobivat raami ei leia.\nEsidünamo kuue poldi kinnituse ja quick releasi vahetasin ka kesklukustiga ketaspiduri versiooni vastu ja võlliks sai 100x12. Kasutan kinnitamiseks alguses adapterit, uued raamid on paljud juba 100x12 trough axel versioonid.\nSoma raami olen ise ka vaadanud ja euroopast saab neid ka aga tulevad alles märts/aprill müüki.\nKindlasti on mulle sobivaid raame Euroopas mingis poes saada aga ma ei leia neid lihtsalt ülesse.\nJooks.cc on isegi KPCyclery Mixte tutikas raam suht normaalse raha eest saadaval aga ketaspiduri võimalus puudub.\n05. 01. 2022. 08:55\nPostitus Postitas Ernie » 05. 01. 2022. 13:33\n05. 01. 2022. 10:45\nVäga õige, vist tuleb kaks ratast teha\nPostitus Postitas KaupoR » 05. 01. 2022. 13:37\nPäris huvitav lugemine, üle pika aja midagi lisaks müügikuulutustele. Eesmärk oli saada odav ja kerge ratas. Tulemuseks on 3,7kg tagaratta ja tutika 600€ raamiga velo - tüüpiline näide, kuidas hea algne plaan hakkab projekti edenedes näpu vahelt ära libisema.\nPostitus Postitas Ernie » 05. 01. 2022. 14:58\nTäpsustus, tagaratta kaal, 1690 rumm+ 600 velg + kodarad ja niplid 256. Ma ei tea kas rehv arvestatakse sisse aga 3,7 kgst jääme ikka kaugele.\nMuudan pealkirja ka ära, see paistab siin palju segadust tekitavat.\nJa vb tulebki ikkagi kaks ratast ehitada. Valgele taha kolmekaiguline sturmey archer ja teine vingem matka/trenniratas. Või äkki tuleb kolmas teema kus ehitan omale tellitud jooksudega ratta.. sest hakkas omalegi neid ägedaid raame silma kuhu tellitud jubinad külge riputada.\n05. 01. 2022. 13:37\nPostitus Postitas KaupoR » 05. 01. 2022. 15:20\nSa ise kirjutasid:\n30. 12. 2021. 15:17\nPostitus Postitas Ernie » 05. 01. 2022. 15:41\nRehv tuleb kergem kindlasti ja käiguvahetuse jubin max 50g ja kodarad ka kergemad. Ideaaljuhul ikka alla kolme kilo.\n05. 01. 2022. 15:20\nRe: Elukaaslasele (varemalt pruudile) kerge ratas(varem linnaratas)\nPostitus Postitas mtm » 06. 01. 2022. 09:41\nEnne pealkirja muutmist oli tavaline projekt mis läks ette ennustatavalt üle eelarve nagu pea kõik nii era kui riiklikud projektid aga et julgeks oma kasinat kogemust jagada siis millist ratast nüüd selles muudetud pealkirjaga teemas ehitatakse? Uue pealkirja pruudi-> elukaaslase osa on selge, palju õnne! Aga "kerge" ja "ratas"on mõlemad liiga laiad mõisted isegi kui teada, et rattal saab olema step through raam ja rummusisene käikar.\nPostitus Postitas Ernie » 06. 01. 2022. 11:53\nMiski pole veel kadunud, võin seda projekti oma soovide kohaselt muuta palju süda lustib. Lihtsalt sinu mtm väga asjakohane märkus, et linnaratas peaks olema odav, et seda ka välja julgeks jätta pani mind mõtlema.\nEile vaatasin oma olemasolevat toorikut siit ja sealt küljelt ja otsustasin, et tolle ma ikkagi valmis teen. Otsisin ka kolmekäigulise Sturmey Archeri välja ja tegin tallegi hoolduse ja olemasoleva esiratta rummu hoolduse tegin samuti.\nNüüd lihtsalt ootan ära bike24 saabuvad jupid ja siis teen otsuse kuidas ikkagi edasi. Mis jupid ma lõpuks sinna külge keeran ja mis jääb tagavaraks.\nDefineerime siis kerge ka, alla 14kg? Arvestama peab, et tegemist on ikkagi suure raamiga.\n06. 01. 2022. 09:41\nRe: Mixte linnaratas (kergemapoolne?)\nPostitus Postitas mtm » 06. 01. 2022. 14:47\nLinnarattal muutub kaal oluliseks kui on ratast vaja treppidest tassida, sõidul ma väga vahet ei näe. 14kg oleks mulle OK tassida aga elukaaslase kandejõudu oskad ise paremini hinnata.\nKui aga tassimiseks läheb siis peab ka vaatama kas on kuskilt kinni haarata, eriti step throuhg raami puhul. Võib-olla vaja tassimiskahv ehitada. Levinum on elastne sang mille kinnitad sadula ja alumise posti vahele (googelda bike carrying handle ) aga olen näinud ka sadulapostile kinnitatud metallist kahva mis näeb välja umbes nagu pidurilink- muidu alla suunatud aga tassimisel pöördub ca 90 kraadi, pilti praegu ei leia.\nPostitus Postitas mtm » 06. 01. 2022. 16:09\nSoome keeles otsides leidus terve artikkel metallist kandmishoovast mille pilti eelmist postitust tehes ei leidnud:\nhttps://issuu.com/mrvelo/docs/pikajalka ... s/11401105\nPostitus Postitas Prommar » 06. 01. 2022. 16:27\nMixte raami peaks olema suht ok tassida. Jama on nendega, millel ainult üks ilgelt jäme toru päris all. Sellised on tavaliselt ka kõige raskemad.\nPostitus Postitas Ernie » 13. 01. 2022. 20:49\nBike24 lehelt tellitud jupid jõudsid, lähen vist seda teed, et veljed, lenksu, piduriklotsid kasutan siin projektil ja alles jäävad jupid kasutan mõne uue projekti juures kui ükskord sinna jõuan.\nOlemasolev Sturmey archey tagarumm on heas seisukorras aga esimesel rummul oli veidi pitingut. Tuleb see vist välja vahetada. Keskjooks jääb esialgu sama.\nNüüd vaja siis uued kodarad ja niplid osta, stem, sadulatoru, sadul ja vb miskit. Rehvid sain Prismast.


EPALE LongReads: Kultuuripärand tegutseb aktiivselt täiskasvanuhariduse jaoks ja vice versa | EPALE\nNode > EPALE LongReads: Kultuuripärand tegutseb aktiivselt täiskasvanuhariduse jaoks ja vice versa\nminn Henrik Zipsane\nDocument available also in: EN LT HU PL GA NL\n/mt/file/ostersund-museum-housing-refugees-1Ostersund Museum Housing for Refugees\nDr Henrik Zipsane jagab meiega märkimismisväärset lugu sellest, kuidas tema sihtasutus otsustas teha ühest Rootsi vabaõhumuuseumist kodu pagulastele ja abi vajavatele inimestele, et edendada sotsiaalset ühtekuuluvust.\nJamtli Sihtasutuse alluvuses tegutseb suhteliselt suur muuseum Kesk-Rootsis Östersundis Jämtland-Härjedaleni maakonnas, umbes 600 km Stockholmist põhja poole. Meie muuseum, mis asutati 1912, mängib olulist rolli kohalike elanike regionaalse ja riikliku idntiteedi kujundamisel ja ümberkujundamisel.\nKahjuks esineb selles piirkonnas palju ksenofoobiajuhtumeid. Enamik pagulasi ja sisserändajaid eelistavad end sisse seada Lõuna-Rootsis – Jämtland-Härjedalis on mitteeurooplastest sisserändajaid vaid 12%, samas kui riigi keskmine on 22%; sellegipoolest on olnud palju vastasseisujuhtumeid kohalike asukate ja saamlaste vahel, kes on Kesk- ja Põhja-Rootsi põlisrahvas. Lisaks sellele on antud piirkonnas elavatel inimestel madalaim haridustase kogu riigis.\nJamtli Sihtasutuse juhatus jõudis järeldusele, et me peaks teenindama kõiki Jämtland-Härjedaleni elanikke ning kui me tahame kaasa aidata inimeste ühtekuuluvusele, tuleb meil hoolikalt läbi mõelda, kuidas me oma muuseumi esindame ja seda üldsusele esitleme.\nAastal 2015 selgus, et koguni Põhja-Rootsis on suurel hulgal pagulastel raskusi eluaseme leidmisega – ja seetõttu otsustaski Jamtli Sihtasutuse juhatus otsida võimalusi odavate, kuid kvaliteetsete majade ehitamiseks muuseumi territoriumile abi vajavate inimeste jaoks. Detsembris 2015 sai juhatus selleks loa ja väikese küla ehitamine muuseumi aladele võis alata. Külla planeeriti üheksa 54 m2 maja ja kaheksa 26 m2 maja. Me nimetasime seda ettevõtmist Jamtli uue küla algatuseks. Kõik majad, mille juurde kuuluvad ka väikesed aiad ja kõrvalhooned, on valmis veebruariks 2018.\n/mt/file/ostersund-museum-housing-refugeesOstersund Museum Housing for Refugees\nMe teeme tihedat koostööd Östersundi kohaliku omavalitsusega ja munitsipaalse elamuettevõttega. Me arvestame sellega, et umbes 60-70% üürnikest saavad olema pagulased Iraagist, Süüriast, Afganistanist, samuti mõnedest Põhja-Aafrika riikidest. Kui kõik on valmis, peaks muuseumi territooriumil elama 50-60 inimese ringis. Kui oleme muretsenud inimestele eluasemed, siis järgmise sammuna hoolitseme selle eest, neil oleks seal turvaline ja nad saaksid positiivseid kogemusi. Kolmandaks sammuks saab olema see, et kutsume üürnikke üles jätma muuseumile omapoolse positiivse jälje.\nSelle algatuse jaoks on meil kolm põhjust:\nMe tahame aidata oma piirkonna inimesi ja noori peresid, kes vajavad abi eluaseme leidmisel.\nMe tahame muuta oma muuseumi multikultuursemaks uute kogumike, dokumentide, väljapanekute ja programmide näol.\nMe arvame ja loodame, et pikemas perspektiivis aitab see algatus muuta muuseumi atraktiivseks kõigi meie regioonis elavate inimeste jaoks, mitte ainult traditsioonilise Rootsi taustaga inimeste jaoks.\nJamtli uue küla algatust võib vaadelda kui õppeprotsessi. Me kasutame oma initsiatiivi raamistiku jaoks elukestva õppe väljavaadet, et kujundada, innustada ja edendada kodanikuaktiivsust. Parasjagu käimas olevate arutelude käigus teemal elukestva õppe põhipädevuste kontseptsiooni läbivaatamine tutvustasid meie kolleegid Euroopa täiskasvanuhariduse assotsiatsioonist (EAEA) järgmisi näiteid:\nRaamistik pakub võimalust määratleda selliseid pädevusi, mida inimesed vajavad oma elu iseseisvaks korraldamiseks ning järjest keerulisemaks muutuvate ühiskondade ja töötingimustega seotud väljakutsetega toimetulekuks. Me usume, et raamistik peaks põhinema samadel printsiipidel, mis määratlevad Euroopa lähenemisviisi pädevustele:\nhumanistlike lähenemisviiside järgimine;\nsotsiaalse kaasatuse ja ühtekuuluvuse prioriteetideks seadmine;\ndemokraatlike ühiskondade võimaldamine;\njätkusuutlike elude ja ühiskodade edendamine ning\navatud mõtteviisiga kogukondade toetamine.\n/mt/file/ostersund-museum-housing-refugees-0Ostersund Museum Housing for Refugees\nJamtli uue küla algatuselt oodatakse just selliste euroopalike õppetavade vaimus töötamist. Meie eesmärgiks on luua „kultuuridevaheline leping“ üürnike, personali ja muuseumikülastajate vahel. Me peame siin silmas kokkulepet, mille alusel järgitakse rida suhteliselt lihtsaid põhimõtteid, et luua ja toetada häid ja produktiivseid suhteid. Need põhimõtted on järgmised:\nÜürnikega tegeldes kasvab ja areneb personal nii üksikisikute kui rühma tasandil.\nMuuseumiga tegeldes kasvavad ja arenevad üürnikud nii üksikisikute kui rühma tasandil.\nPersonal ja üürnikud kasvavad ja arenevad koos, kui nad üksteist toetavad ja mõistavad, kuidas kahe rühma vaheline koostöö aitab külastajatel tunda end teretulnuna, mis omakorda aitab rahaliselt kaasa kõigi jaoks kasulikule edasisele arengule.\nNeed põhimõtted võivad kõlada üsna lihtsate ja enesestmõistetavatena, kuid meie oleme otsustanud mitte pidada nende teostumist isenesestmõstetavuseks. Need põhimõtted on sihtasutuse juhtkonna poolt esitatud ettepanekud – selles ei osalenud ühtki nende põhimõtete realiseerumise protsessi kaasatavat osapoolt. Seega peegeldavad need põhimõtted sihtasutuse eesmärke ja protsessi käigus võib neid veidi muuda või edasi arendada nii, et need oleksid vastuvõetavad nii üürnikele, personalile kui külastajatele.\nMeie poolt juhitav muuseum on väga populaarne ja tal on pikk ajalugu piirkonna kohtumispaigana. Me leiame, et see seda olukorda tuleks säilitada ka edaspidi; nüüdsel globaliseerumise ajastul on see võimalik ainult juhul, kui me väidame, et igaühel on õigus luua ja jätta endast maha oma pärand. Selle väite elluviimine on väljakutse, mille ületamiseks peavad traditsioonid, pärandialased pädevused ja täiskasvanuharidus töötama käsikäes. Mina olen kindel, et üheskoos tegutsedes see meil ka õnnestub.\nDr Henrik Zipsane on Rootsi päritolu organisatsiooni Jamtli sihtasutuse tegevdirektor ning Pärandiõppe ja loovuse Põhjamaade keskuse kaasasutaja. Keskus on teadus- ja arendustöö organisatsioon, mis tegeleb kultuuripärandipõhise õppe organiseerimisega. Zipsane on Linköpingi Ülikooli külalisprofessor pärandiõppe ja regionaalse arengu osakonnas ning aastal 2017 nimetati ta Euroopa Komisjoni poolt kultuuri ja täiskasvanuhariduse eksperdiks. Alates 2012 on Dr Zipsane Euroopa kultuuriekspertide võrgustiku liige ja alates 2014 Euroopa Muuseumiakadeemia ekspert.\nL-aħħar aġġornament: 19/02/2020 13:38:35


Keevitustööd võinuks süüdata kahjutule « Hiiu Leht\nKeevitustööd võinuks süüdata kahjutule\n03.juuni, 2016 Pääste\nKolmapäeval, 1. juunil kella kahe ajal päeval sai häirekeskus teate tulekahjust Kärdlas Põllu tänaval. Teataja sõnul lendasid keevitustöödest sädemed ja seina seest tuleb suitsu. Kohapeal olevad inimesed püüdsid põlengut ise kustutada. Päästjate saabudes oli tulekahju lokaliseeritud, ruum kontrolliti termokaameraga üle, midagi ohtlikku ei tuvastatud.\nSildid: keevitustöödest tulekahju


UUS RAAMAT: Putini propagandamasin. Pehme jõud ja Venemaa välispoliitika - Forte\nUUS RAAMAT: Putini propagandamasin. Pehme jõud ja Venemaa välispoliitika\nDiana Kaljula, Sisekaitseakadeemia teadur\nVenemaa on Eesti jaoks alati aktuaalne. Kõik sealsed arengud puudutavad meid ühel või teisel moel. Kuid kõike Venemaal toimuvat on tihti raske mõista. Militaarringkonna inimestele on Venemaa viimase kümnendi aktiivne propaganda kasutus hästi teada. Küllaltki palju on räägitud, et sealne meedia kontroll ja valikuline sõnumi edastamine on omanud küllaldast mõju paljude vene inimeste maailmatajule. Kuid kuidas on selline võimas propagandasüsteem üles ehitatud? Miks on see tekkinud, millistele alustele see tugineb, mis on selle eesmärk ja millised institutsioonid sellesse veel kaasatud on?\nPutini propagandamasin. Pehme jõud ja Venemaa välispoliitika\nautor: Marcel H. van Herpen\nTõlkinud Kaili Tamm\nKõvakaaneline, 352 lk\nIlmus ajakirjas Sõdur 6/2016\nTaolistele küsimustele on vastuseid otsinud julgeolekuekspert Marcel H. Van Herpen oma uues raamatus „Putini propagandamasin: pehme jõud ja Venemaa välispoliitika“. Autor toob lugejani väga põhjaliku ülevaate Venemaa infotegevuse sellest arengust, mis sai alguse Putini võimuletulekuga. Tegemist ei ole lihtsalt essee vormis lugemisega, vaid autor kinnitab oma väiteid ka vastavate viidete ja kommentaaridega. Marcel H. Van Herpen on akadeemiline uurija, kelle uurimisvaldkondadeks on Venemaa, Ida-Euroopa ja postsovetlikud riigid. Lisaks paljude muude koolide ja asutuste hulgas, on ta olnud külalislektor nii NATO peakorteris Brüsselis kui ka NATO koolis Oberammergaus.\nProfessor Mälksoo: Milline on Venemaa nägemus rahvusvahelisest õigusest? (75) 05.03.2015\nInfosõjas kasutatav propaganda ei ole lihtsalt poliitikute poolt valijate häälte püüdmiseks, vaid sellel on palju sügavamad ja kaugeleulatuvamad mõjud. Selliselt suunatud infovoog on võimeline lahti kangutama juba kinnistunud mõttemallid, muutes inimeste maailmataju. Mõjutatud arusaamadega inimesed võivad omakorda end ümbritsevaid inimesi hakata survestama enda sarnaselt mõtlema, kasutades selleks veenmist, naeruvääristamist või muid taolisi mõjutamistaktikaid. Üksikisiku tasandil ei pruugi selle mõju nii ulatuslik näida. Kuid näiteks vandenõuteooriad, mis võivad saada alguse mõne tõemoonutuse meelevaldsest järeldusest, võivad mõjutada otseselt poliitilisi otsuseid. Miks vastne USA president Donald Trump tahab taganeda Pariisi kliimaleppest? Ühe variandi kohaselt on selle otsuse taga pelgalt ärilised huvid, teise variandi kohaselt peab ta kliimasoojenemist pettuseks ehk vandenõuks. Veel on võimalik, et ta ütleb üht ja mõtleb teist, ehk siis vandenõuteooria varjus tegutseb ärihuvide nimel. Igal juhul ei saa öelda, et vandenõuteooriate propageerimisel poleks mõju.\nRaamatus käsitletakse ka vene õigeusu kiriku rolli suurenemist Venemaa tänases poliitikas. Kõrvaltvaatajale võib taoline areng kummaline näida. Enamus tänasest Venemaa poliitilisest võimuladvikust pärineb ateistlikust nõukogude ajast, millepärast on kaheldav, kas suurem osa poliitilisest eliidist on ikka usuliselt pöördunud. Sellepärast tekibki küsimus, kui ehe on uus soe suhe kiriku ja riigi vahel? Kui president Putin märgib, et temale on usk alati olnud väga oluline, siis kas see on piisav põhjus riigi tasandil poliitiliseks koostööks kirikuga? Milliste eesmärkide nimel on loodud selline tihe koostöö? Võib ainult aimata, et taolised teineteise leidmised ei ole juhuslikud. Venemaa poliitiliste tegude taustal on tihti tajuda teatud müstilis-müütilist maailmapilti. Küllap on paljud kuulnud Putini Venemaa nn peaideoloogist Aleksandr Duginist, kes periooditi kutsub hävitama lääne liberalismi, mis on tema jaoks Kurjuse kehastus. Van Herpen kirjutab lahti Dugini suhte Venemaa poliitikaga, mis omakorda aitab juba paremini mõista vene mõttemalle religioonist, müütilisest maailmapildist, poliitikast ja nende omavahelisest seosest.\nRaamatu viimases osas analüüsib Van Herpen põhjalikult Venemaa suhteid Euroopaga, täpsemini Saksamaa ja Prantsusmaaga ning Moskva püüet ehitada Berliini-Moskva-Pariisi strateegiline kolmnurk. Ajaloost on teada, et riikidena on Venemaa ja Saksamaa olnud küllaltki lähedased (kui väikest 20. sajandi alguse fopaad arvesse mitte võtta) ja nüüd on nad taas teineteist leidnud. Venemaa põhiliselt kasutatav häbimärk on jätkuvalt „fašist“, aga see näikse juba kehtivat vaid valdavalt a priori idaeurooplaste kohta, kes veel julgevad oma ajaloos meenutada mingit kommunismi vastu võitlemist. Nagu autor oma töös välja toob, siis Vene-Saksa suhete areng on imelik, vastuolusid täis protsess – alla surutakse negatiivsed mälestused nii stalinistlikust Venemaast kui ka Natsi-Saksamaa perioodist, kuid samas mängib Suur Isamaasõda vene rahva teadvuses olulist rolli. Tänaste suhete mõistmisele aitab kaasa taaskord ajaloo tundmine, mida Van Herpen mineviku ja oleviku osava põimimisega lugejale lihtsalt selgeks teeb. Autor analüüsib põhjalikult ka seda, kuidas Kreml Prantsusmaa vallutas: kuidas ja miks sai alguse Sarkozy ja Putini lähedane koostöö, mida toob see kaasa Euroopa Liidu jaoks ning kuidas mõjutab see Euroopa ja Ameerika Ühendriikide suhteid?\nMarcel H. Van Herpen (snd 1945) on Ida-Euroopale ja Venemaale keskenduv julgeolekuekspert. Sotsioloogi haridusega uurija on olnud nii akadeemilisel kui ka administratiivsel tööl alates 1969. aastast, ta on pidanud üle 200 külalisloengu.\nVan Herpeni viimase aja uurimisteemad on geopoliitika, putinismi-ideoloogia, Venemaa ja lääne suhted, infosõda ning Euroopa Liidu ja USA suhted. Alates 1992. aastast on ta Euro-Atlantilise mõttekoja Cicero Fondi direktor.\nVan Herpeni raamatute hulka kuuluvad „Putinism: The Slow Rise of a Radical Right Regime in Russia“ („Putinism: radikaalse parempoolse režiimi aeglane esiletõus Venemaal“) ja „Putin’s Wars: The Rise of Russia’s New Imperialism“ („Putini sõda: Vene neoimperialismi esiletõus“). Raamatud on avaldatud inglise, hollandi, vene, soome ja poola keeles.\n„Putini propagandamasin“ on autoril juba kolmas Putini Venemaad käsitlev teos.\nVaatamata sellele, et Van Herpeni analüüs 300 leheküljel näitab, et Venemaa eesotsas Putiniga on propagandapealetungi väga tõsiselt ning laiahaardeliselt ette võtnud ning nimetab rohkem kui kümme Kremli suurt kordaminekut, ei ole autori sõnul olukord siiski lootusetu. Ta toob raamatu kokkuvõttes välja, et selle massiivse pealetungi nurjamiseks on siiski meetmeid, mida on mõistlik ja asjakohane kasutusele võtta.\nKommunikatsiooniekspert Raul Rebane on raamatu kasutusvõimaluse hästi ära tabanud, tuues välja: „Meie praktilised kogemused ja Van Herpeni akadeemiline analüüs teevad raamatust väga hea õppematerjali ja seda mitte ainult spetsialistidele“. Nii on raamat sobilik igaühele, kes soovib enda jaoks mõtestada tänast rahvusvahelist julgeolekukeskkonda infosõja kontekstis.\n„Putini propagandamasin“ on autoril juba kolmas Putini Venemaad käsitlev teos. Marcel H. Van Herpeni Venemaad käsitlevate raamatute hulka kuuluvad veel „Putinism: The Slow Rise of a Radical Right Regime in Russia“ („Putinism: radikaalse parempoolse režiimi aeglane esiletõus Venemaal“) ja „Putin’s Wars: The Rise of Russia’s New Imperialism“ („Putini sõda: Vene neoimperialismi esiletõus“).\nIntervjuu tõlkija Kaili Tammega:\nEestikeelne infosõjaalane lugemisvara on taaskord täienenud, mille eest tuleb tõlkijat tänada. Oled lõpetanud cum laude sisejulgeoleku magistriõppe ja kirjutanud oma magistritöö sotsiaalmeediast – millest tekkis huvi sellise valdkonna vastu?\nOlen veendunud, et sõnal on suur jõud. Tänapäeva infoühiskonnas või võrguühiskonnas – nagu seda on nimetanud kommunikatsiooniteoreetik Manuel Castells – on sel kahtlemata veelgi suurem jõud, sest maailm on muutunud aina väiksemaks, kuna info liigub üha kiiremini tänu info-ja kommunikatsioonitehnoloogia arengule. Seepärast on minu jaoks äärmiselt põnev ning mõneti ka möödapääsmatu mõista, kuidas info liikumine ja vastuvõtmine sotsiaalmeedias mõjutab inimesi, otsustusprotsesse ning üleilmseid arenguid. Sotsiaalmeedia ei piirne ju vaid teada-tuntud suhtlusvõrgustikega, vaid tähendab sotsiaalne olemist mingis meediumis, seega mõjutab see meid igapäevaselt rohkemgi kui esmapilgul paistab.\nArvestades seda, et Sul on ka filoloogias kraad ja varasem tõlketöö kogemus, ei ole nähtavasti imestada, et just Sind valiti tõlkima Thomas Elkjer Nisseni raamatut “Sotsiaalmeedia kasutamine relvasüsteemina“, mis ilmus Riigikaitse Raamatukogu sarjas eelmisel aastal. Kas ja kuivõrd need raamatud omavahel kattuvad?\nÜhisosa on neil raamatutel kindlasti olemas, sest mõlemad käsitlevad üleilmastunud julgeolekukeskkonda, mis pakub uusi viise reaalsuste loomiseks ning see omakorda mõjutab viise, kuidas osalejad reaalsuses käituvad. „Putini propagandamasina“ puhul on küll ilmselgelt peamiselt fookuses Putini Venemaa ning autor analüüsib toimunut ja teeb järeldusi tuleviku tarbeks. “Sotsiaalmeedia kasutamine relvasüsteemina“ on paljuski teoreetilisem, kuid teistpidi oli selle raamatu eesti keelde tõlkimine hea võimalus omakeelset terminoloogiat välja töötada. Mõned neist terminitest on juba laiemalt kasutusse läinud.\nVan Herpen kirjutab, et propaganda ei ole üles ehitatud ainult valedele. Propaganda on tema määratluse kohaselt kas tõdede, kontekstiväliste tõdede või pooltõdede kogum. Kui on nii palju tõeelemente, siis mis teeb propagandast propaganda ja miks see ohtlik on?\nJah, tõepoolest tugineb Van Herpen raamatus David Welchi käsitlusele, mille kohaselt tegutseb propaganda mitmesuguste tõdedega. Sellepärast propaganda ongi nii ohtlik. Võetakse eraldiseisvad tõesed faktid, aga nende tõlgendamisega ja järelduste tegemisega keeratakse tõde pea peale. Kui tähelepanelikult ei jälgi mõttearendust, siis ei pruugi arugi saada, et meie eest on ära mõeldud. Väikseid liialdusi kasutades saab mõnest palju, ühe inimese tegevusi üldistatakse suuremale kogukonnale. Samas ei saa unustada, nagu Van Herpen kirjutab, et desinformatsiooni kõrval eksisteerib ka väärinformatsiooni levitamine, mida Venemaa on näiteks Ukrainas jõuliselt kasutanud. Arvestades igapäevast üleüldist info üleküllust, siis arusaadavalt ei jaksa inimesed pidevalt nii valvel olla ja analüüsida iga sõnumi tõelevastavust. Mis kokkuvõtteks ongi tõenäoliselt üks eesmärkidest.\nVan Herpen käsitleb vene õigeusu kiriku rolli suurenemist Venemaal. Ta toob ka välja, et Vene välisministeeriumil ja vene õigeusu kirikul on n-ö mõnus koostöösuhe. Mis selles halba on? Miks see meid häirima peaks?\nVan Herpen käsitleb vene õigeusu kirikut lausa Kremli ühe tähtsaima uue pehme jõu töövahendina. Usun, et põhjus, miks see meid häirib, peitub selles, et õigeusu kirik tööriistana aitab Kremlil levitada uut Vene riigiideoloogiat, mis on raamatu autori sõnul homofoobne, antidemokraatlik ja läänevastane. Meie harjumuslik arusaam on, et riik ei tohiks oma poliitikat ajada läbi kiriku. Lisaks on Venemaal püüdlus sinnapoole, et vene õigeusu kirikust saaks üleilmse haardega kirik. Tegemist pole ka pelgalt kirikuga tavalise pühakoja mõistes, vaid see on mõnes mõttes ka vene keele ja kultuuri keskus. See omakorda võimaldab mõjutada sihtriikide kohalikke protsesse ja poliitikat.\nLäänes ei tajuta kristlikku usku üldjuhul millegi negatiivsena ja lähtutakse eeldusest, et usk ei saa olla halb. Van Herpeni põhjal aga toetab vene õigeusu kirik tulihingeliselt Putini neoimperialistlikku poliitikat Venemaa lähivälismaal, tehes lisaks Kremlile tihedat koostööd ka Venemaa salateenistustega.\nRaamatus luuakse seos propaganda ja sellest tulenevate vandenõuteooriate vahele? Eestis on avalik suhtumine erinevatesse vandenõuteooriatesse ja nende uskujatesse pigem üleolev ja naeruvääristav. Kas vandenõuteooriaid peaks sellisel kujul naeruvääristama?\nArvan, et mõistlikum on siiski püüda aru saada, mida ja miks tehakse. Ainult nii on minu hinnangul võimalik lahti mõtestada nende tegevust ja seeläbi ka selle võimsa propagandapealetungiga kuidagi hakkama saada. Kui lasta nendel narratiividel elada omaette elu, siis ei pruugi tähelegi panna, millistes meie oma ühiskonna segmentides need juurduda võivad. Samas, nii nagu igal pool, on ka sellel teemal eri tasandid. Riigi tasandil ei saa seda vältida, samas ei saa n-ö tavalisest meediatarbijast oodata, et ta hakkaks analüüsima ja süüvima igasugusesse propaganda-maigulistesse teemadesse. Kindlasti ei tasuks õhutada, et inimesed hakkaks lihtsalt oma silmaringi laiendamise huvides propagandakanaleid jälgima.\nKuidas erineb lääne arusaam vene arusaamast pehmest jõust?\nNagu Van Herpen kirjutab, on tänapäeva Venemaal saanud tavapäraseks Joseph Nye pehme jõu mõiste sisu ja tähenduse muutmine. Kreml kasutab mõistet "pehme jõud", aga selle sisu pole väärtuste ja kultuuriliste tõekspidamiste edasikandmisel. Tegemist on meile teadaoleva mõiste moonutusega. Lääne arusaam "pehmest jõust" põhineb veetlusel. Van Herpeni sõnul on Putini pehme jõu puhul tegemist kõva jõuga sametkinnastes, mis tähendab, et mõiste on tundmatuseni ümberdefineeritud ja sisustatud tegevustega, mis on kõva jõu mängude lahutamatu osa. Van Herpen käsitleb põhjalikult Venemaa pehme jõu erinevaid tööriistu. Väga hea näide on Valdai diskussiooniklubi, kus Kreml on tabanud, millisel määral on võimalik lääne eksperte ära kasutada. Sealsetel seminaridel saavad Putin ja tema lähiring teada, mida neist läänes päriselt arvatakse, et vastavalt sellele korrigeerida oma tegutsemist lääne suunas.\nMis Sa arvad, mis tasandil ja kui palju nad ise usuvad mida nad räägivad?\nKes seda teab. Oluline on see, kui suur mass usub seda, mida nad räägivad. Kaine mõistus ütleb siiski, et kui midagi iseendale palju korrutada, siis sa hakkadki ka ise seda uskuma, mis omakorda teeb sind ka teiste jaoks usutavamaks.\nKindral Laaneotsa analüüs ajakirjas Sõdur: Putini Venemaa doktriin\nMiks venelastel ei ole ühtki vertikaalselt õhku tõusvat hävitajat?\nMonstrum Ohhoota meres - USA hiigelinvesteering, mis teeb Venemaa rikkaks\nKülma sõja lugu: piloot, kes ärandas ülisalajase Nõukogude hävitaja\nSuwalki koridor: Baltimaade julgeoleku Achilleuse kand Poola ja Leedu vahel\nNõukogude internet jäi paberile, sest rahandusminister arvas, et arvutite koht on kanalas


Krossi sõitja kulud - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 24 Veebr 2021, 19:52\nKrossi sõitja kulud\nLiitunud: 14 Dets 2013, 20:12\nLugemata postitus Postitas Renka » 14 Dets 2013, 20:52\nKuna endal on tekkinud suur huvi krossi vastu siis sooviksin teada kui suurte kuludega peaks\narvestama aastas ?\nVäga hea oleks kui keegi tooks välja oma eelarve möödunud aastast (rattaga seotud kulud,\ntransport, igast kindlustused litsentsid)\nRe: Krossi sõitja kulud\nLugemata postitus Postitas fotek » 15 Dets 2013, 10:06\nKui uus ratas? Kui tihti trennis käia plaan? Mitu võistlust (mis sarjas) kaasa teed? Käid üksi või sõbraga?\nSiis võiks juba umbeski kalkuleerida miinimun kulud.\nLiitunud: 25 Jaan 2008, 21:50\nTsikkel: Suzuki RM250K8\nVõta ühendust 2stroketaliban\nLugemata postitus Postitas 2stroketaliban » 15 Dets 2013, 10:44\n5000.- ja 100 000.- vahel, olenevalt asja tõsidusest Aga nali naljaks: kasuatud korralik ratas 4500.-/uus 7 - 10 000.- varustus 1500.- keskmiselt harrastades sõidab aastas kuskil 30-50tundi ja sealt tuleb umbes 1000.- 1500.- kütuse ja tsiklikulu pluss siis auto/bussi kulud või soetamine sikliveoks. Kui võistelda huvi siis läheb veel veidi otsa, samas kui sõpradega ühendada siis saab kindlasti transa kulusid jms soodsamaks.\nCZ500.. Cagiva wmx250.. KTM sx250.. Yamaha yz250.. Yamaha yz125.. Suzuki rmz450.. Suzuki rm250.. Suzuki rmz450.. 450.. 450..jne\nLugemata postitus Postitas mx77 » 15 Dets 2013, 10:46\nLihtsustatult öeldes kulub kogu vaba raha ära\nLugemata postitus Postitas Renka » 15 Dets 2013, 10:56\nRatast hetkel veel ei ole, aga olen vaadanud, et korralikum ratas algab hinnast 3000 + euro.\nAastane sõitmine saab ilmselt olema umbes 40h kanti.\nSiis tekkis teine küsimus. Kas mõne margi hooldus on võrreldes teistega tunduvalt kulukam ?\nLugemata postitus Postitas 2stroketaliban » 15 Dets 2013, 11:20\nKui oled korralik hooldaja siis tavahooldus on suht ühes hinnas aga kui ostad kasutatud ratta siis võib vaja minna vahel ka remonti ja seal on juba mingisugused hinnavahed kuigi mitte midagi erilist. Remondi puhul suurema hinnavahe tekitab pigem nö teeninduse valik kui varuosad. Harrastaja valik on ikka mõtekas teha nö värvi järgi, et ratas endale ka meeldiks\nLugemata postitus Postitas Mait.V » 15 Dets 2013, 12:07\nKasutatud ratta puhul tuleb siiski sellega arvestada, et mootori võiks kohe lahti võtta. Muidu sõidad ringi ja on ainult aja küsimus millal külje pealt midagi välja lendab. See juba kallim teema kui kohe töötav mootor lahti võtta ja kulunud osad asendada uutega. Ega odav see hobi tõesti pole ja kui aastas paarist võistlusest ka osa võtta, tuleb paratamatult kuluosi vahetada + veel regulaarsed vedelikuvahetused. Talvel võiks olla korralikud naelad ja piigid ka varutud\nLugemata postitus Postitas zweitakter » 15 Dets 2013, 13:40\nPead ei anna, aga usun, et kui USA-st Ebay kaudu osta, siis YZ250f ja YZ450f- l varuosade pakkumine kõige suurem ja hinnad teiste markidega võrreldes madalamad.\nToetan arvamust, et kasutatud ratta puhul mootor kohe pooleks ja keps vahetusse (100 EURi + töö), muud asjad vastavalt kulumisele. Kepsu katkiminekuga läheb ratta remont kuni 10x kallimaks\nLugemata postitus Postitas mx77 » 15 Dets 2013, 16:12\nzweitakter kirjutas: Pead ei anna, aga usun, et kui USA-st Ebay kaudu osta, siis YZ250f ja YZ450f- l varuosade pakkumine kõige suurem ja hinnad teiste markidega võrreldes madalamad.\nYamu jupid on USA-s tõesti kõige odavamad. OEM juppidest kõige kallimad hinnad on Suzul, sõltumata riigist.\nLugemata postitus Postitas Renka » 15 Dets 2013, 16:44\nKas keegi võiks panna enda hooaja kulud kasvõi umbkaudselt ?\nLugemata postitus Postitas mella » 15 Dets 2013, 17:13\nMida sa näiteks Leoki aastakuludega pihta hakkad? Vaatad suuri numbreid?\nRenka kirjutas: Kas keegi võiks panna enda hooaja kulud kasvõi umbkaudselt ?\nLugemata postitus Postitas piloot » 15 Dets 2013, 17:28\nNii oleks palju tõhusam, kui riputad siia oma sissetuleku numbrid ja me kõik aitame seda, suurepäraste soovitustega, ära kulutada\nLiitunud: 10 Mär 2013, 03:54\nTsikkel: Cz 86\nLugemata postitus Postitas leib » 15 Dets 2013, 17:32\nYamu jupid on USA-s tõesti kõige odavamad. OEM juppidest kõige kallimad hinnad on Suzul, sõltumata riigist.[/quote]\nKogu lugupidamise juures aga ega härra pole 3 advendi puhul ennast üle võtnud?!\nIsegi meie konnariigis on jamu OEM kallim kui suzul,muidugi kui ei saa mingit sõbrasoodustust mida iga lihtrutska keeraja ei pruugi saada. Ja usa idarannikul on jamukese osad ka kallimad kui ostad poest üle leti. Nii et ega ei maksaks nii konkreetselt ikka raiduda. Enda nahal ja rahakotil proovitud,mitte mingi ipei.\nLiitunud: 02 Jaan 2013, 21:54\nLugemata postitus Postitas krõps » 15 Dets 2013, 17:56\nHerr MX007 on vist tõesti baarikapi kallal käinud või lihtsalt üritab külmas toas lollusi trükkides sõrmi soojas hoida, suzu jupid pole kindlasti kõige kallimate killast ega ka kallimad kui yammul, usun et ühe orantsi porika eest saab nii kollase kui sinise porksi ja vb isegi midagi rohelist\nLugemata postitus Postitas krõps » 15 Dets 2013, 18:14\nSa tundud päris tore poiss olevat, me võiks lausa semuks saada aga alati ei pea krossikat ostma kui kupatada tahad, soovitan proovida 29 tolliste ratastega mägijalgratast mis on mitu korda odavam kui läbiaetud silikoonõlist tilkuv vana krossikas mis peale esimest trenni dzinni välja viskab ja garaazhinurka kopitama jääb, sel hetkel algab võidusõit rahakotiga ja sa mõistad et see raha mis sa kokku hoidsid topid sa juppidena sellese vanasse ruuna mis ei saa kunagi nii heaks kui uus mota, mehele kes selle trabandi sul uuesti kokku laob pole mõtet küll raha anda kuna tõenäoliselt on ta juppide ostmisega sind nagunii paljaks koorinud ja kõva toolja vahelt võtnud aga korralik käepigistus ja lubadus et kunagi maksad ära oleks ilus zhest küll. http://www.kawasaki.ee\nLugemata postitus Postitas mx77 » 15 Dets 2013, 18:30\nleib kirjutas: Yamu jupid on USA-s tõesti kõige odavamad. OEM juppidest kõige kallimad hinnad on Suzul, sõltumata riigist.\nIsegi meie konnariigis on jamu OEM kallim kui suzul,muidugi kui ei saa mingit sõbrasoodustust mida iga lihtrutska keeraja ei pruugi saada. Ja usa idarannikul on jamukese osad ka kallimad kui ostad poest üle leti. Nii et ega ei maksaks nii konkreetselt ikka raiduda. Enda nahal ja rahakotil proovitud,mitte mingi ipei.[/quote]\nTead leib, seda et sa loll oled ja vähe tead teavad niikuinii kõik, seda pole vaja tervele ilmale kaagutada.\nSiin üks lihtne näide yamu ja suzu hindade võrdluseks: kõige enamlevinud osa mida B-osana ei saa - silinder.\nYamaha YZ250F: $ 315\nSuzuki RM-Z 250: $ 585\nOn sul veel kobisemist?\nLugemata postitus Postitas Renka » 15 Dets 2013, 19:38\nMis selle postituse point on ?\nUsu või ära usu , aga mul seisab kodus mitte küll 29 tolli mägiratas vaid 26 tolliste ratastega.\nKui sul tekib huvi võin sulle antud ratta mõistliku hinnaga ära müüa !\nLugemata postitus Postitas krõps » 15 Dets 2013, 20:54\npoint ju lihtne,siit sa vastust sellele ei saa,sest siin puuduvad mehed kes asjalikku nõu sulle jagaks,siin klähvitakse tyhja,tean vaid niipalju,et kõik mis seondub krossiga on kallis ja vana ratast pidada veel kallim!\nLiitunud: 05 Mai 2008, 22:57\nLugemata postitus Postitas Arx14 » 15 Dets 2013, 21:07\nalgaja krossisõitja on tegelikult väga targa ja hea küsimusega lagedale tulnud. loodan, et kevadeks on vaatamata isakeste õpetustele mingi tsikkel ostetud ja võimalik suvel treenida & võistelda. sügisel siis loeme siin kõik koos tibusid edu!\nLugemata postitus Postitas leib » 15 Dets 2013, 21:35\nMe kõik teame ,et sa oled tark ja suur spets kõikidel alade,exept krossisõit.\nSuzuki rmz 450- 1500 rubla\nYamaha yzf 450 - 2400 rubla\nOn sul veel haukumist?\nLugemata postitus Postitas mx77 » 15 Dets 2013, 21:38\nleib kirjutas: Me kõik teame ,et sa oled tark ja suur spets kõikidel alade,exept krossisõit.\nOstad leiba ka rublade eest? Eks see seletab mõndagi.\nLugemata postitus Postitas zweitakter » 15 Dets 2013, 21:51\nEi tea mis rubladest jutt, aga siin konkreetselt 2011 aasta silindripea hinnad ühe ja sama OEM juppide müüja juures:\n$572.57 vs. $457.68\nhttp://www.partzilla.com/parts/search/S ... parts.html\nEbayst otsides võib leida kummagi puhul nii odavamaid kui kallimaid variante.\nLugemata postitus Postitas Renka » 15 Dets 2013, 22:16\nKui ma vaatan milliseks teema muutnud on siis sinu jutul on iva sees.\nIlmselt läheb mõnede meeste vahel varsti löömaks\nEnamvähem ettekujutse sain 2stroketaliban postitusest ja ka sinu postitus on hea.\nLugemata postitus Postitas 2stroketaliban » 15 Dets 2013, 23:13\nOEM juppidest kõige kallimad hinnad on Suzul, sõltumata riigist.\nmx annab päris asjalikku nõu kuid seekord on talle nädalavahetus karmilt mõjunud ja kaine hindamismeel pole veel koju jõudnud\nLiitunud: 01 Juun 2006, 17:22\nLugemata postitus Postitas sandman1111 » 16 Dets 2013, 00:01\nKui endal käsi mutrivõti ja silm vinkel on, siis pole kõige hullem sellise hobiga tegeleda.\nVanema masina ostad, siis on ikka kogu-aeg midagi näppida.\nMingi korraliku raipe ostad, saad ikka kõvasti pappi kulutada.\n40h aastas ringi töristad, pole hullu midagi. Samas jah, see oleneb liiga paljudest asjadest, et keegi sulle midagi öelda oskaks.\nMul läheb kõik raha, mis "üle jääb" krossiga tegelemise alla. Ära unusta, et sinna alla lähevad ka autole kütus, söömine, varustus, võistlus maks jne.\nUmbes pakun, et see summa mul on u 300 kuus. Mõni kuu ei lähe suurt midagi, siis järgmine kuu vb. terve sidur vaja osta. Siis tahad piike jne. KAllis lõbu on!\nLugemata postitus Postitas pallek » 16 Dets 2013, 01:06\nJuppide hinda võrrelda ei oska, kuna olen ainult Yamaha omanik olnud.\nVõin teha väikese ülevaate oma kuludest, kui sellest teemaalgatajale kasu on:\nKulud, mis tuleb alguses teha:\n1) Tsikkel - Yamaha YZ250F 2000eur. Tsikkel on 2 aastat tagasi ostetud 2005a mudel. Sõitnud olen kokku 70h kahe hooajaga.\n2) Varustus - minul olid pooled asjad olemas. Harrastajale kõlbliku varustuse peaks ca 1000eur eest kokku saama küll.\nSellises hinnaklassis tsikli ost on loomulikult risk, minul on vedanud ja olen 70h sõitmise peale pidanud vaid kuluosi vahetama ja kõik jätkuvalt ok. Kolvivahetus maksis ca 300eur koos nukaketiga, tegin Yamaha keskuses ja kasutati originaalosi. Korra vahetati ka piduriklotse, esimene hammakas ja midagi veel, see arve oli ca 100eur (Streetmoto). Tsikli ostul ei tasu unustada seda, et näiteks talvisel ajal hea hinnaga saadud kasutatud korralik pill võib järgmine aasta heal ajal umbes sama palju maksta.\nJooksvad kulud seoses tsikliga (minu kogemuse põhjal):\n1) Õli + filter - iga 5h tagant. Mina kasutan Castrolit. Kulu ca 17eur/kord, koos filtriga.\n2) Õhufiltri pesu - olenevalt sõidutingimustest iga kord või üle korra. Filtriõli ja pesuaine hinda täpselt ei mäleta. Ilmselt väiksem kulu kui õlivahetus...\n3) Ketiõli - 10eur purk kestis ca pool hooaega.\n4) Rehvid - mina olen 70h jooksul ostnud 2 tagarehvi ja 1 esirehvi. Hetkel veel vahetama ei pea. Tk hind al 50eur ja edasi.\n5) Gripid - 1 korra vahetanud, kulu koos liimiga 30eur.\nTegelikult on jooksvaid erinevaid jooksvaid hoolduskulusid veel - kett, hammakad, puksid, amortide hooldus jne jne, aga las seda osa kommeteerivad teised.\nHarrastamisega seotud kulud:\n1) Bensiin - tsikkel võtab vähe ja seda kulu üldiselt pigem ei kipu märkama, kuna rõõmu on nii palju Minul tavaliselt kulub sõitmas käies ca 5-7 liitrit/korra kohta. Suurem kulu on autoga radade/trennikohtade vahet sõitmine. Seda pead küll ise arvutama, et kus käima hakkad jne.\n2) Haagis, buss? Seda ei tea, kas sul on olemas või mitte. Jällegi, selle osa saad ise arvutada.\n3) Rajatasud - olenevalt radadest võib trenn tasuline olla. Enamasti on hind ca 10eur/päev.\n4) Võistluste osavõtutasu / litsentsid - sellega on samuti nii, et oleneb mida ja mis mahus plaanid sõita. Olen ise käinud MMM-il ja mõnel kestvuskrossil. Osavõtutasu olen maksnud skaalal 10eur kuni 70eur (koos litsentsiga) ühe korra kohta. Hooajalitsentsi kasutades oleks muidugi soodsam.\nLoodan, et oli miskit kasu. Rõhutan veelkord, et see oli minu näitel toodud numbrid ja mul lihtsalt õnnestus saada oma aastaarvu kohta korralik ratas. Kindlasti on kellegil võrdluseks tuua mustem stsenaarium, kus midagi kohe kapitaalselt laiali jooksnud jne. Kusjuures mind ennast huvitaks ka, et ok kui üks päev tuleb keps läbi silindri välja, siis millised kulud kaasnevad...\nLugemata postitus Postitas Madris » 16 Dets 2013, 09:23\nMul üks tuttav kuulutas fb-s ükspäev sellist juttu:\nLõin sis huvipärats kokku selle hooaja motokrossile kulutatud raha, nutt tuli peale. Sai kaasa tehtud 20 võistlust. Sai sõidetud 160 mototundi. On mis ta on aga aga alati võiks rohkem. Aasta kulud tulid sis ca 15000 euri. Tekib küsimus, kas jätkata samas vaimus, või investeerida see raha mujale?\nLugemata postitus Postitas leib » 16 Dets 2013, 10:10\nOstad leiba ka rublade eest? Eks see seletab mõndagi.[/quote]\nSa oled üks korralik ansiplane,kes kordab kogu aeg kui hästi meil läheb ja lähebki,tänu sellele pidevale kordamisele .Aitäh ,musirullike,isegi mulle läks lõpuks kohale. Olen jälle ühe asja võrra targem. Tänu foorumile ja sinule, tean nüüd,et parim krossiratas on KTM ja Yamul on kõige odavamad varuosad. Tulevikus peaksid rattaostjad kindlasti sellega arvestama.\nÄra glöggi ja piparkookidega ikkagi üle pinguta nädalavahetustel.\nLugemata postitus Postitas krõps » 16 Dets 2013, 10:28\njuubelihõngulised 5000 postitust annavad aimu et mx rõhub pigem kvantiteedile mitte niivõrd kvaliteedile, eks me kõik vahel libastume ja vahel tuleb oma jäigast seisukohast taganeda isegi siis kui arvad et tead kõike, vahel on mõistlikum poodi sisse astuda ja viisakalt hinda küsida mitte tuhnida internetist OEM partside hinnasilte\nLugemata postitus Postitas mx77 » 16 Dets 2013, 10:29\nIse ka aru said, mida tahtsid öelda?


Meisterda ise laevalgusti- iNkodu.ee\nMetsast toodud käbikesed ka külge riputatud talve auks...\nTänapäeval on vähe asju, mida poest ei oleks võimalik leida. Kiire elutempo juures on meil kujunenud kodud, kus masstoodangu taustal püüavad pilku üksikud isetehtud esemed.\nPererahva meisterdatud savist vaagen, küünlajalg või kaltsuvaip elustavad interjööri, räägivad oma loo ja annavad kodule selle päris enda kodu tunde.\nIsetehtud valgusteid võib kohata tunduvalt harvem ja vaid kodudes, kus elanikel piisavalt pealehakkamist.\nSisekujundaja Monika Kaska meisterdas ise vahva lambi, mille tegemiseks läks vaja kangast juhet (www.kangasjuhe.ee), vana planku, spreivärviga viimistletud ketti ja uusi maitseainete jaoks mõeldud klaaspurke.\nValmis meeleolukas valgusti, mida on võimalik aastaajale vastavalt ehtida!\nJa üks, mis kindel – mitte kellelgi teisel täpselt samasugust ei leidu.\nAutor: koduportaal INkodu


MÜÜA EKSTRÖMS KUNGLIG HOVLEVERA...\nITAALIA AKORDION EXELSIOR 1312\nKlahvpillid, müük 15.06.21 Tallinn\nAKORDION WELTMEISTER CONSONA 96 BASSI, Äsja hoolduse läbinud väga heas mängukorras akordion Weltmeister Consona 96 bassiKaasas kohver.\nAKORDION EXCELSIOR 120 BASSI, Akordion Excelsior 120 bassi on suurepärases mängukorrasKaasas kohver.\nKlahvpillid, müük 15.06.21 Eesti\nKONSERTKLAVER ESTONIA, Aastast 1959. Komplektne, väljanägemine nõuab restaureerimist, võimalikud vahetusvariandid.\nKlahvpillid, müük 15.06.21 Rakvere\nHORCH SUPERJOR 120 BASSI, kasutatud; Müüa väga korralik musette häälestusega pill.\nELEKTRIOREL YAMAHA, Müüa töökorras korralik Yamaha. Originaal, Jaapanis toodetud. Saada on 2 tk. Ühe hind on 140 Eur. Tingi. Võib pakkuda vahetust. Aiatehnika, mototehnika, ehitusmaterjal, auto jne.\nKlahvpillid, müük 14.06.21 Eesti\nKURESSAARE, kasutatud; Müüa HEINO TARTESE valmistatud 4 realine löötspill- nr. 81. kaasa korralik kohver. pillil on körgkvaliteetsed BINCI keeled. hästi hoitud ja väga kerge mängida. piltidega kuulutus SOOV. EE vastan ainult 53001367.\nKlahvpillid, müük 14.06.21 Tallinn, Mustamäe\n32 KLAHVIGA MIDI-KLAVIATUUR ARTURIA KEYSTEP - USB - GARANTII, kasutatud; Arturia KeyStep MIDI klaviatuur. Uue klahvpilli hind on muidu üle 100 euro. KeyStep on uus kaasaskantava muusikatööriista sari, mis ühendab klaviatuurikontrolleri funktsioone polüfoonilise samm-sekvenaatoriga nii analoog- kui ka digitaalsea...\nYAMAHA PSR-320, kasutatud; seisis väga kaua kasutamata proovisime sisselülitada tööle ei läinud muidu enne töötas.\nKlahvpillid, müük 14.06.21 Tallinn\nKARMOŠKA BELORUS C DUUR, Heas mängukorras C-duuri karmoška Belorus, koos kohvriga.\nKARMOSKA LILLEORNAMENTIKAGA SINIST VÄRVI, Heas korras.\nKlahvpillid, müük 14.06.21 Rapla\nAKORDION ETÜÜD, kasutatud; seisukord pildil näha, kohver puudub.\nROYAL STANDARD AKORDION, kasutatud; seisukord pildil näha, kohver puudub.\nAKORDION HOHNER, kasutatud; seisukord näha pildilt, kohver puudub.\nKlahvpillid, müük 14.06.21 Rakvere\nLAPALOMA 80 BASSI 1 REGISTER, kasutatud; Müüa heas korras vanem pill ilusa kõlaga.\nAKORDION RHYTHMUS 80BASS,\nKlahvpillid, müük 13.06.21 Tallinn, Lasnamäe\nKlahvpillid, müük 12.06.21 Eesti\nKLAHVPILLI TRANSPORDIKOHVER "THON", kasutatud; Custom made for Yamaha PSR-S900 / PSR-S910 / PSR-S700 / PSR-S710 / PSR-S950 / PSR-S750 / PSR-S970 / PSR-S7707 mm High-quality black plastic - 30% lighter than equivalent wood25 x 25 mm Aluminium edges10 mm foam paddingR...


Oma Pere korraldab üle-eestilise lapsendamisnädala\n09:18 14. August 2020\n08:12 21.10.2017 (Uuendatud 08:58 21.10.2017) lühendatud link\nTALLINN, 21. oktoober — Sputnik. Tallinnas, Tartus, Narvas, Jõhvis, Rakveres ja Pärnus 21.-28. oktoobrini toimuvatele lapsendamisnädala kontsertidele, infopäevadele, seminaridele ning aruteludele oodatakse asendusperesid, eestkostjaid ja hooldusperesid.\nOodatud on ka asendushooldusega ja perepõhise asendushooldusega seotud ametnikud ning pered, kes plaanivad lähitulevikus lapsendamist või perekonnas hooldamist, teatas MTÜ Oma Pere tegevjuht Inna Klaos.\nTema sõnul valiti tänavuseks lapsendamisnädala sõnumiks "Õnnelik lapsevanem = õnnelik laps".\n"Asenduspere liikmed on elanud üle mitmeid kaotusi: lapsendajate jaoks on tihti kadunud oma bioloogilise lapse saamise võimalus, lapsendatud laps on kaotanud oma bioloogilised vanemad," selgitas Klaos.\nPeretoetusi ja toitjakaotuspensioni makstakse mitmes osas>>\nInna Klaose hinnangul tuleb hoolitseda ka vanemate psühholoogilise ja vaimse heaolu ning oskuste eest.\n"Abi küsimine on sageli inimestele raske, sest arvatakse, et abi vajamine tähendab läbikukkumist," rääkis lapsendamiskeskuse juht. "MTÜ Oma Pere pakubki asendusperedele tugisüsteemi: nõustamisi, mentoreid ja tugigruppe, et pered ei jääks oma murede ja raskustega hätta", ütles Klaos.\nlapsendus, asenduspere, perekond, lapsevanem, laps


Kõrghariduse rahastamises valitseb ebaselgus\nToomas Mattson | 29.08.2012 | 0:00\nTALLINN, 29. august 2012 - Riigikontroll leiab auditiaruandes, et Haridus- ja Teadusministeerium pole senini suutnud edukalt kasutada tulemusnäitajaid kõrgkoolide rahastamisel, kuid sellele vaatamata soovib taas minna üle tulemusnäitajatel põhinevale rahastamismudelile. Kõrghariduse uue rahastamismudeli rakendamise ümber on palju ebaselget.\nRiigikontroll auditeeris viimati kõrghariduse rahastamise korraldust 2008. aastal ning juhtis Haridus- ja Teadusministeeriumi tähelepanu sellele, et riikliku koolitustellimuse põhine rahastamissüsteem tegelikkuses ei tööta, st ülikoolid ei saa tagada ette nähtud arvul lõpetajaid. Lõpetajate hulk ei sõltu ainult ülikoolide tööst ning üksnes lõpetajate arvu alusel raha jagamine võib kaasa tuua õppekvaliteedi languse. Kõrgkoolide rahastamine tegelikult ei sõltunudki sellest, kas riik sai kokkulepitud hulgal lõpetajaid. Seetõttu oli Haridus- ja Teadusministeerium sunnitud kõrghariduse rahastamissüsteemi muutma. Alates 2009. aastast püüdis Haridus- ja Teadusministeerium probleemi lahendada, sõlmides kõrgkoolidega tulemuslepingud, milles lisaks lõpetajate arvule plaaniti kokku leppida ka muudes tulemusnäitajates.\n2012. aastal uuesti kõrghariduse rahastamist auditeerides pidi Riigikontroll tõdema, et olukord pole paranenud. Haridus- ja Teadusministeerium ei ole seadnud kõrgkoolidele rahastamisel muid tulemusnäitajaid peale lõpetajate arvu. Rahastamine on jätkunud väljakujunenud rutiini alusel. Rahastamist ei korrigeeritud vaatamata sellele, et kõrgkoolid polnud suutnud täita nendega sõlmitud tulemuslepinguid.\nSamas jätsid kõrgkoolid ainuüksi 2008/2009. õppeaastal täitmata riiklikku koolitustellimust enam kui 20,9 miljoni euro eest. Kõige suuremad probleemid riikliku koolitustellimuse täitmisega on just riigile prioriteetsetes valdkondades: loodus- ja täppisteadused ning tehnika, tootmise ja ehituse valdkonnas.\nRiigikontrolli haridusvaldkonna auditijuht Külli Nõmm nentis, et võrreldes varasemate aastatega on siiski olukord paranenud ning rõõmu teeb edasiminek doktoriõppes, kus 2008/2009. õppeaastal suudeti koos riigieelarvevälise õppe lõpetanutega täita riiklikku koolitustellimust 68% ulatuses (2005/2006. õa-l oli vastastav näitaja kõigest 55%).\n10. mail 2012 võttis Riigikogu vastu uue ülikooliseaduse, rakenduskõrgkooliseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse, millega oluliselt muudetakse senist kõrghariduse rahastamise korda ning riiklik koolitustellimus asendatakse tulemusnäitajatel põhineva tegevustoetusega. Iseenesest on muudatused vajalikud, kuid Riigikontroll näeb nende rakendamisel mitmeid probleeme.\nSiiani puudub Haridus- ja Teadusministeeriumil edukas kogemus, kuidas paljude tulemusnäitajate alusel kõrgharidusele raha jagada, mistõttu on keeruline hinnata, kuidas ministeerium sellega toime tuleb. Pealegi on uue korra rakendamiseks jäänud aeg niivõrd lühike, et pole võimalik uut rahastamismudelit katsetada.\nKõiki uues ülikooliseaduses toodud tulemusnäitajaid ei ole võimalik tegelikkuses piisava kindlusega hinnata. Endiselt on ebaselge, kas ja kuidas hakkab riik reguleerima, kui palju mingi eriala spetsialistide koolitust tellida. Pealegi on ülikoolidele lubatud miljoneid eurosid lisaraha juba enne, kui mingites tulemusnäitajates üldse kokku lepitakse. Seetõttu näeb Riigikontroll ohtu, et uus rahastamissüsteem toob küll suurema halduskoormuse nii kõrgkoolidele kui ka ministeeriumile, kuid see on läbipaistmatu ega pruugi kaasa aidata sisulistele muudatustele kõrghariduses.\nRiigikontrolli tulemusauditi osakonna peakontrolör Tarmo Olgo nentis, et kõrgharidust ootavad ees huvitavad ajad. „Kõrgharidusreformi võiks praegu võrrelda hoonega, mida püstitatama hakates pole tehniline lahendus paigas. Uus ülikooliseadus võeti küll vastu, kuid uue rahastamismudeli täpset sisu ei ole Haridus- ja Teadusministeerium siiani avalikkusele tutvustanud ning seda alles töötatakse välja. Minu varasemad kogemused näitavad, et hästi toimiva tulemusjuhtimissüsteemi arendamine võtab aastaid, kuid kõrgkoolide tulemusrahastamine peaks rakenduma juba järgmisel aastal.“\nSamuti leidis Riigikontroll, et avalik-õiguslike ülikoolide finantstervis on praegu rahuldav ja majandamisega tullakse üldiselt hästi toime, kuid tulevik on ebakindel, sest pole selge uue rahastamiskorra mõju ülikoolide tuludele.\nKui praegu moodustavad tulud riiklikust koolitustellimusest suurematel ülikoolidel 30% tuludest, siis tulevikus peaks see osatähtsus eeldatavasti kasvama. Suurimad finantsriskid peituvad tulevikus aga investeeringutest tulenevates majandus- ja amortisatsioonikulude kasvus ning kasvavas palgasurves.\nPostitatud: 29.08.2012 0:00\nKõrgkoolide tulemuslepingute täitmine (Kontrolliaruanne)\nFulfilment of performance agreements of higher education institutions (Kontrolliaruande kokkuvõte)\nAuditi tulemuste esitlus Riigikogu riigieelarve kontrolli erikomisjoni istungil 17. septembril 2012 (peakontrolör Tarmo Olgo ja auditijuht Külli Nõmm) (Esitlusmaterjal)


Puhata ja mängida – 164 – 06.26.2016 – Puhata ja mängida – 164 – 06.26.2016 – Puhata ja mängida\nPuhata ja mängida – 164 – 06.26.2016\nby Rainer · June 25, 2015\nKui plaanisid mängida Batman: Arkham Knighti PC’l, siis täna räägivad Rein ja Rainer pikalt, miks tuleks natuke oodata. Ja lausa, et miks seda hetkel Steamist ostagi ei saa.\nKatkised ja küsitavaid valikuid teinud mängud on tänases saates läbiv teema. Bungie Destiny lisapakk on kallis, ning kui sa ei soovi mängu uuesti osta, pead maksma veel rohkem ning mõne asja saamiseks omakorda veel või jooma kohutavat energiajooki. See viimane otsus on muidugi Destiny veel suuremaks naerualuseks seadnud. Driveclub tuli välja katkisena, kuid liimis killud kokku ning ammulubatud tasuta versioon on lõpuks allalaetav. Project Cars tuli välja… katkisena, kuid juba kuulutati välja teine osa. Käivad ka kõlakad, et ZombiU tuleb teistele platvormidele ja räägime natuke mõnest asjast mis veel E3’l silma jäi.\nRein on vahpeal mänginud tasuta tulistamist nimega Dirty Bomb, millle taga legendaarse Enemy Territory tegijad ning ellujäämissimulaatorit nimega The Sunless Sea. Rainer võttis ette Tales From The Borderlandsi uue osa, räägib miks Carmageddon: Reincarnation on väärt ühte punkti ja natuke, nagu ilmselt ka veel nii mõnigi saade, tuleb juttu The Witcher 3st.\nPuhata ja mängida – 199 – 04.03.2016\nNext story Puhata ja mängida 165. saade – Kui hea ikkagi on Batman: Arkham Knight?\nPrevious story Puhata ja mängida 164. saade – Batman on nii katki!