AN-MARLEN ANNAB ENDA SELLE AASTA ESIMESE SOOLOKONTSERDI - MuusikaPlaneet\nAn-Marlen ehk Ingel Marlen Mikk on noor tõusev täht, kes lisaks muusikale tegeleb näitlemisega. Estonia külastajatele on ta tuttav näiteks Pipi rollist, hiljuti tegi neiu kaasa telesarjas “Eesti krimilood” ning etenduses “Nõidkapteni needus”.\nTema esimene eestikeelne singel “Sinust lahti ei saa” sai toetust nii publikult, kriitikutelt kui erinevatest meediakanalitest. Augusti lõpus välja antud lugu “anna teada” valmis aga koostöös räpparite sämi ja KiROTiga ning selle video on kogunud YouTube’is 25 000 vaatamist.\nSoolokontserdi mõte tuli pärast näitlemist täis olnud suve. “Suvi oli kiire ja mul on hea meel, et olen lõpus taas tagasi muusika lainel ning keskmes. Läksin hetkel Otsakooli õppima produktsiooni, et enda oskusi täiendada ning enda ideid veelgi paremini muusikaliselt väljendada. Tegelikult hetkel käibki aktiivne töö uue muusikaga, üks hetk tahaks anda välja mingisuguse kogumiku,” kergitab Ingel saladuseloori.\nTallinnas asuva Odeoni baari uksed avanevad 23. septembril kell 20. Muusikat valivad DJ’d Kurly Beats ja britiimpeerium ning laval koos An-Marleniga on klahvidel Joonas Mattias Sarapuu. “Olen väga põnevil homse osas. Lava on minu teine kodu ja ma olen oodanud seda hetke, mil saan enda muusikat ning seda momenti kuulajatega jagada,” lisab An-Marlen.\nRohkem infot sündmuse kohta leiab Facebookist või siit, piletid on müügil Fienta lehel.\nSildid: An-MarlenbritiimpeeriumIngel Marlen MikkJoonas Mattias SarapuuKurly Beats\nJärgmine uudis AASTA NAIS- JA POPARTIST ANETT ANDIS VÄLJA EESTI MUUSIKAAUHINDADEL AASTA ALBUMI TIITLILE NOMINEERITUD DEBÜÜTALBUMI “MORNING AFTER” TEISE VINÜÜLITIRAAŽI\nEelmine uudis OOPUS AVALDAS UUE SINGLI “KÄI KIIKE KORGE’ELLE”


Kolmeteistkümnes justkui esimene. XIII rahvusvaheline kandlefestival 11.–14. aprillini Tartus\nPärast kuueaastast pausi toimus taas rahvusvaheline kandlefestival, järjekorranumbriga XIII. Esimesed kandlepäevad toimusid 1990. aastal Raplas; 1995. aastast kannab sündmus rahvusvahelise kandlefestivali nime ning toimumispaigaks sai Pärnu; viimased festivalid viidi läbi Viljandis. Seekordne festival oli läbinud silmatorkava värskenduskuuri ja tõi endaga kaasa palju uuendusi. Esmakordselt oli […]\nEesti Kandleliit andis 14. aprillil XIII Rahvusvahelise Kandlefestivali Lõppkontserdil välja esimese “Aasta kandleõpilase” stipendiumi. Laureaadiks osutus Tallinna Muusikakooli õpilane (õp. Malle Vihul): Emma Loona Mängli Palju õnne ja edukat kandlemängu edaspidiseks! Veel olid nomineeritud: Ege Emma Rohusalu (Ülenurme Muusikakool, õp. Hanna Vallimägi), Hanna Liis Esnar […]\nJuba vähem kui kuu aja pärast, 11. – 14. aprill 2019 toimub Tartus XIII Rahvusvaheline Kandlefestival. Festival toob kuulajate ette professionaalid nii Eestist kui väljastpoolt: peaesinejateks on Soomest pärit kantelemängija Ida Elina ning rahvusvaheline resonantsiansambel Supersonus. Ida Elina puhul on tegemist noore naisega, kes kasutab […]\nHarjumaa I väikekandlepäev\nLaupäeval, 4. mail kell 11 – 16 toimub Kehra Rahvamajas Harjumaa I väikekandlepäev. Üritus on suunatud Harjumaa koolinoortele, kes õpivad või mängivad väikekannelt, aga ootame osalema ka vanemaid kandlesõpru.Väikekandlepäeval toimuvad ansamblimängu õpitoad 3 – s tasemerühmas ja Kevadine kandlekontsert.Õpitubades omandatakse 2 juhendaja seatud kandleansamblilugu. Tasemerühmad: […]\nVäikekandle õpituba algajatele\nAlgas registreerumine väikekandle õpituppa! Seda saab teha aadressil: https://goo.gl/forms/9v0M59ZvyGhzaeaC2\nInfokiri: märts 1\nEesti Kandleliidu infokirja saad lugeda: https://mailchi.mp/799839e1e1c3/infokiri-mrts-1


Eelotsusetaotlus – Euroopa Liidu põhiõiguste harta – Artiklid 39 ja 49 – Euroopa Parlament – Valimised – Hääletamisõigus – Euroopa Liidu kodakondsus – Leebema karistusseaduse tagasiulatuv jõud – Liikmesriigi õigusnormid, mis näevad ette hääletamisõiguse äravõtmise enne 1. märtsi 1994 viimases astmes kriminaalkorras süüdimõistmise korral\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Tribunal d’instance de Bordeaux' (Prantsusmaa) 7. novembri 2013. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 9. detsembril 2013, menetluses\nkoosseisus: president V. Skouris, asepresident K. Lenaerts, kodade presidendid A. Tizzano, R. Silva de Lapuerta, M. Ilešič, C. Vajda, S. Rodin ja K. Jürimäe (ettekandja), kohtunikud A. Rosas, E. Juhász, A. Borg Barthet, J. Malenovský ja F. Biltgen,\narvestades kirjalikus menetluses ja 20. jaanuari 2015. aasta kohtuistungil esitatut,\n– T. Delvigne, esindaja: advokaat J. Fouchet,\n– commune de Lesparre‑Médoc, esindajad: advokaadid M.‑C. Baltazar ja A. Pagnoux,\n– Prantsuse valitsus, esindajad: G. de Bergues, D. Colas ja F.‑X. Bréchot,\n– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: M. Holt, keda abistas J. Coppel, QC,\n– Euroopa Parlament, esindajad: D. Moore ja P. Schonard,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: P. Van Nuffel ja H. Krämer,\nolles 4. juuni 2015. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,\n1 Eelotsusetaotlus puudutab Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) artiklite 39 ja 49 tõlgendamist.\n2 See taotlus on esitatud kohtuvaidluses T. Delvigne'i ning Lesparre‑Médoci kommuuni (Prantsusmaa) ja Gironde'i prefekti vahel T. Delvigne'i nime selle kommuuni valijate nimekirjast kustutamise küsimuses.\n3 Esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti, mis on lisatud nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom (EÜT L 278, lk 1), mida on muudetud nõukogu 25. juuni 2002. aasta ja 23. septembri 2002. aasta otsusega 2002/772/EÜ, Euratom (EÜT L 283, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 137; edaspidi „1976. aasta akt”), artikkel 1 näeb ette:\n„1. Igas liikmesriigis valitakse Euroopa Parlamendi liikmed võrdelise esindatuse põhjal, kasutades nimekirjasüsteemi või üksiku ülekantava hääle võtet.\n3. Valimised on otsesed, üldised ja vabad ning hääletamine on salajane.”\n4 1976. aasta akti artiklis 8 on sätestatud:\nNeed siseriiklikud õigusnormid, milles võidakse vajaduse korral arvesse võtta liikmesriikide eripära, ei mõjuta üldiselt hääletussüsteemi võrdelisust.”\n5 12. veebruari 1810. aasta seadusega kehtestatud code pénal'i (edaspidi „vana karistusseadustik”) artikli 28 esimeses lõigus (põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis) oli ette nähtud:\n„Kriminaalkaristuse mõistmine toob kaasa kodanikuõiguste vähendamise.”\n6 Vana karistusseadustiku artiklis 34 on sätestatud:\n„Kodanikuõiguste vähendamine seisneb:\n2. Ilmajätmises valimis-, hääletamis- ja kandideerimisõigusest ning üldiselt kõikidest kodaniku- ja poliitilistest õigustest […]\n7 Vana karistusseadustik tunnistati alates 1. märtsist 1994 kehtetuks, kuna jõustus 16. detsembri 1992. aasta seadus nr 92‑1336 uue karistusseadustiku jõustumise ning karistusõiguse ja kriminaalmenetluse teatavate sätete muutmise kohta (JORF, 23.12.1992, lk 17568). Uue karistusseadustiku artikkel 131‑26 näeb ette, et kohus võib määrata kõikide või osa kodanikuõiguste äravõtmise mitte rohkem kui kümneks aastaks kuriteo eest süüdimõistmise korral ja mitte rohkem kui viieks aastaks väärteo eest süüdimõistmise korral.\n8 16. detsembri 1992. aasta seaduse nr 92‑1336, mida on muudetud 1. veebruari 1994. aasta seadusega nr 94‑89 (uue kriminaalmenetluse seadustiku jõustumise ja sellest tingitud teatavate karistusõiguse ja kriminaalmenetlussätete muutmise kohta (JORF, 2.2.1994, lk 1803)), artikkel 370 näeb ette järgmist:\n„Ilma et see piiraks kriminaalmenetluse seadustiku artikli 702‑1 sätete kohaldamist, jäävad kehtima kodaniku- ja perekonnaõiguste äravõtmises seisnevad karistused ning keeld olla vandekohtu liige, mis kaasnevad enne kõnealuse seaduse jõustumist viimases astmes mõistetud kriminaalkaristusega.”\n9 Kriminaalmenetluse seadustiku, mida on muudetud 24. novembri 2009. aasta seadusega nr 2009‑1436 kinnipidamisasutuste kohta (JORF, 25.11.2000, lk 20192), artikli 702‑1 esimeses lõigus on ette nähtud:\n„Iga isik, kelle suhtes põhi- või lisakaristusest tulenevalt kehtib õiguste äravõtmine, keeld või teovõimetus, võib taotleda karistuse mõistnud kohtult või karistuste paljususe korral viimasena otsuse teinud kohtult nende täielikku või osalist tühistamist, sealhulgas selle õiguste äravõtmise, keelu või teovõimetuse kestust puudutavalt. Kui karistuse mõistis Cour d’assises [kuriteoasju menetlev kriminaalkohus], on taotluse suhtes otsuse tegemiseks pädev selle apellatsioonikohtu kriminaalkolleegium, kelle pädevuse piirkonnas see Cour d’assises asub.”\n10 7. juuli 1977. aasta seadus nr 77‑729 Euroopa Parlamendi esindajate valimise kohta (JORF, 8.7.1977, lk 3579) (muudetud redaktsioonis) reguleerib Euroopa Parlamendi valimiste menetlust. Selle seaduse artikli 2 esimeses lõigus on sätestatud järgmist:\n„Euroopa Ühenduste Nõukogu 20. septembri 1976. aasta otsusele lisatud aktis, mida on rakendatud 30. juuni 1977. aasta seadusega nr 77‑680, ette nähtud Euroopa Parlamendi liikmete valimisi reguleerivad valimisseadustiku I raamatu I osa ja sellele järgnevate osade sätted. […]”\n11 Valimisseadustiku I raamatu I osa peatükis 1 on esitatud sätted, milles on kehtestatud valijatele esitatavad tingimused. Selles peatükis on artikkel L 2, mis näeb ette, et „[v]alijad on 18‑aastaseks saanud prantslased, kellel on kodaniku- ja poliitilised õigused ning kes ei ole seaduse kohaselt teovõimetud.”\n12 Valimisseadustiku artikkel L 5 nägi selle esialgses redaktsioonis ette järgmist:\n„Valijate nimekirja ei kanta:\n1) isikuid, kes on süüdi mõistetud kuriteos;\n13 Selle seadustiku artikkel L 6 (põhikohtuasjale kohaldatavas redaktsioonis) näeb ette järgmist:\n„Isikuid, kellelt kohtud on seaduse alusel ära võtnud valimis- ja hääletamisõiguse, ei saa kohtuotsuses ette nähtud tähtaja jooksul kanda valijate nimekirja.”\n14 T. Delvigne'i karistati 30. märtsil 1988 kuulutatud jõustunud kohtuotsuses 12‑aastase vangistusega raske kuriteo toimepanemise eest.\n15 Euroopa Kohtule esitatud seisukohtadest nähtub, et vana karistusseadustiku artiklite 28 ja 34 alusel kaasnes selle karistuse mõistmisega T. Delvigne'i kodanikuõiguste vähendamine, mis seisnes eelkõige tema ilmajätmises hääletamis- ja kandideerimisõigusest.\n16 16. detsembri 1992. aasta seadusega kaotati uues karistusseadustikus, mis jõustus 1. märtsil 1994, kodanikuõiguste vähendamine lisakaristusena, mis kaasnes põhikaristusega kriminaalkorras süüdimõistmise korral. Uus karistusseadustik näeb nüüd ette, et kõikide või osa kodanikuõiguste äravõtmise otsuse peab tegema kohus ning selle kestus ei või kuriteo eest süüdimõistmise korral ületada kümmet aastat.\n17 T. Delvigne'i kodanikuõiguste äravõtmine jäeti siiski vastavalt 16. detsembri 1992. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artiklile 370 pärast 1. märtsi 1994 kehtima, kuna see kaasnes kriminaalkorras süüdimõistva kohtuotsusega, mis jõustus enne uue karistusseadustiku jõustumist.\n18 2012. aastal tegi pädev halduskomisjon T. Delvigne'i suhtes valimisseadustiku artikli L 6 alusel otsuse, millega määrati tema kustutamine valijate nimekirjast Lesparre‑Médoc'i kommuunis, kus ta alaliselt elab. Ta esitas selle nimekirjast kustutamise vaidlustamiseks kaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule.\n19 T. Delvigne palus eelotsusetaotluse esitanud kohtul pöörduda Euroopa Kohtu poole eelotsusetaotlusega liidu õiguse tõlgendamiseks, viidates ebavõrsele kohtlemisele, mis tulenes 16. detsembri 1992. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) kohaldamisest. Ta väidab eelkõige, et küsimus seisneb selle seaduse artikli 370 „vastavuses rahvusvahelisele lepingule”, kuna see on nimelt vastuolus mitme harta sättega.\n20 Neil asjaoludel otsustas Tribunal d’instance de Bordeaux menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas […] harta artiklit 49 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnorm, millega jäetakse muutmata määratlemata ja ebaproportsionaalne keeld kohaldada enne 1. veebruari 1994. aasta leebema karistusseaduse nr 94‑89 jõustumist süüdi mõistetud isikutele kergemat karistust?\n2. Kas Euroopa Parlamendi valimisi käsitlevat […] harta artiklit 39 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikide kodanike ebavõrdse kohtlemise vältimiseks kohustatakse sellega Euroopa Liidu liikmesriike mitte kehtestama kodaniku‑ ja poliitiliste õiguste teostamise üldist, määratlemata ja automaatset keeldu?”\n21 Põhikohtuasja ese on T. Delvigne'i valijate nimekirjast kustutamise seaduslikkus, mis otsustati valimisseadustiku artikli L 6 alusel pärast valimisõigusest ilmajätmist, mida kohaldati lisakaristusena kriminaalkaristusele, mis oli talle mõistetud 1988. aastal.\n22 Seoses sellega tuleb märkida – nagu täpsustas Prantsuse valitsus oma Euroopa Kohtus esitatud kirjalikes ja suulistes seisukohtades –, et karistusõiguslik lisakaristuste süsteem kaotati karistusseadustiku 1994. aasta reformi käigus. See karistusseaduse muudatus ei mõjutanud aga T. Delvigne'i olukorda tema hääletamisõiguse seisukohast, kuna tema suhtes kehtib valimisseadustiku artiklite L 2 ja L 6 ning 16. detsembri 1992. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 370 alusel hääletamiskeeld edasi.\n23 Selles kontekstis soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus oma küsimustega, mida tuleb käsitleda koos, saada tõlgendust harta artiklile 39 ja artikli 49 lõike 1 viimasele lausele, et hinnata, kas T. Delvigne'ilt valimisseadustiku artiklite L 2 ja L 6 ning 16. detsembri 1992. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikli 370 alusel hääletamisõiguse äravõtmine, mis tõi kaasa tema kustutamise valijate nimekirjast, on nende sätetega kooskõlas.\n24 Prantsuse, Hispaania ja Ühendkuningriigi valitsus väidavad, et Euroopa Kohus ei ole pädev vastama eelotsusetaotlusele, kuna nende valitsuste arvates jäävad põhikohtuasjas käsitletavad liikmesriigi õigusnormid liidu õiguse kohaldamisalast välja. Nad väidavad eelkõige, et liikmesriigi kohus ei viita ühelegi liidu õiguse sättele, mis võimaldaks kindlaks teha seose nende õigusnormide ja liidu õiguse vahel, ning et nimetatud õigusnormid ei kujuta endast liidu õiguse kohaldamist harta artikli 51 lõike 1 tähenduses.\n25 Tuleb meenutada, et harta reguleerimisala liikmesriikide tegevuse puhul on määratletud selle artikli 51 lõikes 1, mille kohaselt harta sätted on liikmesriikidele ette nähtud üksnes liidu õiguse kohaldamise korral (kohtuotsus Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, punkt 17).\n26 Harta artikli 51 lõige 1 kinnitab Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikat, mille kohaselt liidu õiguskorras tagatud põhiõigused laienevad kõigile liidu õigusega reguleeritud olukordadele, kuid mitte väljapoole niisuguseid olukordi (vt kohtuotsused Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, punkt 19, ja Torralbo Marcos, C‑265/13, EU:C:2014:187, punkt 29).\n27 Seega, kui õiguslik olukord ei kuulu liidu õiguse kohaldamisalasse, siis puudub Euroopa Kohtul pädevus ning harta osutatud sätted ei saa iseenesest olla selle pädevuse aluseks (vt kohtuotsused Åkerberg Fransson, C‑617/10, EU:C:2013:105, punkt 22, ja Torralbo Marcos, C‑265/13, EU:C:2014:187, punkt 30 ja seal viidatud kohtupraktika).\n28 Sellest tulenevalt tuleb kindlaks teha, kas sellise liidu kodaniku olukord nagu T. Delvigne, kelle suhtes liikmesriigi ametiasutused on teinud otsuse kustutada ta valijate nimekirjast, millega kaasneb tema hääletamisõiguse kaotamine Euroopa Parlamendi valimistel, kuulub liidu õiguse kohaldamise valdkonda.\n29 Seoses sellega on 1976. aasta akti artiklis 8 ette nähtud, et kui kõnesoleva akti muudest sätetest ei tulene teisiti, reguleeritakse igas liikmesriigis valimismenetlust siseriiklike õigusnormidega.\n30 Käesolevas asjas kustutati T. Delvigne valijate nimekirjast, kuna raskes kuriteos süüdimõistmise tõttu 1988. aastal kuulub ta nende isikute hulka, kes valimisseadustiku sätete kohaselt koostoimes 16. detsembri 1992. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikliga 370 ei vasta riigi tasandil valijaks olemise tingimustele. Nagu parlament oma seisukohtades rõhutas, viitab Euroopa Parlamendi liikmete valimisi puudutava 7. juuli 1977. aasta seaduse, mis on ette nähtud 1976. aasta aktis, artikkel 2 sõnaselgelt neile tingimustele selles osas, mis puudutab konkreetselt hääletamisõigust neil viimati nimetatud valimistel.\n31 Selle kohta, kellel on Euroopa Parlamendi valimisel hääletamis- ja kandideerimisõigus, otsustas Euroopa Kohus kohtuotsustes Hispaania vs. Ühendkuningriik (C‑145/04, EU:C:2006:543, punktid 70 ja 78) ning Eman ja Sevinger (C‑300/04, EU:C:2006:545, punktid 43 ja 45), et 1976. aasta akti artikli 1 lõige 3 ja artikkel 8 ei määratle sõnaselgelt ja täpselt, kellel see õigus on, ning et järelikult kuulub kehtiva liidu õiguse kohaselt nimetatud õigust omavate isikute määratlemine liikmesriikide pädevusse, kes peavad seejuures arvestama liidu õigusega.\n32 See kehtib seda enam, et – nagu väitsid Saksamaa valitsus, parlament ja Euroopa Komisjon oma seisukohtades – liikmesriigid on kohustatud kohustuse alusel, mis tuleneb 1976. aasta akti artikli 1 lõikest 3 koostoimes ELL artikli 14 lõikega 3, selle pädevuse kasutamisel tagama, et Euroopa Parlamendi liikmete valimised toimuvad otsestel, üldistel, vabadel ja salajastel valimistel.\n33 Seega tuleb vastavalt harta artikli 51 lõikele 1 lugeda liidu õiguse kohaldamiseks, kui liikmesriik näeb oma ELL artikli 14 lõikest 3 ja 1976. aasta akti artikli 1 lõikest 3 tuleneva kohustuse täitmisel enda õigusnormides ette, et liidu kodanikud, kes sarnaselt T. Delvigne'ile on enne 1. märtsi 1994 jõustunud kohtuotsusega kriminaalkorras süüdi mõistetud, jäetakse Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisõigust omavate isikute hulgast välja.\n34 Järelikult on Euroopa Kohus pädev eelotsusetaotlusele vastama.\n35 Prantsuse valitsus väidab, et esitatud küsimused on vastuvõetamatud esiteks põhjusel, et eelotsusetaotluse esitanud kohtul ei ole põhikohtuasjas vaidluse lahendamiseks tarvis Euroopa Kohtu vastust, ning teiseks, kuna see kohus ei ole piisavalt määratlenud nende küsimuste faktilist ja õiguslikku raamistikku.\n36 Sellega seoses tuleb meenutada, et vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikale saab Euroopa Kohtu ja siseriiklike kohtute vahelise, ELTL artiklis 267 ette nähtud koostöö raames kohtuasja eripärasid arvestades hinnata nii eelotsuse vajalikkust oma lahendi tegemiseks kui ka Euroopa Kohtule esitatavate küsimuste asjakohasust ainult siseriiklik kohus, kelle lahendada on kohtuvaidlus ja kes vastutab tehtava lahendi eest. Seega, kui esitatud küsimused puudutavad liidu õigusnormi tõlgendamist või kehtivust, on Euroopa Kohus põhimõtteliselt kohustatud otsuse tegema (vt eelkõige kohtuotsused Kamberaj, C‑571/10, EU:C:2012:233, punkt 40 ja seal viidatud kohtupraktika, ning Gauweiler jt, C‑62/14, EU:C:2015:400, punkt 24).\n37 Liikmesriigi kohtu esitatud eelotsuse küsimusele vastamisest võib keelduda vaid siis, kui on ilmne, et küsimuses osutatud liidu õigusnormi tõlgendusel ei ole mingit seost põhikohtuasja asjaolude või esemega, kui probleem on hüpoteetiline või kui Euroopa Kohtule ei ole teada vajalikke faktilisi või õiguslikke asjaolusid, et anda tarvilik vastus talle esitatud küsimustele (vt kohtuotsused Kamberaj, C‑571/10, EU:C:2012:233, punkt 42 ja seal viidatud kohtupraktika, ning Gauweiler jt, C‑62/14, EU:C:2015:400, punkt 25).\n38 Käesoleval juhul võib Euroopa Kohtule teadaolevatest faktilistest ja õiguslikest asjaoludest, mis on esitatud ka käesoleva kohtuotsuse punktides 22–24, selgelt tuletada, et eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib Euroopa Kohtult, kuidas tuleb tõlgendada harta artikleid 39 ja 49, et hinnata, kas liikmesriigi õigusnormid, mille alusel T. Delvigne valijate nimekirjast kustutati, on harta sätetega kooskõlas.\n39 Neil tingimustel on eelotsuse küsimustel otsene seos põhikohtuasja esemega ning need on järelikult vastuvõetavad.\n40 Esmalt tuleb meelde tuletada, et harta artikli 52 lõige 2 sätestab, et selles tunnustatud õigusi, mis rajanevad aluslepingute teiste osade sätetel, teostatakse neis määratletud tingimustel ja piires.\n41 Seoses sellega tuleb märkida, et vastavalt harta selgitustele, mida ELL artikli 6 lõike 1 kolmanda lõigu ja harta artikli 52 lõike 7 kohaselt tuleb selle tõlgendamisel arvesse võtta, vastab harta artikli 39 lõige 1 ELTL artikli 20 lõike 2 punktis b tagatud õigusele. Selle artikli 39 lõige 2 vastab omakorda ELL artikli 14 lõikele 3. Need selgitused täpsustavad lisaks, et artikli 39 lõikes 2 on korratud demokraatliku korra valimissüsteemi aluspõhimõtteid.\n42 Mis puutub ELTL artikli 20 lõike 2 punkti b, siis Euroopa Kohus on juba otsustanud, et see säte kehtestab kodakondsuse alusel mittediskrimineerimise põhimõtte üksnes Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisõiguse teostamise suhtes, sätestades, et igal liidu kodanikul, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, on selles liikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel hääletamis- ja kandideerimisõigus samadel tingimustel, kui on selle riigi kodanikel (vt selle kohta kohtuotsus Hispaania vs. Ühendkuningriik, C‑145/04, EU:C:2006:543, punkt 66).\n43 Seega ei ole harta artikli 39 lõige 1 kohaldatav põhikohtuasjas käsitletavale olukorrale, kuna see puudutab, nagu nähtub Euroopa Kohtu käsutuses olevast toimikust, liidu kodaniku valimisõigust liikmesriigis, mille kodanik ta on.\n44 Mis puutub harta artikli 39 lõikesse 2, siis see kujutab endast – nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktis 41 esitatud kaalutlustest – liidu kodanike ELL artikli 14 lõikest 3 ja 1976. aasta akti artikli 1 lõikest 3 tulenevat Euroopa Parlamendi valimistel hääletamise õiguse väljendust hartas.\n45 Selge on see, et hääletamisõigusest ilmajätmine, mida kohaldati T. Delvigne'ile põhikohtuasjas käsitletavate liikmesriigi õigusnormide alusel, kujutab endast harta artikli 39 lõikes 2 tagatud õiguse teostamise piirangut.\n46 Seoses sellega ei saa jätta meenutamata, et harta artikli 52 lõike 1 kohaselt tohib selliste õiguste ja vabaduste teostamist, nagu on tunnustatud harta artikli 39 lõikes 2, piirata vaid siis, kui piirangud on seatud seadusega, arvestatud on nimetatud õiguste ja vabaduste olemust, järgitud on proportsionaalsuse põhimõtet ja piirangud on vajalikud ning vastavad tegelikult liidu poolt tunnustatud üldise huvi eesmärkidele või vajadusele kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi (vt selle kohta kohtuotsused Volker und Markus Schecke ja Eifert, C‑92/09 ja C‑93/09, EU:C:2010:662, punkt 50, ning Lanigan, C‑237/15 PPU, EU:C:2015:474, punkt 55).\n47 Kuna hääletamisõigusest ilmajätmine tuleneb põhikohtuasjas valimisseadustiku sätete kohaldamisest koos karistusseadustiku sätetega, tuleb asuda seisukohale, et see on seadusega ette nähtud.\n48 Lisaks arvestab see piirang hääletamisõiguse olemust, mida on harta artikli 39 lõikes 2 silmas peetud. Nimelt ei muuda nimetatud piirang seda õigust kui sellist küsitavaks, kuna selle tulemuseks on välistada teatavad isikud Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisõigust omavate isikute hulgast konkreetsetel tingimustel ja nende tegude tõttu, kui nimetatud tingimused on täidetud.\n49 Viimaks on selline piirang nagu põhikohtuasjas proportsionaalne, kuna selle puhul on arvesse võetud toimepandud süüteo laadi ja raskusastet ning karistuse kestust.\n50 Nimelt, nagu märgib Prantsuse valitsus oma Euroopa Kohtule esitatud seisukohtades, puudutas hääletamisõigusest ilmajätmine, mida kohaldati T. Delvigne'ile temale raske kuriteo toimepanemise eest 12‑aastase kriminaalkaristuse mõistmise tagajärjel, ainult isikuid, kes on süüdi mõistetud sellise süüteo toimepanemises, mille eest võib karistada vangistusega, mille kestus on vähemalt viis aastat ja mis võib ulatuda kuni eluaegse vangistuseni.\n51 Prantsuse valitsus väidab lisaks, et riigi õigusnormid, eelkõige kriminaalmenetluse seadustiku (muudetud redaktsioonis) artikkel 702‑1, annavad sellistele isikutele, kes on niisuguses olukorras nagu T. Delvigne'i, võimaluse taotleda ja saavutada, et neile lisakaristusena mõistetud kodanikuõiguste äravõtmine, mille tagajärjeks on nende hääletamisõigusest ilmajätmine, kustutatakse.\n52 Eespool esitatud asjaoludest tuleneb, et harta artikli 39 lõikega 2 ei ole vastuolus, et sellised liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas välistavad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisõigust omavate isikute hulgast täielikult need isikud, kes sarnaselt põhikohtuasja hagejaga on raske kuriteo eest enne 1. märtsi 1994 jõustunud kohtuotsusega kriminaalkorras süüdi mõistetud.\n53 Leebema karistusseaduse tagasiulatuva jõu kohta, mis on väljendatud harta artikli 49 lõike 1 viimases lauses, tuleb märkida, et selles sättes on öeldud, et kui pärast kuriteo toimepanemist nähakse seadusega ette kergem karistus, kohaldatakse seda karistust.\n54 Käesolevas asjas, nagu on öeldud käesoleva kohtuotsuse punktides 16 ja 22, tühistati vana karistusseadustiku 1994. aasta reformi tagajärjel hääletamisõigusest ilmajätmine kriminaalkorras süüdimõistmise korral lisakaristusena ja asendati see lisakaristusega, mille määrab kohus uue karistusseadustiku artikli 131‑26 alusel mitte rohkem kui kümneks aastaks kuriteo eest süüdimõistmise korral ja mitte rohkem kui viieks aastaks väärteo eest süüdimõistmise korral.\n55 See muudatus ei mõjutanud aga T. Delvigne'i olukorda, kuna tema suhtes jääb raske kuriteo eest enne 1. märtsi 1994 süüdimõistmise tõttu hääletamisõiguse äravõtmine – valimisseadustiku sätete kohaldamise alusel koosmõjus 16. detsembri 1992. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artikliga 370 – määramata ajaks kehtima. Prantsuse valitsus täpsustas kohtuistungil, et enne 1. märtsi 1994 jõustunud karistuste kehtimajätmine on põhjendatud sellega, et liikmesriigi seadusandja soovis vältida, et kriminaalkorras süüdimõistmisest tulenev hääletamisõiguse äravõtmine ei kaoks automaatselt ja kohe koos uue karistusseadustiku jõustumisega, samas kui selles seadustikus on alles jäetud hääletamisõiguse äravõtmine lisakaristusena.\n56 Seoses sellega piisab, kui märkida, et leebema karistusseaduse tagasiulatuva jõuga, mis on sätestatud harta artikli 49 lõike 1 viimases lauses, ei ole vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas, kuna nagu nähtub 16. detsembri 1992. aasta seaduse (muudetud redaktsioonis) artiklist 370, piirdub see seadus ainult sellise hääletamisõiguse äravõtmise allesjätmisega, mis tuleneb kriminaalkorras süüdimõistmisest ainult sellise jõustunud kohtuotsusega süüdimõistmise korral, mis on kuulutatud viimase astme kohtu poolt vana karistusseadustiku kehtivuse ajal.\n57 Igal juhul, nagu on meelde tuletatud käesoleva kohtuotsuse punktis 51, annavad need õigusnormid sellise õiguse äravõtmise subjektiks olevatele isikutele sõnaselgelt võimaluse taotleda ja saavutada, et see õiguse äravõtmine tühistataks. Nagu selgub kriminaalmenetluse seadustiku artikli 702‑1 (muudetud redaktsioonis) sõnastusest, on see võimalus kõikidel isikutel, kellele on mõistetud hääletamisõiguse äravõtmine, olenemata sellest, kas see tuleneb vana karistusseadustiku alusel kriminaalkorrast süüdimõistmisest või on kohus selle mõistnud lisakaristusena, kohaldades uue karistusseadustiku sätteid. Selles kontekstis avaneb isikul, kes on sellises olukorras nagu T. Delvigne ja kes pöördub pädeva kohtu poole selle sätte alusel, soovides vana karistusseadustiku sätete alusel jõustunud kohtuotsusega kriminaalkorras süüdimõistmisest tuleneva õiguse äravõtmise tühistamist, võimalus paluda, et tema isiklik olukord vaadataks uuesti läbi, sealhulgas selle õiguse äravõtmise kestust puudutavalt.\n58 Kõiki eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes tuleb esitatud küsimustele vastata, et harta artikli 39 lõiget 2 ja artikli 49 lõike 1 viimast lauset tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus, et sellised liikmesriigi õigusnormid nagu põhikohtuasjas välistavad Euroopa Parlamendi valimistel hääletamisõigust omavate isikute hulgast täielikult need isikud, kes sarnaselt põhikohtuasja hagejaga on raske kuriteo eest enne 1. märtsi 1994 jõustunud kohtuotsusega kriminaalkorras süüdi mõistetud.


Postifirma ajutine juht: koroonapandeemia tõi meie pakimahud kaks aastat ettepoole. Meil on juba 2022. aasta käes - ärileht.ee\nPostifirma ajutine juht: koroonapandeemia tõi meie pakimahud kaks aastat ettepoole. Meil on juba 2022. aasta käes\nAndre Veskimeistri sõnutsi on Omniva töö ühtaegu nii keeruline kui ka huvitav. Koroonapandeemia tõttu on sel aastal tulnud näiteks kolme Balti riigi pakiautomaatide võrk põhjalikult ümber mängida.Foto: Tiit Blaat\nÜle kahe nädala tagasi teatas riikliku postifirma nõukogu, et taandab viimased kaks aastat Eesti Posti juhtinud Ansi Arumeele ametist. Tema asemel hakkas juhi kohuseid täitma seni pakiäri eest vastutanud Andre Veskimeister (53). Seetõttu keskendub ka intervjuu ennekõike pakiäriga seotud teemadele. Veskimeistri sõnutsi andis koroonakevad pakiärile nii suure hoo – kohati käive lausa kahekordistus –, et Omniva pakiautomaatide võrk tuli ümber korraldada. Eelolevatele jõuludele mõeldes seda juba nii Eestis, Lätis kui ka Leedus tehakse. Veskimeister usub, et sel aastal saavutab postifirma oma ajaloo parima majandustulemuse.\nMis Omnivas praegu toimub?\nVastus on väga lihtne. Meil on väga suur jõuludeks valmistumine, meil toimub maskidega harjumine ehk koroona vastu võitlemine. Ja need ongi suures plaanis kaks peamist teemat.


Avaleht » DIGIBOKSID » Kaardipesaga boksid\nLisaks vabadele digikanalitele edastatakse tavaantenni kaudu ka Elisa Klassik üle õhu paketti (endise nimega Starmani ZUUMpakett).\nTasulise paketi vaatamiseks vajate lisaks Elisa Klassik vaatajakaardile ja antennile Conax kaardilugejaga digiboksi või sisse-ehitatud digiboksiga telerit, millesse on paigaldatud Conax kaardilugeja ehk moodul. Vajaliku digiboksi või kaardilugeja saate osta meie kauplusest või e-poest. Pakume soovi korral häälestatud ehk sisseloetud kanalitega boksi neile, kes hakkavad boksi kasutama Tallinnas või Harjumaal (Tallinna telemasti piirkonnas).\n2019.aasta lõpust on Elisa Klassik üle õhu edastatava telekanalite paketi (endise nimega Starmani Zuumpaketi) klientidel võimalik vaadata HD-kvaliteedis järgmisi kanaleid - Kanal 2 HD, Kanal 11 HD, Kanal 12 HD, TV3 HD, TV6 HD, TV3+ HD, Sony Channel HD, Sony Turbo HD, Filmzone HD ja Filmzone+ HD. HD kanaleid edastatakse alates detsembri algusest kõigilt suurematelt mandri Eesti ja Saaremaa telemastidelt (v.a. Narva saatjalt) ning uus video pakkimise standard DVB-T2 HEVC/H.265. DVB-T2/H.265 digiboks on meie Tallinna kaupluses ja e-poes saadaval.\nKaardilugejaga boks toimib ilma kaardita vabade kanalite boksina.\nConax kaardipesa ehk kaardilugeja ehk CI moodul, ..\nConax moodul ehk kaardilugeja on vajalik Elisa Klassik üle õhu (end nimega ZuumTV) paketi või kaabelvõrgu kliendidele vaatajakaardi sisestamiseks telerisse, et tasulisi kanaleid vaadata. Sobib maapealse digiTV kaudu leviva Elisa Klassik ..\nKAARDIJAGAJA - Conax vaatajakaardi jagaja Wireles..\nSmartWiga saate vaadata üle terva maja (kasutab wireless tehnoloogiat) kuni kolmes teleris/digiboksis kõiki tellitud paketti kuuluvaid kanaleid üksteisest sõltumatult, kasutades vaid ühte vaatajakaarti. S..


Lauri's blog | Virtuaalprivaatvõrgud\nResetting OpenSSH server keys Kohtvõrgu rajamine ja turvamine kasutades vabasid vahendeid PeerVPN Would FLOSS benefit from standards? And vice versa - would standards benefit from FLOSS? Blokeerimine riikide järgi\nOpenVPN iptables privacy n2n PeerVPN security\nVirtuaalprivaatvõrgud31. Oct '13\nSama firma kahes erinevas hoones asuva võrgu ühendamiseks oleks kõige turvalisem tõmmata kahe hoone vahele valguskaabel. Tihtipeale see on võimatu või liiga kallis, seetõttu kasutatakse internetti, et need võrgud ühendada. Üle Interneti krüpteerimata pakettide saatmine võib ohtlikuks osutuda, seetõttu on võrsunud mitmeid tarkvaraprojekte, et seda turvaliselt teha. Sel moel üle Interneti sillatud kohtvõrke nimetataksegi virtuaalprivaatvõrguks (virtual private network).\nAvatud lähtekoodiga VPN tarkvara\nVirtuaalprivaatvõrke saab luua erinevate avatud lähtekoodiga tehnoloogiate abil:\nOpenVPN on kõige laialdasemalt kasutuses olev layer2/3 VPN lahendus.\nOpenSSH võimaldab tunneldada TCP ühendusi (-L ja -R) ning ka IP-pakette (-w).\nIPsec on IP-paketi krüpteerimisel tuginev standard mida toetavad mitmed võrguseadmed kuid seda on keerukam üles seada.\nPoint-to-Point Tunneling Protocol on nüüdseks ebaturvaliseks tunnistatud IP-pakettide tunneldamise protokoll.\nCIPE on ajaloolise väärtusega ning nüüdseks ebaturvaliseks tunnistatud projekt\nvtun on laialdaselt kasutusel ent mitte väga turvaline\nPeter Gutmann on kirjutanud Linuxi ja VPN-ide kohta pika postituse aastal 2003 mis tasub kindlasti läbi lugeda\nP2P VPN tarkvara\nTüüpilise VPN tarkvara seadistamine võib valuliseks muutuda kui masinaid on palju mis on vaja omavahel ühendada ning liikluse lüüsimine läbi ühe keskse masina ei tule kõne alla. Seetõttu on välja töötatud mitmeid VPN lahendusi mis Skype eeskujul püüavad leida selle kõige otsema tee.\nProbleemid mida P2P VPN lahendused addresseerivad:\nKeskse pudelikaela moodustumine\nRuuter maskeerib aadressi ehk NAT\nRuuter ei võimalda avada avalikku kuulavat porti\nP2P lahendused on kõik üldjuhul layer2 VPN-id:\nPeerVPN kõige lihtsamalt seadistatav P2P VPN lahendus mis kasutab AES-256 sihvrit liikluse krüpteerimiseks osapoolte vahel ja võrgunime ning parooli sessiooni alustamiseks osapoolte vahel.\nn2n on sisuliselt PeerVPN, ainus erinevus on see et supernode käitatakse eraldi programmina.g\nCampagnol on prantsuse päritolu hajutatud IP-põhine VPN, kasutab transpordina UDP-d, turvamiseks DTLS-i ning võimaldab NAT-ist mööduda UDP hole punching tehnoloogia abil.\nbadvpn on multiedastus (multicast) toega VPN lahendus.\nOpenWrt ning Debian varamutes on reaalselt kasutuskõlblikud OpenVPN ning PeerVPN.


«Mis? Kus? Millal?» talvise turniiri esimese mängu võitsid Targad! Loe ülevaadet mängu käigust! - Tele - Meedia - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n17. jaanuar 2015, 16:12\n«Mis? Kus? Millal?» talvise turniiri esimese mängu võitsid Targad! Loe ülevaadet mängu käigust!\nReedel algas Kanal 2s populaarse telemängu «Mis? Kus? Millal?» turniir, millel osaleb kuus tarkade võistkonda. Avalöögi tegi Marek Strandbergi võistkond, kuhu kuulusid Igor Habal, Peeter Simm, Mart Rummo, Allan Kaldoja ja Raivo Rätte.\nTalvise turniiri esimeses mängus istusid laua taga:\nEttevõtja Allan Kaldoja,\nTõlkija Mart Rummo,\nPillimees Raivo Rätte,\nFilmilavastaja Peeter Simm,\nValitsev meister Eesti mälumängus, Igor Habal,\nVõistkonnakapten, ajakirjatoimetaja Marek Strandberg.\nEsimene küsimus pärines Dmitri Vorosinilt Rae külast:\nÜks Inglismaa ettevõte lõi 1957. aastal klubi, kuhu kuuluvad vaid need, kes on kasutanud toodet, mida see kompanii valmistab. Pildil näidati rinnamärki, mis kingitakse selle klubi liikmetele. Klubi liikmeid on praegu maailmas üle 5800.\nKüsimus: Millise toote kasutamine annab õiguse kuuluda sellesse eksklusiivsesse klubisse?\nMeeskonna nimel vastas Allan Kaldoja, kes ütles, et selgelt head varianti Tarkadel ei tekkinud. Siiski pakkusid Targad, et tegu võiks olla proteeside tootjaga, kelle toodete kasutamine annab õiguse klubisse kuuluda.\nKahjuks oli vastus vale. Õige vastus: Klubisse on õnn või õnnetus kuuluda vaid neil, kel on lennukatastroofist pääsemiseks võimalus olnud kasutada firma Martin Baker toodetud katapultistet.\nSeis 0:1 – televaatajate kasuks, Dmitri Vorosin võitis 100 eurot.\nTeise küsimuse saatis Nõost Jaanus Järveoja ja tegu oli «musta kasti» küsimusega, see tähendab, et stuudiosse on toodud must kast, milles sisalduva peavad Targad ära arvama.\nKarl Marx üritas oma peateoses «Kapitalism» tõestada, et kapitalism on määratud hukkumisele. «Mustas kastis» on pea poolteist sajandit ilmunud kuulus kirjandusteos, mille peategelasele viitas, kui kirjeldas tööjõu eeliseid kapitali ees.\nKüsimus: Mis raamat on «mustas kastis»?\nMeeskonna nimel vastas Igor Habal: Pakume Daniel Defoe «Robinson Crusoe».\nÕige vastus: Daniel Defoe «Robinson Crusoe».\nSeis 1:1 – viik.\nKolmanda küsimuse esitas Pille Hallop Võrust.\nÜhe Vene geoloogi reisikirjelduses on järgmised read: «Päästan lahti mütsipaelad ja kui olen vabastanud kõrvad, kuulen imelikku heli. Kuuldub, nagu kallaks keegi teri, või nagu puhuks tuul puudelt kuiva lund. Kuhu poole end ka ei pööraks, see heli kostab kõikjal, kuigi tuult ei ole ja puuoksad ei liigu.»\nKüsimus: Millest tekib Kaug-Idas iseäralik nähtus, mida kutsutakse «tähtede sosinaks»?\nTarkade meeskonna nimel vastas Marek Strandberg: Külma ilmaga vee faasimuutusest tingitud heli. Heli, mida teeb jää ,mis muudab oma struktuuri külma ilmaga.\nÕige vastus: Jakuutias tekitab sellist heli jääkristallid, mis tekivad inimese hingeaurust enam kui 50 miinuskraadises pakases.\nMängu seis: 1:2 televaatajate kasuks, Pille Hallop võitis 150 eurot.\nNeljanda küsimuse autor oli Kirill Trofimov Tallinnast, Mustamäelt.\nPildil oli universaalne relv, millel on kolm erinevat rauda. Pideme sisse on mahutatud mat šeete ja väike labidas, padrunivöös on kaks erinevat laskemoona ja signaalraketid.\nSelline relv kuulus Nõukogude Liidus teatud spetsialistide varustusse. Teistes riikides peetakse taolisel töökohal relva omamist mõttetuks või psühholoogilises mõttes isegi ohtlikuks.\nKüsimus: Millise elukutse esindajate varustusse see relv kuulus?\nTargad valisid «kiirvastuse» variandi – kui vastavad õigesti, teenivad Targad lisaminuti tuleviku tarbeks.\nVastas Peeter Simm: Nõukogude kosmonautide varustusse kuuluv päästerelv, kui maanduvad ettenägematusse kohta.\nTargad vastasid õigesti ja võitsid lisaminuti.\nMängu seis: 2:2 – viik.\nViienda küsimuse esitas Hanneli Rudi Sauelt.\nHanneli küsimuse vahendas korrespondent Mia-Liina Lepik: Kuulus Soome disainer Kaj Franck ei sallinud ebapraktilisi kullatud nõusid ja oma loomingus arvestas ta sõjajärgse Soome kitsaste oludega. 1948. aastal disainis Franck selle lihtsa, kuid ilusa koorekannu (näidati videopildis – toim.). Legendaarse kannukesega sai koore poest koju tuua ja seda ka serveerida. Soome perenaised avastasid aga peagi, et külmal aastaajal oli kannul veel üks praktiline lisaväärtus, mis tulenes selle mõõtmetest.\nKüsimus: Milline oli see kõnealune lisaväärtus, mis tõstis veelgi kannu populaarsust ja läbimüüki, seda eriti vaesema rahva hulgas?\nTargad võtsid vastamiseks lisaminuti.\nMeeskonna nimel vastas Peeter Simm: Kui sisse panna kuuma vedelikku, siis võimalus käte vahel hoida käte soojendamiseks.\nÕige vastus: 1940ndate lõpus ja 1950ndate algul oli Soomes külmkapp luksusese. Koorekann aga mahtus akende vahele ja nii sai hoida jahedal ajal koort riknemast.\nTelevaatajate kasuks seis 2:3 – Hanneli Rudi võitis 200 eurot.\nKuuenda küsimuse esitas Putu külast pärit Kairi Laak-Randoja.\nNõiaprotsesside kõrgaeg Eestis oli 17. sajandil. Kui Lääne-Euroopas oli nõidumine pea eranditult naiste kuritegu, siis Eestis süüdistati mehi rohkemgi kui naisi. Tihti kaebasid ohvrid, et nende kehadesse on nõiutud konnad, ussid ja kurjad vaimud, mis haiget teevad.\nNõiduse korda minemiseks kasutati midagi, mille ohver oli ise vabatahtlikult vastu võtnud.\nMida kasutasid Eesti nõiad selleks, et tõbi teise talupoja kehasse saada?\nTargad kasutasid publiku abi ja meeskonna nimel vastas Marek Strandberg: Õlu\nÕige vastus: Õlu\nTargad viigistasid mängu seisu – 3:3.\nSeitsmenda küsimuse esitas Erico Tuus Veske külast.\nKuivas kõrbelises kliimas elavatele iidsetele egiptlastele oli Niiluse üleujutus nii oluline, et neil oli selle jaoks isegi eraldi jumal. Üleujutusega kaasnes ka maisemaid asjatoimetusi: ametnikud mõõtsid vee taset.\nKüsimus: Miks oli tarvis vee taset mõõta?\nTarkade nimel vastas Marek Strandberg: Üleujutus kandis muda põldudele, ametnikud mõõtsid, et määrata makse talupoegadele, mida saagi pealt koguti.\nÕige vastus: Kõrbekliimas sõltus üleujutusest maa viljakus, mille pealt sai tõepoolest makse koguda.\nTarkade kasuks seis 4:3.\nTenno Sivadi Tallinnast, Kadriorust näitas fotot ja esitas järgneva, kaheksanda küsimuse:\nNeid sõrmuseid kasutati alal, mille valdamist on võrreldud kunstiga. Sõrmuse otstarve on sama ka tänapäeval, kuigi luu või metalli asemel valmistatakse neid klaasist või plastist.\nMarek Strandberg vastas meeskonna nimel, kasutas kiirvastust: vibu vinnastamiseks.\nÕige vastus: Seotud iidse relvaga, kasutati sõrmust esimese pöidlaliigese kaitsmiseks.\nTargad teenisid punkti – seis – 5:3.\nÜheksas küsimus tuli Tsooru külast, Ene Viimnelt.\nStuudios näidati kahte autoportreed tuntud isikust. Portreed kujutasid pesemistseene. Üks tuntud inimene ütles, et need portreed kujutasid kui pattudele otsa vaatamist, kuigi mineviku patte maha pesta ei saa.\nKüsimus: Kes on see amatöörkunstnik, kelle 2012. aastal avalikkuse ette lekkinud portreed tekitasid suurt furoori?\nTarkade nimel vastas Igor Habal: George W. Bush\nTegu oli õige vastusega, seis 6:3, mis tähendas, et talvise turniiri esimese mängu võitis Marek Strandberg ja tema meeskond!\nParimaks küsimuseks tunnistati täna Pille Hallopi küsimus jääkristallide kohta, Hallopi auhinnaraha kahekordistati.\nParimaks mängijaks tunnistati esimese mängu järel Igor Habal, keda tunnustati Jan Uuspõllu valitud ja isikliku pühendusega Valdur Mikita teosega «Lingvistiline mets». Uuspõld põhjendas raamatu valikut sellega, et raamat selgitab, kuidas jääda eestlaseks ja et eestlaseks jäämine oleks ka mõnus.


Koopiamasinate rent ja hoolduslepingud | Printerikeskus\nKoopiamasinate rent ja hoolduslepingud\nA3 formaadi printer-koopiamasin-skänneritele (nii mustvalged kui ka värvilised) soovitame sõlmida täishoolduslepingu, kus klient maksab reaalselt prinditud lehtede eest kokkulepitud kindlat tasu (sõltub mudelist). Täishoolduslepingu olemasolul klient ei maksa eraldi tahma, trumli, tagavaraosade, hoolduse ja väljakutsete eest. Lepingu sõlmime kuni viieks aastaks ja kogu lepingu ajal kehtib seadmele garantii! Täishoolduslepingu sõlmime A3 formaadi Konica Minolta bizhub seeria ja A3 formaadi Kyocera Taskalfa seeria seadmetele ning A4 formaadi Konica Minolta bizhub seeria seadmetele.\nKasutuses olnud seadmed. Pakume täishoolduslepinguid ka kasutuses olnud bizhub seeria seadmetele. Väga populaarne on kasutuses olnud seadmete tähtajatu rent, kus klient saab vajadusel lepingu lihtsalt lõpetada. Kasutuses olnud seadmeid on enamasti laias valikus ja kõik seadmed on heas tehnilises seisukorras. Kasutuses olnud seadmeid saab ka osta. Garantii on üks aasta.\nVajadusel rendime ka printereid suuremahuliseks lühiajaliseks printimiseks (konverentsid, üritused, võistlused).\nPrinterite/koopiamasinate hooldus ja remont\nHooldame ja remondime Eestis enamlevinud tootjate kontoritehnikat. Remondime kontoritehnikat hoolduskeskustes Tallinnas ja Tartus. Kliendi soovil remondime kontoritehnikat ka kliendi juures.


Esmaspäevast, 16. märtsist on Varbola Kool suletud kaheks nädalaks – Varbola lasteaed\nEsmaspäevast, 16. märtsist on Varbola Kool suletud kaheks nädalaks\nvarbolalasteaed Meie tegemisi märts 13, 2020 jaanuar 24, 2021\nVarbola aedkool järgib oma tegemistes Terviseameti; Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Märjamaa Vallavalitsuse edastatud soovitusi ning juhiseid seoses COVID-19 haiguse levikuga.\nTäna (13.03.2020) anname koolis õpilastele täpsemaid juhiseid, kokkuleppeid edastistes tegevustes ja ülesannetes ning õpilased viivad koolimajast kaasa kõik kodus õppimiseks vajalikud õppevahendid ja –materjalid!\nLasteaed jätkab esialgu tegevust. Lasteaia sulgemise otsustame juhtumipõhiselt. Sellegipoolest kutsume üles kõiki lapsevanemaid, kellel see vähegi võimalik, jätta lapsed koju. Viiruse leviku ja selle poolt tekitatud sümptomite osas esineb endiselt ebaselgusi. Ükskõik missuguste haigustunnustega laps lasteaias peab jääma koju ja sellest tuleb KOHE teavitada aedkooli juhtkonda.\nSäilitagem rahulikku meelt ning tegutseme läbimõeldult ja värskele ametlikule teabele tuginedes.\nVarbola Lasteaed – Algkool\n← Kuusega hüvasti jätmine ja Sinise-rohelise värvi pidu!\nOluline info! →


Danielle Collins rikkus viiruse reegleid ja kõrvaldati WTT turniirilt – TENNISNET.EE\nUSA-s käib teist nädalat turniir World Team Tennis, kus kohtuvad erinevad võistkonnad, kelle koosseisus on nii esisaja tennisiste kui ka nõrgemaid mängijaid. Esmaspäeval aga kõrvaldati võistluselt üks tuntumaid osalejaid Danielle Collins (WTA 51.).\nNimelt rikkus Collins mängijate turvalisuse nimel kehtestatud viiruseprotokolli, mis nägi ette, et kõik tennisistid, treenerid ja turniiri ametiisikud viibivad võistluse jooksul samas “mullis” ega lahku sealt. Orlando Stormi võistkonda kuulunud Collins aga lahkus keset võistlust mitte ainult Greenbrier Resort’ist, kus mängijad elasid, vaid ka Lääne-Virginia osariigist, kus see hotell/puhkeasutus paikneb.\nHuvitav on ka tõsiasi, et Collins oli üks neist tennisistidest, kes teravalt kritiseeris Novak Djokovici koroonaviiruse reeglite rikkumise eest Aadria tuuril, aga nüüd ei suutnud ta ise reeglitest kinni pidada.\nEnam-vähem sarnased reeglid on tennisistidele kehtestatud ka kuue nädala pärast algaval US Openil, mille ajal peavad mängijad elama ettenähtud hotellis ja liikuma ainult selleks määratud kohtades ja marsruudil. “Mulli” ülesehitus kaotab oma mõtte, kui kas või üks inimene sealt lahkub ja siis naasta soovib, sest ta võib vahepeal olla nakatunud.\nJuba räägitakse, et probleem on tekkimas korvpalli profilligaga NBA, kus meeskondi ja nende abipersonali saab küll nö “kinni hoida” kindlas kohas, ent hotelli teenistujad ei taha elada mitu kuud kodunt eemal ja seetõttu peaksid käima “mullist” sisse ja välja, mis aga taas kogu viiruse kaitsemehhanismi rikub.\nPrevious Post Briti endine staar Greg Rusedski: ma ei näe põhjust, miks ei võiks tennist mängida pealtvaatajateta\nNext PostLaste tennisekuu saab 10 aastaseks. Klubid saavad registreeruda selle reedeni


Madani Syariah Hotel Medan Indoneesia - Hotellide suurimad allahindlused\nKuva kõik 288 majutuskohta asukohas Medan.\nJl. Sisingamangaraja/Amaliun No. 1, Medan piirkond, Medan, Indoneesia - Väga hea asukoht – kuva kaardil\nSaid küsimuse Madani Syariah Hotel kohta?\nVäga hea 7,1 (354 arvustust)\nVäga hea 7,5 (3298 arvustust)\nVäga hea 7,3 (1734 arvustust)\nVäga hea 7,1 (447 arvustust)\nNaabrus Medan piirkond Medani kesklinn Medani kesklinn Medan piirkond Medan Baru Medan Baru\nRohkem majutuskohast Madani Syariah Hotel\nKülastades linna Medan, tunnete end nagu kodus hotellis Madani Syariah Hotel, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Linnaekskursioonide tingimusi ja kohalikke vaatamisväärsusi ei pea otsima kaugelt, kuna hotell rõõmustab Tobali Tour & Travel, Grand mošee, Medan Grand Mosque vahetu lähedusega.\nMadani Syariah Hotel's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: 24-tunnine toateenindus, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, kiire sisse-/väljaregistreerimine.\nMadani Syariah Hotel õhkkond peegeldub igas numbritoas. lameekraanteleviisor, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, laud on vaid mõned võimalustest, mida võid leida kogu majutusasutuses. Hotell pakub fantastilisi teenuseid, sealhulgas spaa, aed, et aidata Sul lõõgastuda peale tegevusterohket päeva linnas. Oma ideaalse asukoha ja sobivate võimalustega tabab Madani Syariah Hotel märki mitmel viisil.\nTjong A Fie villa - 1,3 km\nMaria Annai Velangkanni pühamu - 9,35 km\nMedani suurmošee - 60 m\nMaimuni palee - 470 m\nCentre Point ostukeskus - 2,46 km\nShri Mariamman'i tempel - 2,01 km\nRahmati muuseum - 2,46 km\nVihara Gunung Timuri tempel - 1,99 km\nPantai Cermin teemapark - 160 m\nGrand mošee - 160 m\nMaimoon palee - 410 m\nTirtanadi veetorn - 630 m\nSt Joseph katedraal - 1,13 km\nMedan Mall - 1,27 km\nAgoda arvustused (354)Booking.com arvustused (72)\nKõik reisijate tüübid (354)Ärireisijad (72)Paarid (76)Üksikreisijad (34)Pered väikeste lastega (70)Pered suuremate lastega (58)Grupid (44)\nKuvatud 322 kontrollitud arvustust\nIBNUATAILLAH alates Malaisia\nIngibjorg alates Island\nFirziati alates Indoneesia\nNashrul alates Malaisia\nDalilul alates Malaisia\nTrapsilo alates Indoneesia\nMajutuskoha Madani Syariah Hotel allahindlus


Archives for november 2013 | Tehnikamaailm\nEelmine sajand tõi meile mobiiltelefoni, GPSi, interneti ja arvutite kõrval ka tuhandeid aastaid kasutatud hobusõidukite asemele iseliikuvad (automobiilsed) vankrid. Käesoleva sajandi suurimate tehnikasaavutuste hulka lähevad ilmselt praegu tuntutest eeskätt termotuumaenergia ja isejuhtivad autod. Üsna varsti pärast autode jõudmist masskasutusse hakkasid...\nHästi “kerkinud” Mazda3\nNagu uut Mazda6, nii ühendab ka uut Mazda3 samanimelise eelkäijaga vaid nimi – auto ise on uus mis uus ja oma mõõtmetelt ei jää esimese põlvkonna Mazda6-st enam kuigi kaugele maha. Kui sageli kipuvad Jaapani autode välimused kuidagi konservatiivsed välja...\nSportlike GT-versioonide lisamisega Cee’di ja ProCee’di mudelivalikusse tahab Kia nahaalse uustulnukana vägisi astuda vanade tegijate – Volkswagen Golfi ja Renault Mégane’i – tippmudelite kandadele. Lihtsa marginimega Kia teeb vähemalt oma mudelinimed keeruliseks – seda juba põhimudeliga Cee’d, rääkimata kolmeukselisest ProCee’dist....\nVolvo käivitas uhke mootorireformi – kogu jõuallikate valik viiakse üle ühele platvormile ning tulevikus kohtab Volvodel maksimaalselt neljasilindrilisi mootoreid. Volvo on aastaid toetunud võõrastele jõuallikatele – olgu tegu siis Renault’, Land Roveri, Fordi, PSA või koguni Yamahaga. Kui Rootsi autotööstuse...\nBMW toodete nimistus on 3. seeria kahtlemata kõige olulisem sõiduk. Jah, tehnilise eesrindlikkuse eest seisab küll 7. seeria, kuid suurt äri tehakse siiski ikka pisemate sõidukitega. Kui hea diil on aga soetada kasutatud „kolmene“? Kümneid aastaid tagasi oli 3. seeria...\nTõenäosusteooriast tuntud seadus väidab, et katsete arvu kasvamisel hakkab mõõtmiste aritmeetiline keskmine lähenema mõõtmiste keskväärtusele. Püüamegi anda selgitust ja leida keskväärtust telerite reklaamides üha kasvavatele suurustele – kaadri värskendussagedustele. Kõikide perioodiliste protsesside sagedusühikuks on SI süsteemist tuttav herts (Hz). Üks...\nUuendused 3D-printimise vallas on viinud tehnikahuvilisi fantaasialendudele juba aastakümneid. Üha sagedamini aga viimastel aastatel, mil tehnikauudised ilma 3D-printimise edasiminekuid kajastamata polekski justkui õiged uudised. Erinevate uudistega käsikäes on hakanud ilmuma käsitlused sellest, kuivõrd võib 3D- printimine inimkonna tulevikku mõjutada ja...\nKärpimine F1 moodi\nMajanduskriisi aastatel pole kärpimisega vaeva näinud mitte ainult Euroopa riigid, vaid ka vormel-1. Aga võrreldes F1 asjapulkade kõlavaid loosungeid ja reaalsust, siis pigem on tegemist Kreeka, kui Eestiga. Viimati heitsime Tehnikamaailmas pilgu vormelitiimide eelarvetele kolm aastat tagasi ja seega on...\n09. november 2013, 14:42\nSedaankerega Audi A3 on kui noor rändur, kes leitakse raskelt haavatuna metsateelt, ümberringi vedelemas 20 surnuks raiutud röövlit. Keegi ei tea, kes ta on, või kuhu ta läheb, kuid peened näojooned ja kibe mõõgakäsi viitavad kõrgest soost päritolule. Vahest sai...\n08. november 2013, 14:31\nSelline küsimus vaevab Eesti prints Hamletit juba pikemat aega ja alati tõuseb ta särava komeedina taevasse just järjekordsete valimiste eel. Kui turvaline see ID-kaart ja tema noorem vennas, paari aastaga olulise koha leidnud Mobiil-ID siis on? Kuigi meie ID-kaart on...\nIFA 2013 vol 2\n06. november 2013, 14:27\nEelmise numbri IFA-loos jäid sõelale eelkõige suuremad nimed. TMi novembrinumbrist leiab aga valiku veidi väiksemate tegijate põnevamatest asjadest, sekka mõned targad kodumasinad tuntud ja vähemtuntud tegijatelt.\n05. november 2013, 14:56\nKogu maailm teab Nobeli auhindu, aga vähe(m) teatakse mehest, tänu kellele need auhinnad eksisteerivad. Ometigi on just see mees mõjutanud miljonite inimeste saatust, otsesemalt või kaudsemalt. Tänavu möödus 180 aastat Alfred Nobeli sünnist. Alfred Nobel on kahtlusteta maailmas tuntuim rootslane,...\n05. november 2013, 14:44\nŠkoda Rapidi teiseks keretüübiks on kompaktne viieukseline versioon, mille kohta ei tea Škoda asjamehed ka ise öelda, kas tegu on universaali või ikkagi luukpäraga. Lisanime Spaceback kandev mudel on aga sõltumata sellest, milleks teda pidada, igati asjalik auto. Kompaktsedaanidega Euroopas,...\nNimesaaga Suzuki moodi\n04. november 2013, 14:49\nSuzuki vananema kippuv mudelivalik sai üle pika aja täiendust. Tõsi, et uudis liiga uuena välja ei paistaks, jäeti vähemalt osaliselt alles vana mudeli nimi. Mudelitähis SX4 on Suzuki valikus juba üsna vana olija (vanad on tegelikult pea kõik Suzuki tänased...\n03. november 2013, 14:59\nBrittide ja tihti isegi liitlaste parimaks hävitajaks loetud Supermarine Spitfire võib julgelt kanda ka Inglismaa valvuri ning päästja tiitlit. Saksamaal oli plaan tungida üle La Manche’i kohe pärast Kuninglike õhujõudude põrmustamist. Seni Euroopa riike kergelt alla neelanult arvestati järjekordse kiire...\n02. november 2013, 11:45\nNeed kolm näevad linnamaasturite moodi välja, aga antud juhul on see pigem optiline efekt. Maasturil peaks olema nelikvedu – mitte tingimata pidev, aga kas või ainult hätta sattudes kasutamiseks. Seekordne kolmik on esiveoline. Mitsubishi ASX 1,6 Cleartec Inform Nissan Juke...\n01. november 2013, 12:20\nSaage tuttavaks – see siin on Superformance GT40 Continuation Mk II. Kuulsa sportauto õigusjärglane, mis näib olevat ehitatud vaid ühe Briti saatejuhi klišeesid järgides. Tõenäoliselt teate meest, kelle soeng on kadedusest kaevu ajanud rohkem kui ühe karakull-lamba… Pean tunnistama, et...\n01. november 2013, 12:15\nVeerand sajandit tagasi TTÜs peenmehaanikat tudeerides oli mul üks isemoodi grupivend, Mait nimeks. Igati lahe sell, tõsi, vähe isemoodi. Tollane TTÜ oli vaatamata nimevahetusele siis veel sisuliselt TPI – inseneriteaduste kõrval ei pääsenud me ei NLKP ajaloost ega poliitökonoomiast, vaatamata...\n01. november 2013, 12:06\n1940. aasta augustis külastas Inglise kahuripaat HMS Seamew Penghu saartel asuvat Makungi sadamat. Euroopas möllas juba Teine maailmasõda ning Seamew’ kapten polnud teps mitte rõõmus, avastades sadamas eest mitu korda suurema sõjalaeva tõusva päikesemaa lipu all. Pärast vastastikuseid visiite saatis...\n01. november 2013, 11:53\nÜks lihtne küsimus tarkade klubile: „Mis on ühist Dacia Lodgy mahtuniversaalil ja pealkirjas nimetatud LG teleril?” Ja õige vastus on: „Mõlema hinnasildilt vaatab vastu hind 9000 eurot.” Täpselt üks aasta ja üks kuu on möödunud eelmise aasta IFA messist, kus...\n01. november 2013, 11:50\nNutikad mobiiltelefonid on ammu omandanud ka muusikapleieri rolli. Enamasti kuulatakse „taskumuusikat” kõrvaklappidega – tõsi, noorem generatsioon ei põlga ära ka mobiilidest kostvat sääsepirinat. Kui aga sooviks on tüsedam heli, siis on mõistlik valida juhtmevabalt mobiiliga ühenduv kõlar, mis mängib tunde,...\n01. november 2013, 11:00\nTänavu juba 14. korda korraldatava Eesti aasta auto konkursi finaali pääses sedapuhku koguni kolm sõsarmudelit ning esmakordselt ka kaks linnamaasturit. Kui mõnel aastal on Eesti aasta auto finalistide rivi olnud äärmiselt kirju, siis seekord pääsesid valitute hulka vaid kahe segmendi...


Keskkooli raamatud | KARJÄÄR\nKeskkooli õpilased on elus raskel ajal. Nad seisavad lapsepõlves ühe jalaga, täiskasvanueas ühe jalaga. Raamatud aitavad seda lünka ületada, kui nad vastavad nende huvidele.\nRaamatud võivad olla võimsad tööriistad. Lood ja sõnumid võivad viia lugejad uutesse kohtadesse, minevikku, tulevikku, tutvustada neid ilukirjanduslikele ja faktilistele inimestele. Lood võivad kajastada nende endi muresid või viia need nende muredest eemale.\nRaamatud pakuvad jutustatavate lugudega rikkalikku keskkonda. Kui soovitate üksikisikutele või klassidele raamatuid lugeda, pidage meeles keskkooli lugeja ainulaadseid nõudmisi. Siin loetletud raamatud kajastavad rohkem kaasaegseid väljaandeid ja vanu lemmikuid.\nCrispin: Plii rist, autor Avi\nSeiklusloos asuv Avi tutvustab suurepäraseid ajaloolisi detaile Inglismaa talupoegade mässust. Crispin on uus orv, kellele on pandud hind pähe kuriteo eest, mida ta ei pannud toime. Proovin tõde välja selgitada, samal ajal seadustest lähtudes, õpib Crispin olema oma mees. Sõpruses žonglööri Karuga leiab tõde, lootust ja vaprust. Newbery auhinna raamat.\nS.O.R. Kaotajad, autor Avi\nSuurepärane raamat sõprade kogukonna ülesehitamisest ja järeleandmissurvele mitte järeleandmisest. Mis on South Orange Riveri spetsiaalse jalgpallimeeskonna liikmetele tegelikult oluline? Nad pole sunnitud mänge võitma! Suurepärane raamat enda unistuse arendamisest ja selle järgimisest.\nVaade laupäevast, autor E.L. Konigsburg\nEpiphany keskkooli Academic-Bowli meeskond elab kooli nime ees. Neil häbelikel keskmistel koolinoortel on igaühel oma tähtpäev enda ja oma meeskonnaliikmete kohta. Newbery auhinna raamat.\nPärast vihma, autor Norma Fox Mazer\nPerekondliku armastuse ja pühendumuse loo muudab Mazeri dialoog veelgi köitvamaks. Rachel uurib oma tundeid vanaisa suhtes, kui saab teada, et tal on vähk. Newbery auraamat.\nAastaring, autor Marjorie Kinnan Rawlings\nKlassikaline lugu Florida tagaaedade Baxteri perekonnast. Jody Baxter on sunnitud otsustama kollase saatuse, kelle ta on lemmikloomana armastavalt üles kasvatanud. Lugu perekonnast, armastusest ja rasketest otsustest, mis kaasnevad noore täiskasvanueas.\nDicey laul, autor Cynthia Voigt\nVanavanemate kodus Marylandis elama asumine pole alati lihtne. Dicy on juba mõnda aega oma õdesid-vendi vanemanud ja nüüd peab ta uue eluviisiga kohanema. Tema vanaisa Tellerman õpetas Diceyle, et teistele jõudes tugevdame me ennast, oma perekonda ja sõprussuhteid. Newbery auhinna raamat.\nJustin ja parimad küpsised maailmas, autor Mildred Walter\nJustin elab naistega täidetud kodus. Vanaisa külastades naudib Justin kalapüüki, ratsutamist ja rodeole minekut. Viiruse ajal saab Justin teada oma mustade kauboi-esivanemate elust pärast kodusõda ja sellest, et "naiste töö" tegemine - isegi auhinnatud küpsiste küpsetamine - on osa enda eest hoolitsemisest.\nRõõmusta oma lähedasi Koolikoka Raamatuga! Koeru Keskkooli kokk Eveli Lipping (Oktoober 2021)\nSilte Artikkel: Põhikooli raamatud, raamatukoguteadused, keskkooli raamatud, crispin, avi, newbery medal, sor kaotajad, aastaring, rawlings, mazer, pärast vihma, justin ja parimad küpsised, lasteraamat, vaade laupäevast, Konigsburg, Florida, Cynthia Voigt , Dicey laul, Mildred Walter, vanaisad, kauboid, ameerika ameerika ilukirjandus, parim laste väljamõeldis


f4ilz0r - Vahvel.Net\n271 [ Anneta ]\ninfo f4ilz0r'i kohta\nf4ilz0r vastas f4ilz0r'i teemas Turg\nahaha osteti 805 euro eest marketist ära\nskin O: karambit -30%\nRasmus kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 14. detsember, 2019\nf4ilz0r muutis oma profiilifotot 14. detsember, 2019\nf4ilz0r hakkas jälgima Ostan m9 bayonet urban masked FT [-50% market price], Skinid -35%, Karambit Slaughter MW ja and 5 others 5. detsember, 2019\n' Baw kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 19. juuni, 2016\nLogic kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 9. september, 2015\nTormituuled kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 26. august, 2015\nJuss109 kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 26. aprill, 2015\nJomppa kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 23. aprill, 2015\nkassikas kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 26. november, 2014\nLogic kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 27. september, 2014\nLogic kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 17. august, 2014\nssH kirjutas Positiivne tagasiside liikmele f4ilz0r 24. juuli, 2014\ntõhjenda PM kausta veitz\nf4ilz0r vastas Egertt.'i teemas Erinevaid õpetusi\nsain 3 k2tte isegi, kasutasin hotspot shieldi et ipd vahetada ja panin samad andmed ning ikka tulid kohale\nf4ilz0r vastas Lehmake'i teemas Erinevaid õpetusi\nkuhu ma selle eth bridge maclist käsu kirjutan? ei leia sellist kohta\nm: Krediitkaardiga asjade ostmine! (Mängud, Sportsdirect ja palju muud!)\nf4ilz0r vastas klacen'i teemas Virtuaalsed kaubad\nOstsin veebist 37 euro eest, 5+ tehing usaldusväärne.\nOotan endiselt msni. // vaja osta 35 eur eest.\nf4ilz0r vastas esttalk'i teemas Foorumi meelelahutused\nf4ilz0r vastas Silver.'i teemas Foorumi meelelahutused\nxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx rohkem ei saa\n2 512 vastust\nf4ilz0r vastas Herr Olari'i teemas Foorumi meelelahutused\nCS 1.6 serveri connectimis probleem\nf4ilz0r vastas f4ilz0r'i küsimuss Küsimused ja vastused\nHuvitav on see, et ainult minul on see probleem. teistel seal serveris pole olnudki seda v2rki.\nJoinin zm serverisse ja l66b sellise asja ette : Kui kellegil sama asi juhtunud/teab kuidas fixida v6iks 6elda, see tuleb ette ainult yhel serveril.


Parim ost Tokyos - Toimetus - 2019\nPõhiline / Toimetus/ Parim ost Tokyos\nParim ost Tokyos\nTiffany - I Think We're Alone Now (Juuni 2019).\nKas Tokyos on parem kaubanduslik sihtkoht? Sellel linnal on tähtärvilised tarklistliku disainiga luksuskauplused ja inkrusteeritud labürindi maa-alused kaubanduskeskused, isegi saja-jeeni poed (st Jaapani dollari kauplused). Kõikjal, kus te näete, on kohti oma rahakotti ja vidinapoodide tühjendamiseks Akihabari ülaosas, kümme erinevat kauplust, mis haaravad Issey Miyake täiuslikku vormi Aoyama'is, imetlusväärsetes angatiivide riiulites armastatud Manga kauplustes. Arvestades ostuküllastust, võib kohustuslike kaupluste loendi kitsendamine tunduda peaaegu võimatu. Õnneks oleme kogunud 14 meie lemmikutest, kas olete traditsioonilise keraamika või luksusliku moe turul, et anda teile koht alustamiseks. Kuid meie tõeline nõuanded? Ärge pange oma teekonda liiga lähedale. Tokyo jaamast leiate kõik iPhone'i juhtumite vahekaugused või eksinud läbi Tokyose jaamade kauplused.\nPimeduse järel on Peter Marino kujundatud SANAA disainitud Diori butiik Omotesando Avenue'il - glamuurne interjöör, mis on kujundatud Lightboxi, selle fassaadi klaasist erineva läbipaistvuse tasemega. dior.com\nOmotesando avenüü, Aoyama peamine tõmme, loeb tänapäevase arhitektuuri järgi "Kes on kes". Selle kroonijuhataja? Herzog & de Meuroni Prada lipulaev koos klaasist nõgusate, kumerate ja lameda klaaspaneelidega, mis seestpoolt moonutavad linnat lummavaks imeilmaaks. Prada.com\nMiu Miu Omotesando Avenue boutique, mille on kujundanud ka Herzog & de Meuron, koos välimusega kokkukäivast terasest-Miuccia Prada kicky moe riputada umbrohu ja kumerate vaskide seintele. miumiu.com\nAoami populaarse ostukeskuse külgtee külgne tänav, Tomorrowlandi 2011. aastal avatud Super A turg - müüb kõik alates Valentino lõngadest kuni omaette nupudeni. Pärast seda, kui olete esitanud oma nõuded, võite joogi puusa baaris ja grillida ülakorrusel. superamarket.jp\nOma teed läbi Omotesando avenüü, on Toyo Ito kujundatud Todi butiik üks esimesi, kes püüavad silma peal hoida, on selle silmatorkav betooni ja klaasi fassaad, mis jäljendab läheduses asuvate roheliste alade kasvavate puude motiivi. tods.com\nKuulge kallis messingist uks Koichiro Kimura Aoyama's ja teid transporditakse teise maailma. Avangardi disainipood, mis valib teemasid alates polka-dot-kokkusurutud puitplaatidest kuni kõrgrõhuga perforeeritud magneesiumist koosseisu, on varustatud siledate seinte ja lagedega, mis vaidlustavad teie ruumi tundmist. koichiro-kimura.com\nTraditsiooniliselt tehtud (ja Jasperi Morrisoni heakskiidetud) Jaapani keraamika-riisi potid, õhtusöögi komplektid, armastatud soja-kastme jaotur, millel on tänapäevane keerdus, pöörlevad läbi Hakusani poe, mis asub Aoyama Nezu muuseumis. Vaadake Masahiro Mori disainilahendusi, kes kujundasid mõningaid riigi kõige kuulsamaid, laigutama lauaplaadi klambrit. hakusan-shop.com\nMõni hetk luksuslike moekaubamärkide üle minna ja ta läheb Shimokitazawa trendikale eeslinnale, kus Fog Linen tööpood pakub igapäevaseks kasutamiseks taskukohaseid linaseid tooteid, alates ühekordsest sobivast rõivast kuni voodipesu ja käterätid. foglinenwork.com\nVähesed poed tunnevad rohkem Tokyo kui Doveri tänava turg, kus Comme des Garçonsi rumalad ja imelikud moodsad väljamõeldud moodsad moodsad kaubamärgid, nagu Saint Lauren, Alaia ja Rick Owen, jäävad pidevalt muutuvate kunstiteoste hulka. doverstreetmarket.com\nReminists Pariisi ikoonilises Maison de Verre'is, Renzo Piano kõrgel ja õhukesel Hermèsi lipulaev Ginza ostualal koosneb läbipaistvast fassaadist, mis on valmistatud 13 000 eksklusiivse maavärinakindlast klaasplokist. hermes.com\nJaapani pärlmutteri Mikimoto kaubamärgiga Toyo Ito kavandatud Ginza lipulaev näeb ette perforeeritud fassaadi, mis sarnaneb dalmaatsia laigudega. mikimotoamerica.com\nHankige täiusliku tikitud siidi Sukajan-jakk (ka Jaapani jakk), Havai särk või MA-1 lennuk jakk Junky Specialis, Shinjuku meeste rõivakauplus koos vintage reproduktsioonidega, nii et saate neid eksemplare originaalide jaoks. junkyspecial.com\nDaikanyama puusa naabruses asetseb Okura kohale kogu indigo - alates padjadest ja viskab oksfordeni ja rätikudesse. Peaaegu kõik siin on tehtud Jaapanis ja paljud esemed on värvitud loodusliku indigoga. hrm.co.jp\nVõtke küünte komplekt värvilisest vikerkaarist, mis pakutakse Lisani juures Aoyama's, minimalistliku interjööriga kips-klaasist pood. lisn.co.jp


Kokkuvõte koolitusest | Kuidas saada rahaliselt vabaks\nPühapäeval toimus Tallinnas teine “RSÕ Praktikas” koolitus, kus kohtusid enam kui sada investeerimishuvilist inimest üle kogu Eesti. Hea meel, et sellises mastaabis üritus enam-vähem hästi välja kukkus – mingeid väga suuri prohmakaid ette ei tulnudki. Heitsin pilgu peale ka tagasiside lehtedele ja ühtegi inimest, kellele koolitus poleks meeldinud, ei olnud.\nOli küll paar inimesed, kes ootasid midagi muud – kuid ka siin läksid arvamused lahku. Üks inimene ootas detailsemat ja põhjalikumat koolitust, teine aga just vähem detaile ja rohkem “alustajale” suunatust. Nii, et võta kinni… Peamine kriitika oli taaskord liiga pikkade ettekannete ja liiga vähese omavahelise tutvumise aja suunas. Nii, et kui kunagi peaksime veelkord sellises formaadis koolituse korraldama, siis saab olema pigem vähem esinejaid ja teemasid ning veelgi rohkem võimalusi omavahel suhelda. Pean tunnistama, et eks see üks paras tasakaaluharjutus ole, sest esinejad olid oma teemas väga sügaval sees ja kell tiksus armutult, nii et kuidagi ei raatsinud vahele sõita… Ja kiituseks meile, et erinevalt kevadisest koolitusest (kus läksime vist enam kui tunni lõpuks esialgsest ajakavast üle) olime seekord graafikust maas vaid 15-20 minutiga. Nüüd ma saan aru, miks Kiyosaki ja Robbins ja teised oma koolitustele kunagi kindlat lõpuaega ei pane 😉 Ma ise tahaks järgmiseks pigem teha väiksemas seltskonnas ühele varaklassile mõeldud üritust, kus saaksime rahus Kalle showd nautida mitu tundi järjest, ilma järjekorrata lõunat süüa ja rahulikult üksteisega tutvuda 😉\nÜldiselt meeldis aga osalejatele kõige rohkem see, et oli võimalik saada ülevaade erinevatest varaklassidest, leida uusi tuttavaid ja saada innustust esimesteks sammudeks. Enam kui 40 inimest pani ennast kirja ka Kalle Aroni poolt tasuta korraldatavale pidulikule õhtusöögile Nizzas. Ja usun, et ka Bondora sai täna päris mitu uut investorit juurde.\nKõige enam meeldinud esinejateks olid ülekaalukalt Kalle Aron ja Raivo Hein – esimene oma innustava ja haarava esitluse, teine aga mõtlema paneva realismi ja suurelt mõtlemisega. Ära mainiti ka Kristi Saare innustav eeskuju, Karin Vinkeli säravad silmad, Loit Linnupõllu väga detailne esitlus ja huvi pakkuv investeerimisvõimalus, Rait Kondori detailsed teadmised aktsiatest ja Taavi Pertmani poolt pakutud lihtne viis teenida 20+% XIRR tootlust. Bondoras konto avamine oli just kõige populaarsem järgmine samm, mida osalejad lubasid koolituse tagajärjel ette võtta.\nMis mulle endale kõige rohkem meeldis ja mida õppisin? Kristi ütles välja väga hea lause: “Ma pole kohanud ühtegi investorit, kes oleks soovinud, et ta oleks hiljem alustanud!” Ehk siis, alusta täna! Ära investeeri korraga oma elu sääste, aga tee kasvõi 10 eurone investeering laenuportfelli loomisesse! Sama mõtet kordas ka Taavi, kes tõi näite, et kuigi ta alguses aktsiatega kaotas 40% rahast, oli tal ikkagi 60% rohkem (matemaatiliselt tegelikult lõpmatult palju rohkem) raha kui siis, kui ta oleks raha lihtsalt ära kulutanud. Ja väga hea oli ka Raivo mõte, et: “Raha on nagu sitt, mis teist peale head õhtusööki välja tuleb.” Ehk ei raha, võim ega kuulsus ei tee inimest edukaks – raha on lihtsalt loomulik kõrvalprodukt, kui oma tööd hästi teed! Säravad silmad on hea mõõdupuu, kas tegutsed õigel alal. Kes ei usu, vaadake näiteks intervjuud Hardi Meybaumiga (see on muuseas tehtud enne ettevõtte müüki).\nLugedes inimeste kodutöid, tahaksin veelkord meelde tuletada vanasõna: “pole olemas liiga suuri unistusi, on olemas liiga lühikesed tähtajad!” Kui praegu on Sinu puhasväärtus negatiivne ja teenid Eesti keskmist palka, siis on väga raske ette kujutada, kuidas sa 2 aastaga rahaliselt vabaks saaksid. Olles 50% Klubis, võtab rahalise vabaduse saavutamine aega 8-15 aastat (nagu Kristi oma ettekandes mainis, alguses läheb umbes poolteist aastat, et saavutada üks kuupalk passiivselt – aga tänu liitintressile läheb tempo kiiremaks!) Ja ära keskendu sellele, et hambad risti kulusid kärpida ja elada ebameeldivat elu – keskendu parem sellele, et luua inimestele säravate silmadega rohkem väärtust – siis kasvavad ka sinu sissetulekud ja on ka lihtsam 50% Klubiga liituda.\nPS. Inimesed tundusid kinnisvara osas oluliselt entusiastlikumad kui (Balti) aktsiate osas – nii, et tehke sellest omad järeldused 😉\nAitäh hea ürituse eest! Ootan põnevusega uusi algatusi!\nLoed neid kokkuvõtteid ja südamesse tekib soe tunne. Nagu üks suur pere. Ei mingit kadedust, viha ja ärapanemist.\nOotan samuti uusi algatusi, et sellest positiivsest sünergiast osa saada.\nEks see üksteise julgustamine ongi sääraste ürituste mõte: inimene on vaja saada üle lävepaku, mis teda segab edukaks saamast. Selles mõttes on meil olukord nüüd lihtne, et Jaak on oma raamatus kindlasõnaliselt määratlenud rikkuse ning see ei ole teps mitte miljonid pangakontol, vaid rahaline vabadus sissetulekute ja kulude võrdlemisel. Meil jääb üle vaid samme astuma hakata ning pidada meelest, et liiga suur samm viib tasakaalu paigast, liiga väike samm aga ei vii edasi. 🙂\nKõigepealt tänud väga inspireeriva raamatu ja blogi eest. Tõeliselt huvitav on seda kõike lugeda ja kaasa mõelda.\nMitmel pool on juttu korterite üürimisest, kuid kas pole olnud ka mõtteid, et tegeleda ärikinnisvaraga ?\nAlustajale on muidugi lihtsam tegeleda korteritega (investeeritavad summad väiksemad, arvatavasti arusaam turust parem jne)\nSiinkohal üks näide, mis mulle viimasel ajal ärikinnisvarast silma on jäänud. Tartu mnt äärde rajatavas uues kõrghoones müüakse väikest 70 ruudust büroopinda 180 000 euroga. Ruutmeetri eest saadav üürihind peaks olema vähemalt ca 15 eurot (mõningatel andmetel jääb turuhind isegi 18-20 euro kanti). Seega tootluseks 7-9 %. Hea asukoha tõttu ei tohiks üürinike leidmisega ka probleeme tulla. Kindlasti leiab turult veelgi väiksemaid büroo- ja kaubanduspindu.\nÄripindade puhul miinuseks vähene likviidsus, aga samas plussiks see, et äripinnaga peaks sebimist vast vähem olema kui korteritega.\n(PS. igaks juhuks ütlen, et minu puhul pole tegemist mõne kinnisvarafirma töötajaga, sooviks ei ole konkreetse näite varal sellele projektile reklaami teha 🙂 Tudengina on lihtsalt huvitav mõelda erinevate alternatiivide peale, kuigi endal jääb selliste mõtete realiseerimiseks rahalisi vahendeid kindlasti vajaka.\nTeistele lugejatele ka, millised on mõtted ärikinnisvara kohta ?