Eesti koondis [Arhiiv] - Lehekülg 5 - Soccerneti foorum\nLeheküljed : 1 2 3 4  6 7 8 9 10 11 12 13\nKurat lõpuks näeb ära kas Neemelost on asja saanud või on ainult ML`i isa (enda arust) Operi guudbieee mänguks on soome liiga lahja, arvatavasti tuuakse em`i võitja operi lahkumis etenduseks kohale:D, Huvitav kas nendest nö mitte ametlikest mängudest ülekanne treitakse?\nNiipalju kui mina kuskilt lugesin siis väga väike võimalus on, et Ukraina vs Eesti ja Horvaatia vs Eesti teleekraanile jõuavad. Pole lihtsalt ülekande lubasi või võimalusi.\nOleks võinud Teeverile ka äkki võimaluse anda, ta peaks Neemelo taseme välja mängima ju küll\nKuulge naljavennad, mis Novikovist üldse saanud on?\nJu läks soome ehitama\nMuuseas A-koondise tiheda laksimise keskel on U-21 valikmängud, nii mõnigi peale 1.01.1990 a. sündinud võib nimekirjast välja langeda.\nEM 31.05.2012 19:00 Eesti - Hispaania\nEM 05.06.2012 17:30 Eesti - Gruusia\nusun, et Ojamaa jätab Rüütli endale, teised U21 omad ilmselt oma vanuseklassis ka mängud teevad\nviimasel laupäeval oli igatahes kootud villane müts silmil ja uhke puusakott üle kere A. Le Coq Arenal ja vaatas FCF vs Kalju mängu teraselt...\nKui klubihooajaga, U-21 ja karikafinaaliga seotud välja jätta, kujuneks esialgne Horvaatiasse/Austriasse sõitev koondis selliseks.\nTäitsa pandav koosseis ju. Hea meel on Ojamaad, Lutsu ja Konsat seltskonnas näha. Viimane on eelmise hooajaga võrreldes kõvasti paremaks läinud.\nVaevalt me nüüd ilma varuväravavahita muidugi välja lendame. Kes vigastuse või kaardi korral väravasse läheks? Neemelo?\nKes vigastuse või kaardi korral väravasse läheks? Neemelo?\nEi saa, Nemps on harjunud teisele poole üle värava lööma :D\nDemostreeris oma, pooleteise meetri pealt tühjast väravast möödalöömise oskust alles hiljuti Tammeka vastu.\nEDIT: Samas probleem on tal põhiliselt nn "maasikatega" ehk siis löökidega mille peaks 10 aastane ka ära lööma. Vähe keerulisemates olukordades, kus on lubatud ka mööda panna, on ta tabamisprotsent oluliselt suurem. Vbl kunagi kukkus värav peale ja nüüd tekib lähemal kui 5m mingi paanikahoog.. :eek:\nFlora vastu tõestas, et lööb kaugemalt ka võimsalt mööda. :)\n5 sõprusmängu nii lühikese aja peale on ikka veidi palju. Balti turniir ja 1 lisamäng oleks paras, aga nüüd viie mänguga läheb see asi kuidagi lahjaks supiks ära. Vastased on muidugi kõik tugevad ja lugupeetud, aga ikkagi.\nPiiroja audis, Kruglovil 22.05 otsustav üleminekumäng.\nÕige otsus ka, Piiroja poolt. Meil neid kaitsjaid jätkub. Saabki mingi noorem end proovile panna.\nKlavan saab keskel mängida, kus talle endale ka rohkem meeldib.\nKeskkaitse siis (vähemalt Prantsusmaa vastu) misasi? Klavan ja Rähn? Äärtel Stjopa ja Jääger?\nBalti turnal saavad Palatu, Reintam, Moross kenasti hakkama.\nLõhnab selle järgi, et varsti peame oma Piraajale lahkumismängul aplodeerima. Kas juba sel aastal?\nNo tahaks loota, et Piiroja vähemalt eesoleva valiktsükli vastu paneb, kuid sellises vanuses sportlased kipuvad klaasmeesteks muutuma(raha sellepeale ei panustaks, sest üht või teist pidi kaotame ikkagi). Ja ega Stepanov ka esimeses nooruses enam ole- elu paratamatus, et noored ja vihased tulevad peale ;) Pigem esitaks sellepeale küsimuse, kes hakkab tulevikus Raku kõrval seisma? On see: Reitam, Rähn( kes tihti vigastustega kimpus) või Levadia kasvandik Morozov?\nRõõmsaks Piiroja lahkumine mind ei tee, krt teab kellele siis number 4 pärandatakse...Vasakul äärel suurt probleemi ei näe, eeldusel, et Klavan keskele tõstetakse, on meil on ju noor multifunktsionaal Teniste + juba kogenud Kruglov. Küll, aga tekib nn varumehe koha peal auk sisse. Aga ärgem heitke püssi põõsasse...\nSander Posti koondisekutsest ilmajätmine on ikkagi kummaline.\nSeda pole jah läbi näksinud. Sina, vanemstatistik, kuidas Postil klubikuupäevad klapiksid?\nPikem jutt Piraajaga Postimehes.\nKaptenipaela näeksin heameelega hr.Klavani varrukal.\nBalti turniiriks sobib, täpselt nagu klubikaaslane Jääger jt. kevad-sügis hooaega pallivad leegionärid.\nSander on viimases viies liigamängus platsile saanud, kaks korda algrivistuses, löönud ühe värava, üks väravasööt,.\nNüüd tulid teine värav ja teine väravasööt, koondisekutsele tugev avaldus.\nSander valab veelgi õli tulle.\nLisaks Eesti koondise väravaautorite rekordi 37-le silumisele, võttis Andres Oper enda nimele lisaks veel kaks Eesti koondislaste rekordit.\nHaaras Mart Poomilt kõige pikema koondisekarjääriga koondislase mängija tiitli (17 a. 7 p.), mis nüüdseks Andresel 17 a. ja 12 päeva, ning võitles endale 83 a. 8 kuud Heinrich Paali valduses kestnud kõige vanema (34 a. 2 k ja 23 p ) väravaautori tiitli, mis nüüdsest on Operi nimel, kes Soome võrku löödud värava hetkel oli 34 a. 6 kuu ja 25 päeva vanune.\nArvestades praegust koondise komplekteerimise poliitikat, jäävad vist kaks rekordit päris pikalt püsima:\nKõige noorim koondise debütant:\nJarmo Ahjupera (17 a. 2 k. 22 p.)\nKõige noorim väravaautor:\nUrmas Rooba (17 a. 11 k. 29 p.)\nkui oleme homsest alates mänginud kõikide Euroopa koondistega, siis järgmisena võiks eesmärgiks seada võidud kõigi Euroopa koondiste üle.\nHetkel pole Eesti veel võitnud 29-t Euroopa koondist.\nVäravaid pole Eesti suutnud lüüa üheksale Euroopa riigile: Austriale, Bulgaariale, Hispaaniale, Iisraelile, Inglismaale, Montenegrole, Šveitsile, Ukrainale ja loomulikult veel Prantsusmaale.\nSelle võiks siiski järgmiseks prioriteediks seada, esimene Euroopa koondis, mis on löönud värava kõigile Euroopa koondistele :)\nKokku on Eesti koondis mänginud Euroopa koondiste vastu 330 korda.\nSaldo on :\n76 võitu, 72 viiki, 182 kaotust, v-vahe 345 - 619.\nTubli tükk huvitavat statsi taas, herr Kesa. Kerkis küsimus: millised on Euroopa koondised, kes on KÕIGIS oma mängudes löönud vähemalt ühe värava, kui neid üldse on?\nMa luban käsi südamel, et ei ole :D\nHorvaatia (8.), Prantsusmaa (16.), Ukraina (50.), Eesti (54.), Soome (79.) ja Leedu (89.) on selline päris korralik alagrupp. Viie mänguga teenisime 3 punkti, väravate vahega 3:13. Jutumärkides on ees veel kodumängud Horvaatia, Prantsusmaa ja Ukrainaga ning võõrsilmängud Soome ja Leeduga.\nSulgudes on Coca-Cola konstant.\näärmiselt põnev statistika. :lahe:\npaar küsimust tekkis - mida peeti silma euroopa koondiste all, nx kas baskimaa käib ka sinna alla? on ta ju ikkagi ka euroopa osa. ja iisreal vist rohkem nagu aasia?\nUEFA, kui ma ei eksi, loodi alles 1954.\nseega kas seal arvestatud ka mängud 1920-1940?\nSeal sees on need riigid, kes praegu on UEFA liikmed, seega Baskimaad ei ole loetud, aga mängud aastatel 1920-1940 on loetud.\nEesti koondise teekond rekordini (http://sport.postimees.ee/865458/eesti-koondise-teekond-rekordini/)\nSõprusmängu peetud - võtaks pildi kokku. Keda sooviksin mina näha Tarmo Rüütli juhendatavas Eesti koondises algava MM-tsükli valikmängudel. Järgnevalt toon välja 26 mängijat, kelle hulgast Rüütli võiks need vajalikud 11+7 meest välja valida. Kuna mu algne postitus oli liiga pikk, et üheks postiks mahtuda, siis esitan selle kahes osas.\n1. Sergei Pareiko (35)* - Loodetavasti suudab oma taset järgmised 2 aastat veel sama kõrgel hoida. Kui vigastusi väldib, siis usun, et saab sellega hakkama. Kindel esiväravavaht ning harva võib temalt näha väravaga lõppevaid eksimusi.\n2. Pavel Londak (32) - Kahju, et mees on jäänud Poomi ning Pareiko varju. Tegelikult on väga heal tasemel väravavaht ning süda lööke vahele ei jäta, kui Pavel väravas peaks olema. Loodetavasti saab klubitasemel praktikat ning on valmis hädakorral pingilt sekkuma.\n3. Marko Meerits (20) - Valiksin tema kolmandaks väravavahiks, kuna tegu on väga perspektiivika mängijaga ning kõrgel tasemel mänguaja saamisel ei tohiks ka kahtlust olla, et tegu on parema väravavahiga kui seda on augustis 31aastaseks saav Kotenko. Sellele poisile mina koondisekutseid enam ei saadaks. Taset pole, vanust kah palju. Enne võiks oma võimaluse saada Aksalu, Lepmets või Toom. Ehk tõuseb järgneva kahe aasta jooksul üldse mõni kaheksas puurilukk esile.\n1. Enar Jääger (27) - Võib öelda, et tegu on kõige murelikuma positsiooniga Eesti koondises, sest Enari puudumisel jääb antud kohta tohutusuur must tühimik. Kindel esinumber antud positsioonile, kuid motivatsiooni ülevalhoidmiseks võiks tõusta esile mõni perspektiivikas nooruk. Järgmised 2 aastat peaks Enar suutma siiski oma taset hoida ning kui härra rivis, siis muret pole.\n2. Tihhon Šišov (29) - Andke andeks, aga tõesti pole mitte kedagi paremat antud positsioonile võtta. Loodetavasti Nõmme Kaljus mängides suudab taastata natukenegi enesekindlust ning suudab korvata oma kiirusliku puudujäägi targa mänguga.\n3. Gert Kams (27) - Eelistaksin teda Šišovile, kui ta oleks oluliselt noorem. Paraku on ka Kams Eesti ML jalgpallur, ning seega temalt mingit arengut loota on palju. Iseenesest on Gert kiirem kui Tihhon, kuid kogemused räägivad praeguse Kalju kaitsja kasuks. Üldiselt ma ei nutaks, kui Rüütli otsustaks Kamsi Šišovi asemel kasutada.\n1. Ragnar Klavan (26) - Loodetavasti saab sügisel kaptenipaela kanda ning harjub koondises uue rolliga sama kiiresti kui ta seda oma südames teinud on. Sõprusmängud näitasid esimestes mängudes Klavanit ebakindlana, kuid mida mäng edasi, seda paremaks ta muutus. Minu jaoks kindel valik number üks keskkaitsesse.\n2. Raio Piiroja (33) - Jah, härral vanust on, but form is temporary class is permanent. Kui suudab vigastustest paraneda ning leida endale mänguaega mõnes klubis, siis ma ei leia, miks ei võiks Raio veel 2 aastat koondise algkoosseisus alustada. Oma viimases koondisemängus näitas, et on vajalik mees. Usun, et saab oma probleemidest jagu ning tuleb edukalt tagasi!\n3. Andrei Stepanov (33) - Tänavused koondisemängud on näidanud, et Stepanov has what it takes, olulistel hetkedel on võimeline koondist aitama ning kaitseliini paikama. Kuigi sügisel võinuks olla mänguks Iirimaaga parem valik Taavi Rähn, siis praeguseks eelistan siiski Stepanovit. Viimased 2 aastat koondise eest - teeme ära, Andrei?\n4. Taavi Rähn (31) - Soliidne meeskonnamängija. Sobib ideaalselt varukeskkaitsjaks. Keegi temalt midagi kunagi ei oota, kuid tihti kipub pigem positiivselt üllatama. Tõenäoliselt eelistab Rüütli teda Stepanovile - ka seda ei heidaks ma ette. Tegu on siiski suhteliselt võrdsete mängumeestega. Järgmised 2 aastat peaks kenasti hakkama saama. Mis saab pärast seda, jumal ka ei tea.\n5. Igor Morozov (23) - Meeskonna kaitseliin vajab ka noori mängumehi. Kahe aasta pärast on Stepanov ja Piiroja 35, Rähn 33. Keegi peab meid 2016. aasta EMile ka vedama. Loodetavasti saab Morozov klubitasandil vähe kõrgemale edasi liikuda, et suudaks veel areneda ning miks mitte juba MM-valiktsüklis algkoosseisu tõusta. Bärengrubi ja Palatu saadaks mina samadel kaalutlustel koju nagu Kotenko - vanust on, potentsiaali mitte. Kui on tõesti oluline mäng ning kedagi paremat võtta pole, siis pangu pealegi Alo või Karl mängu. Muidu aga võiks eelistada Reintami, Kiidroni või mõnda kolmandat tulevikumeest.\n1. Taijo Teniste (24) - Mees sai võimaluse põhimeheks tõusta pärast seda, kui Klavan lükati keskkaitsesse. Kutt kasutas võimaluse ära ning on paistnud koondisemängudes silma kiire ja tehnilise mängijana, kellelt võib oodata head panust ka lisaks kaitsmisele ründes. Tegelikult on olukord vasakkaitses sama nutune kui paremkaitses, head varuvarianti pole. Loodetavasti suudab Taijo oma taset veelgi tõsta ning hoida koondise vasakkaitsja kohast kinni veel kaua. Muidugi kui just keegi veel parem tema asemele ei tule.\n2. Dmitri Kruglov (28) - Aga ma ei oska ka kedagi teist sellele positsioonile pakkuda. Klavan sellel positsioonil enam mängida ei taha, Šišov ei saa isegi paremal äärel hakkama, Sidorenkov on tundunud veel ebakindlam, koondisepiirimail mõnda noort ka näha pole. Kurb. Eks siis loodame, et Teniste saab igas mängus 90 minutit.\n*vanus algava MM-valiktsükli alguses\n1. Aleksandr Dmitrijev (30)* - Tahame seda või ei taha, ka see positsioon on suhteliselt kehvasti kaetud koondises. Keegi meist ei kiida kunagi Dmitrijevi mängu - samas pole ka kedagi teist asemele võtta. Loodetavasti saab klubitasandil praktikat ning suudab oma endise taseme taastada ning pakkuda koondises vähe paremaid mänge kui ta seda viimasel ajal teinud on.\n2. Martin Vunk (28) - Veidi ründavam mängija Vunk näitab kohati paremat minekut kui Dmitrijev, kuid siis jälle on kasutu nii ründavas kui ka kaitsvas faasis. Kui Vunk veel Eesti MLis mängis, siis oli näha, et härra peab kiiremas korras välismaale saama, muidu mandub siin täielikult. Rõõm on näha, et nüüd välismaale pääsedes on suutnud koondise eest kohati häid mänge teha. Samas vundamenti tema peale ehitada ei saa. Loodetavasti suudab mõni noor talent Martini koondisekutsed teenitult endale saada.\n3. Sergei Mošnikov (24) - Mäng Leedu vastu näitas, et suudab mängida väga hästi. Oskab mängu lugeda ning sööta, vajadusel ka musta tööd teha. Tundub, et meie niigi hõredale keskväljale on üks lisaoptsioon juurde tekkimas. Kui tuleval hooajal Poola kõrgliigas platsile ka saaks, siis loodan, et Rüütli hakkab Mošnikovi temast vanematele ja kogenumatele Dmitrijevile ja Vunkile eelistama. Mingit neljandat valikut antud positsioonile on raske näha. Puri oleks hädavalik ning Tenno ja Kaljumäe pole veel selleks valmis.\n1. Konstantin Vassiljev (28) - Kahju, et Kostja nii vana juba on. Eesti koondise kõige vajalikum mees. Mees, kes suudab vajadusel mängu üksi ära teha. Ilma tema platsinägemiseta, tehnikata ning söötudeta oleks Eesti koondis hambutu nagu 90aastane naabriproua. Tema geniaalsust on raske ülehinnata.\n2. Joel Lindpere (30) - Vaatamata kadunud aastatele on ta neis üksikutes mängudes näidanud, et tehnikat ning platsinägemist tal on. Ehkki kiirus pole enam see, mis lubaks teda äärel mängitada, on tarvis ka koondises kedagi, kes suudaks Vassiljevit kuidagigi asendada. Peale Lindpere ma ei näe kedagi, kes selleks praegu võimeline oleks.\n1. Ats Purje (27) - Tehniline paremäär, kes on näidanud, et suudab otsustavatel hetkedel mängu enda peale võtta ning värava ära lüüa. Kuigi kiirust ja tehnikat on tal vähem kui Puril, siis minu jaoks tundub Purje stabiilsem. Seetõttu kasutaksin mina Purjet paremal äärel põhikoosseisus.\n2. Tarmo Kink (26) - Arvan, et Tarmo on hea ning omapärane relv meie koondises. Ma ei arva, et Kink nõnda laisk või kehv tiimimängija on nagu enamus - tõsi, tal on omad puudused, kuid minu arvates tulevad need pigem algkoosseisus välja. Tarmot võiks kasutada vahetusmängijana, sest oma parimad mängud koondise eest on ta üldjuhul teinud vahetusest sekkudes. Kui poiss saaks endale klubi, kus regulaarselt mänguaega saada ning väravaid tagudes enesekindlust kasvatada, siis usun, et oleme ühe asendamatu mängumehe võrra taas rikkamad.\n3. Sander Puri (24) - Kuigi Sanderi kõrghetkeks loetakse Kakalt palli äravõtmist, siis mina usun, et antud mäng Brasiilia vastu polnud ime. Arvan, et enesekindluse taastumisel ning regulaarse mänguaja saamisel klubijalgpallis leiame ka Puri näol ühe asendamatu kiire ning tehnilise ääremängija, keda saab kasutada mõlemal äärel ning isegi keskväljal. Puri töötahe on igatahes imetlusväärne.\n4. Siim Luts (23) - Kui Flora üks parimaid mängijaid saaks nüüd ka välismaale, siis võiks temast veel täitsa asja saada. Oma vähestes koondisemängudes on näidanud, et tema tase on täiesti piisav ning temaga võib ning tuleb arvestada kui ühe regulaarset mänguaega nõudva mängijaga. Loodetavasti hakkab Rüütli Siimu vasakpoolikus eelistama Kruglovile ning Konsale. Oliveri tegelikult ei tahaks ma tähtsates koondisemängudes kunagi näha. Taset pole, potentsiaali samuti mitte. Peitre tase vähemalt praegu ei tundu küll A-koondise tasemel olevat. Ehk Luigend, Toomet, Subbotin või keegi neljas suudab kunagi esinduskoondise tasemele tõusta?\n1. Henrik Ojamaa (21) - Sõpruskohtumised näitasid, et Henrik on tõesti tasemel ning Motherwelli mängudes nähtav tase on reaalne. Seda on rõõm näha, sest Operi tasemel väravamasinat pole silmapiiril eriti näha olnud. Nüüd on siis lootused pandud Ojamaa peale. Noormehe suhtumine on korras nii platsil kui ääres. Väljakul rabab tööd teha vähemalt saja kreeklase jagu ning tehnikat ja kiirust jagub samuti.\n2. Sergei Zenjov (23) - Eelnevatel aastatel on loodetud Zenjovi peale sama palju kui nüüd loodetakse Ojamaa peale. Peamiseks küsimuseks jääb paraku siinkohal mitte Zenjovi mänguoskus vaid tervis. Põlvevigastused on alati tõsised ning võivad mängijatele väga sügavad jäljed jätta. Loodetavasti Sergei tervis järgmised 10 aastat on kui terasest ning teda saadab edu nii koondises kui klubis. Usun, et tema duo Ojamaa või Operiga töötab hästi.\n3. Andres Oper (34) - Paljud tahtsid Operit juba maha kanda, kuid nüüdsete sõprusmängudega näitas ta, miks ta on koondise eest nõnda palju väravaid löönud. Kaimar Saag võib ju palju rabeleda, kuid kui ta õigel ajal õiges kohas olla ei oska ning palli võrku panna ei suuda, siis pole koondisesse ka asja. Loodetavasti püsib Oper tervena ning saab oma viimases valiktsüklis produktiivne olla nii skoorimisel kui söötmisel.\n4. Vladimir Voskoboinikov (29) - Viimased sõprusmängud on näidanud, et Voskoboinikovis on midagi. Paljud ütlevad, et temal pole kiirust - kuid minu arvates on seda ometigi rohkem kui Ahjuperas või Neemelos. Kuna meie koondis ainult kiirete ja tehniliste mängijatega hakkama ei saa, siis on tarvis ka kedagi, kes palli maha suudab võtta ning ees hoida. Selleks ma arvan, et sobib Vosko paremini kui temast aeglasem Ahjupera. Neemelo ei lähe üldse arvesse. Noored ründajad nagu Tamm, Prosa, Anier ja Alliku - peate oma aega veel natukene ootama.\nÜks tulevikunimi vasakkaitsesse võib tõenäoliselt olla Maksim Podholjužin. MM valiktsüklis vast veel mitte, aga olen kindel, et mõne aja pärast näeme tema debüüti. Klassi on sama palju kui mõne aasta tagusel Taijol.\nTeiseks. Ma pole kunagi suur Saagi fänn olnud, aga kes teab, mida tulevik toob, kui ta uues klubis regulaarselt 90min mees saab olema.\nEks meie noormängijate oskused saavad suvel laiemale avalikkusele ka selgemaks. Ma usun, et nii mõnigi sellest aastakäigust suudab külma pead hoida ja karjääri jooksul A koondist väisata.\nHea, et Tofoa viitsis asja kokku võtta. Olid toredad kaks nädalat (mis sest tulemused pigem uriinised), kunagi ei tea, mis milleks hea on. Tõsised mängud hakkavad meie jaoks sügisel ja ma ei pea imeks, kui me neljast valikmängust kaks võitu väheamalt kätte saame (Andorra kindlalt, Ungarist või Rumeeniast saame ka heal päeval jagu, äkki võõrsil viik Türgiga?). Ja siis oleme kohvimaa kursil.\nPole häda midagi, elame-näeme.\nKuradi Kink. Kümme mängu teeb arusaamatusi, samas alati võib sealt siuke pauk tulla, et kuku minestusest maha.\nHea töö Tofoalt tõesti, oli mõnus lugemine. Enamike mängijate osas jagan sama arvamust.\nNing samuti ei jää ka mina neid viimaseid mänge taga halama, läks nagu läks, mis seal ikka. Suures osas olid tulemused ka prognoositavad.\nKiidan ka Tofoa ülevaadet! Kas Soccernet.ee seda ülevaadet artikliks ei taha orgunnida - ma usun, et sellist ülevaadet vajaksid ja loeksid teisedki peale foorumihuntide?\nSelle Tofoa ülevaate põhjal soovitaksin mõelda üldse selliste analüüside teema avamist, kus siis saakski analüüsida klubide/koondiste hooaegasid, tegemisi-toiminguid (ehk koguda taolisi poste, et oleks mõnusat lugemist) ja jätta välja arutelu ning trollimine siis juba meeskonna/koondise teemasse\nOlen Tofoaga sama meelt.\nKardan ainult, et Puri ja vb ka Purje jäävad siiski nõrgaks ründefaasis.\nPuri võiks natuke vähem rabeleda ründefaasis ja mitte ära rabistada palli kuhugi.\nMuidu tublid poisid, paremaid ju nagunii ei ole.\nKostja on nr1 mees, kelleta me hakkama ei saa.\nSamas kiidan veel vanameistreid Piiroja ja Operit, kes näitavad tõesti, et nende klass on noorematest meestest enamasti peajagu üle.\nRündajate valikut kiidan eriti. Teisi mehi koondises väga ei taha, vahepeal lootsin ikka Ahjupera peale, aga vist ei vea välja. Vosko kohta ütlen nii palju, et võibolla ei olegi ta kõige kõige parem jalgpallur, aga temas on midagi, mis inimesena ja mängijana väga sümpaatse mulje jätab.\nDuubeldan! Eelmine neljapäev mängis mitu korda hispaanlased üle. Kohati lausa kolm korraga. Kui tal vaid nii pikk ja lohisev nimi ei oleks :fpalm: Sellele annab alles laulu mõelda.\nSellel mängul jäi silma ka Reitam, keda ma ootaks mingi aja möödudes keskele Rähni või Stepanovi asemele. Meerits tundus veidi rabe, aga kogemuste kasvades võiks see paraneda.\nPuri tase on viimasel ajal kasvanud ja Prantsusmaa vastu suutis nii mõnigi kord üllatada. Ülejäänu on juba niigi ära öeldud.\nMuidugi grusiinide vastu jällegi oli Reintam ebakindlam. Esimene värav näiteks jääb tema hingele. Meerits jällegi oli tublim ja seekord tulid väljalöögid ka eranditult välja. Väravaolukordades midagi temale ette ei heida. Podholjužin millegi väga erilisega silma ei paistnud mängu jooksul. Vaid lõpus kui oli vaja veel üks ära lüüa, võttis julgelt mehi ette ja murdis karistusala poole. Kord sai karistuslöögi, kord suruti mitmekesi pallilt lõpuks minema, aga ettevõtlikuse eest plusspunktid siiski.\nMax, Podho, MaPo ... ilusad lühikesed hüüdnimed :D\nOn Podholjužin tubli mees,\nei kedagi ta pelga!\nEi kummarda Hispaania ees,\nei tõmba küüru selga!\n...žin => džinn?\nTeie tahtmine sündigu! (http://blog.soccernet.ee/2012/06/08/kes-vaarivad-eesti-koondisekutset/)\nPraegust Poola-Kreeka EM mängu vaadates tekib nii naljakas tunne mõeldes, et Poola meist FIFA tabelis kümmekond kohta tagapool asub :P\nPoola ei osalenud valikmängudes, valikmängudes saavutatud võidud on FIFA rankingu süsteemi järgi 2,5 korda väärtuslikumad kui sõprusmängude võidud.\nKolm koondislast peavad suvel endale uue klubi leidma. Loodetavaste õnnestub kõigil ikka endale klubi leida.\nkindasti nad leiavad klubi,aga küsimus on mis tasemel?\nSee näitab vaid FIFA tabeli mõttetust, sest korraldajariigina ei saanud Poola valikturniiri eest kalleid punkte.\nTekkis selline huvitav küsimus, mis aasta koondise(11meest) kõige varasema saaks Eesti välja panna praegu tipptasemel jalgpallurina tegutsevatest meestest? Tingimus oleks, et nimetatud aastaks oleks mees esindanud koondist vähemalt ühe korra.\nTundub, et keegi pole selle aruteluga kaasa läinud ja ma saan aru miks - mina igal juhul sellest küsimusest aru ei saa.\nMina näiteks saan aru aga ei oska vastata.\nJääger Bärengrub Sidorenkov Kruglov,\näär 1 Vunk Vassiljev äär 2\nno jätkaks siis... ELO (male) reitingutabel on mõtetu, ATP (tennis) edetabel on mõtetu jne.\näkki hindaks seda sellisenagi nagu ta on, mitte ei otsiks igast tabelist absoluutset maailmakõiksuse tõde?\nnii või teisiti tuleb mingi metoodikaga punkte arvestada ja ei usu mina et oleks olemas mingi super matemaatiline meetod mis absoluutselt kõike ja kõiki tegureid mis võivad mõjutada - arvestaks.\nkui juba ilmaprognoosiks kasutatavad mudelid on nagu nad on....\nOK - tabel ei ole mõttetu, sest see on valemite põhjal saadud punktide pingerida. Tabelikoha peale leili minemine on mõttetu, sest tabel ei suuda arvestada kõiki päriselu nüansse. Kahjuks UEFA jagab loosipottidesse selle tabeli põhjal, mitte eelneva valikturniiri järjestuse alusel. Selline on mu tegelik seisukoht. Sobib Sulle? :P\npluss 1 mõlemale, kui see võimalik on.\nmulle sobib kõik, ka see kui üldse mingit järjekorda poleks. :)\naga ega see pottidessegi jagamine alati head tulemust anna, üks korralik loos võib ikkagi kõik p***e keerata.... viimane näide - võrdle kasvõi A ja B alagruppide koosseise, viimase edetabeli järgi grupis A mitte ühtegi esi-10 võistkonda, grupis B KÕIK 4 esi-10 võistkonnad.\nUEFA jagab EM valikturniiride loosipottidesse just eelnevate valikturniiride ja finaalturniiride põhjal, FIFA kasutab MM valikturniiride loosipottidesse jaotamisel oma Coca-Cola rankingut.\nKrt, FIFA-t mõtlesingi, kuna viimane jagamine oli ju tulevase MM'i tarbeks.\nMuuseas kui võrrelda Fifa rankingut, Elo rankingut ja UEFA rankingut (järgmiseks loosimiseks), siis\nFIFA rankingus oleme 57, UEFA riikide rivis 30.\nElo rankingus 87, UEFA riikide hulgas 36.\nUEFA enda hetke rankingus 30.\nNii, et nii FIFA ranking kui UEFA ranking annavad Eestile hetkel võrdselt 30.-da koha Euroopa riikide hulgas.\nUEFA ranking 2016 a. EM valikgruppide loosimiseks arvestab 2010 a. MM tsükli mänge 20%-lise kaaluga,\n2012 a. EM tsükli mänge ja algava 2014 a. MM tsüklit mänge võrdselt 40%-lise kaaluga, sõprusmänge ei arvesta.\nNoh, jutud juba liiguvad kiiresti, kas selleks ajaks kui Eesti Hollandiga mängib on Hollandil juba uus treener pukis?\nKui Eesti jõuab eelmise valiktsüli vormi ja Holland mängib samasugust mängu nagu eile, võib meil isegi võimalus olla :D\nLugesin teemat kuidas Sveitsi koondislane jättis meelega värava löömata Albaania vastu. Ülestunnistus oli,et ma tunnen ennast albaanlasena!\nKrt ma ei kujutaks ette,kui mõni välismaalane esindab meie koondist ja siis järsku oma sünnimaa vastu jätab värava meelega löömata.\nMinu arvamus on see,et selline inimene ei tohiks enam üldse selle koondise särki kanda! See on ikka reetmine ja sellise tegelase peale ei saaks kunagi enam 100% kindel olla. Aga mida teised koondisefännid sellest arvavad?\nAga sellel poisil ju suht suva.Paneb natukese ajapärast Albaanja särgi selga ja saab jalgpalli jälle mängida kõrgemal tasemel\nKui oled juba ühe riigi täiskasvanute koondise eest väljakul käinud,siis enam teist koondist esindada ei saa!\nMuidugi ma ei vaidle sinuga.Aga tänapäeva maailmas muutub kõik nii kiiresti ja see reegel võib ka peagi teise tõlgenduse saada.Seda enam,kui sul on topelt kodakondsus.\nVaevalt, et Sveitsi koondise peatreener ta nüüd sellise asja pärast koondisest minema ajab. Ja kui ei saagi enam koondise tasemel mängida, siis klubijalgpalli mängib ta endiselt kõrgel tasemel.\nHüpoteetiline stsenaarium. Soome hokikoondises mängib Soomes üleskasvanud ja Soome kodakondsusega, kuid muidu eestlasest vanematega mängija. Muidu on ilgelt täkk, aga mängus Eestiga ta ütleb "jah, olen Soomes üleskasvanud ja muidu igati soomlane, aga näed, mul on nii palju respekti Eesti juurte vastu, et ma ei suuda Eesti koondisele kolle lüüa. Aga muidu annan alati 110%"\nb) oma juuri austav, aga muidu igati pädev koondislane\nTropp, kui ta ei räägi oma moraalsest dilemmast või muudest vigastustest enne mängu.\ntropp. Kui me Venemaaga mängime kas tahate näha olukorda kus Vassiljev näiteks tühjast väravast meelega mööda lööb ? Raev oleks piiritu.\nVot sellega tuleb meelde mäng Eesti-Venemaa vahel,kus Terja lõi meie eest viigivärava ja põhimõtteliselt keeras oma karjäärile venemaal kriipsu peale! Ehk tema tegi meie jaoks ideaalselt õige valiku! Kujutage ette,kui ta oleks jätnud selle löömata ja öelnud,et ...\nbudulojus.Terjal on eesti pass ja ei ole ilus ,selliseid võrdlusi tuua.Pareiko võiks siis üldse käed püksitaskus väravas seista,kui me endiste liiduvabariikidega peaks mängima.\nNo see oli just positiivne näide! No sellel albaanlasel on ju ka sveitsi pass!\nTead sa nii täpselt,et tal Albaania oma ei ole.Minuteada on Sveitsis topeld kod.lubatud\nTerjal pole vene passi, Admir Mehmedil on albaania pass.\ntänud Tofa.Nii siin foorumites lahmitakse koguaeg uupi,ja kellel sellest kasu.Mulle meeldivad alati Kesa statistilised postitused,sest kodutöö on tehtud.Samas tema õlle ja suitsetamise probleemidel mängudel on mul lihtsalt oma arvamus.\nKuidas ta siis Šveitsi eest mängida saab? Või on mõlemad passid olemas?\nAga eika küsimusele vastates: muidugi tropp ja võistkonnakaaslaste suhtes lausa m...n.\nMõlemad passid olemas.\nPole ju vahet kas tal kaks passi on. Tüüp valis Šveitsi koondise, seega peaks ka lojaalne olema koondisele!\nKah asi nüüd mille üle vaielda. Teine asi oleks olnud siis kui tema löömata jäetud värav oleks olnud otsustava tähtsusega. Kuna Šveits võitis selle mängu 2-0 siis ei näe küll mingit probleemi.\nProbleem on suhtumises! See näitab,et sellise venna peale ei saa enam kunagi 100% kindel olla!\nJa ööö,kus kohas ma lahmisin? Ma ju ütlesin sulle,et ta enam ei saa teist koondist esindada!\nJust nimelt! Keegi ei sundinud teda Šveitsi esindama, ta ise valis selle tee. See, kas ta omab lisaks Albaania passi ei ole siin mitte mingi teema.\nVaatan siin Kalju-Levadia karikamängu ja mõtlen, et Rättelile võiks küll varsti mõnes sõprusmängus võimaluse anda. Meistriliiga tasemel mees ikka täielik kunn see hooaeg olnud. Kusjuures on ennast tõestanud korduvalt ka tabelitipu meeskondade vastu. Täna mitmeid kordi juba meie koondise varukaitsjaid Bärengrubi ja Šišovi lüpsnud. Ei usu, et oleks sitem variant kui näiteks Saag. Kiirust on, tehnikat ja lööki vähemalt sama palju. Lisaks leiab väga hästi rünnakue jätku ja katab hästi palli. Siit võib tulevikus midagi tulla...\nNõustun ja ei nõustu. Rättel ju ei ole tegelikult kindel mees Levadia algkoosseisulehel ja pole ta oma klubi parim väravalööjagi - Moross ja isegi Rimo Hunt on rohkem löönud. Ta on täpselt selline nagu tema väravalöömise ajalugu - kord ei tee midagi ja kord teeb kübaratrikke. Täna oli ta tõesti minu meelest mängu parim, kuid homme võib ta jälle mittemidagiütlev olla. Muidugi loodame siin kõik koos, et stabiilsus tuleb ja hakkabki niimoodi toitma nagu täna.\nAasta lõpupoole mängud Araabias... (http://sport.postimees.ee/1000760/eesti-jalgpallikoondis-kohtub-omaani-ja-araabia-uhendemiraatidega)\nSattusin eile seriaali "Friends" peale. Selline episood oli, kus Phoebe hakkas oma kaksikõe kutiga sebima. Musitasid ja värki ja asi hakkas susisema. Siis tuli kaksikõde Ursula ja tegi oma ekskutiga väikse seksivärgi, öeldes, et ta on Phoebe.\nKas Eino Puri'l on koondise eest mänginud? Ametlikult pole, aga ...\nVõi kui sarnased nad üldse on, võibolla mingi sünnimärk rikuks võimaluse, mina ei tea.\nSee oleks naljade nali muidugi, kui tuleks välja, et Sandri kehvade mängude taga on hoopis Eino.\nTargemad - välistage või kinnitage\nirw, hommikul vara juba vaja kerge soe sisse teha? :d\nKoos Levadias ja varemgi on kohtunikud neid ajanud segi küll ja küll. Sass ise on rääkinud :)\nJa Eino on esindanud koondist 3 korda, Sander 47.\nEino saab jälle koondisega kaasa reisida. (http://ohtuleht.ee/498142) Lisaks koondises veel Pedõk, Kallaste, Frolov, Mööl, Antonov ja teisi toredaid poisse!\nHurraaa härrased, kirjutage tänan päev kalendrisse, rekord on sündinud.\nMitte kunagi Eesti jalgapllikoondise mängude ajaloos pole väljakule pääsenute keskmine vanus sõprusmängus olnud nii vana kui täna:\n28 aastat, 3 kuud ja 21 päeva, rekord!, 3 kuud ja 21 päeva, rekord!\nKus on noored, vastake palun?\nKellega me tulevikus mängime, kas Eesti jalgpalli järelkasv on mannetu ...või Rüütli kontseptsioon?\npõhjamaa lapsed, kasvavadki aeglasemalt "täis". võta oper ja võibolla veel paar erandit välja, on pilt kohe palju lõbusam.\nKui uskuda BBC (http://www.bbc.co.uk/sport/football/teams/scotland/fixtures)d, siis tuleb meie omadel vist jälle šotlastega tegemist teha\nMismõttes "kui uskuda"? Ammu välja kuulutatud mäng ju? :)\nSee uudis on juba mõni kuu vana. Ei jaksa praegu arhiivides tuhnida.\nEesti jalgpallikoondis kohtub järgmisel aastal vana tuttava Šotimaaga!\nToimetaja: Alvar Tiisler | Avaldatud: 17.08.2012 14:03\nEesti jalgpallikoondis kohtub kolmapäeval, 6. veebruaril 2013 Aberdeenis peetavas maavõistlusmängus vana tuttava Šotimaaga.\nKohtumine peetakse kohaliku aja järgi kell 19:45 (kell 21:45 Eesti aja järgi) Pittordie staadionil, kus esmakordselt mängiti jalgpalli juba 1899. aastal. 22 199 pealtvaatajat mahutaval areenil on Eesti ja Šotimaa ka varasemalt vastamisi olnud - 1993. aastal said šotlased MM-valikmängus 3:1 võidu. Tuline oli ka näiteks 1998. aastal Edinburghis peetud EM-valikkohtumine, kus Šotimaa teenis raske 3:2 võidu.\nMaailma jalgpallis on siiani legendaarne 9. oktoobril 1996 Tallinnas Kadrioru staadionil toimuma pidanud MM-valikkohtumine Eesti - Šotimaa, mis jäi ära, kuna FIFA otsustas šotlaste protesti järel mängupäeva hommikul ootamatult matši algusaega varasemaks tuua, muutes sellega kohtumise korraldamise võimatuks. Hiljem FIFA mõistis oma viga ning mäng peeti uuesti neutraalsel pinnal.\nEesti vs Šotimaa läbi aegade\n19.05.1993 Tallinn, Eesti - Šotimaa 0:3 (MM-valikmäng)\n02.06.1993 Aberdeen, Šotimaa - Eesti 3:1 (MM-valikmäng)\n11.02.1997 Monaco, Eesti - Šotimaa 0:0 (MM-valikmäng)\n29.03.1997 Kilmarnock, Šotimaa - Eesti 2:0 (MM-valikmäng)\n10.10.1998 Edinburgh, Šotimaa - Eesti 3:2 (EM-valikmäng)\n08.09.1999 Tallinn, Eesti - Šotimaa 0:0 (EM-valikmäng)\n27.05.2004 Tallinn, Eesti - Šotimaa 0:1\nLege m2ng! M2letan, et sai lausa Terje "The Pommitaja" pilt seinale lykatud peale m2ngu :D\nEt siis, kas seda m2ngu t2ispikkuses ei eksisteeri interneeduses? Oleks hea nostalgia laks!\nKodukaitsjal on DVD-l olemas. Ta ei küsi palju raha, olen ostnud :)\nJust saying, et ka minul on olemas :)\nT2nud, panen k6rva taha! Ise teispool maailma, nii, et v2he keerulisem, aga kui keegi kylla tuleb siis hea teada, et kust seda saada (Y)\nVaadates Šotimaa mängule regatud mehi, on nende hulgas üsna mitmeid mehi, kes koondisele andnud aastate jooksul juurde kõvasti aga sajandat koondisemängu kunagi kirja ei saa ja seega teenitud lahkumismängu välja ei teeni. Näiteks Pareiko või Rähn.\nPraegune 100 mängu traditsioon on iseenesest ilus asi ja seda muuta ei tahaks. Ehk peaks aga sinna juurde tooma mõne muu asja, näiteks, et 50 korda koondist esindanud mehed küll lahkumismänguks platsile ei lähe aga saavad enne mängu algust mingi tänumedali vms? Või teha midagi Kuulsuste Halli taolist? Kuidagi nagu peaks ka neid senisest rohkem tunnustama.\nega jah see 100 mängu on nii suhteline värk, ma saan aru, et mingi piir peab olema, aga ilmselt on suur tõenäosus, et ka kostja ntks ei saa 100 täis(kui just mingi mega kaua ei mängi).ja siis kostjal poleks lahkumismängu? et jabur nii või teisiti. või noh lihtsam on öelda, et saja mehed on ilmselt klavan ja jääger heal juhul, rohkem ehk mitte lähia ajal.\nHea meel oli Šotimaale sõitvat koondist vaadata selle pilguga, et kellegi nime taga ei kiratsenud sõna "klubita" ja 95 protsenti nimekirjas olevatest koondislastest olid välisklubides. Vaid üks koduliiga pallur on arusaamatult koondises ja see on koondisefännidele korduvalt idite nahhui karjunud Tihhon Šisov. Kahju. Rikub ilusa vaatepildi ära. Igas mõttes.\nklubita mehi pole, sest nime taha pandi eelmine klubi.muidu on ikka kahjuks, lisaks mis vahet sel on, kas lutsu või kamsi nimetaga on flora või klubi, kus oldud 2 nädalat?\nMismõttes mis vahet sel on??\nNäitab ju siiski, et samm on edasi tehtud, vähemalt Lutsu puhul!\nselles mõttes ei ole ESIALGU vahet, et vaid klubi nime muutus mehe nime taga ei tee kedagi automaatselt paremaks. jah, kui on treenitud-mängitud mõnda aega, on ilmselt treeningute-mängude kvaliteet avaldanud mõju mängija enda kvaliteedile, kuid seda kindlasti mitte kahe-kolme nädalaga, mis osad mehed praegu oma uues klubis on jõudnud olla. lihtsalt, klubi muutmine ei tee kedagi päeva pealt paremaks. selles plaanis ei olegi PRAEGU suurt vahet kas flora või rootsi klubi.ma ei taha sellega midagi halvasti öelda, vaid juhtida lihstalt tähelepanu, et mingiks positiivseks muutuseks on lihtsalt aega nappinud.\naga üldisemalt sellest mängust väga midagi oodata ei julge siiski, sest meie poisid tulevad enamasti treeningute pealt, hooajad käivad vähestel, mängutunnetust ilmselt napib. loodame parimat.\nVaid üks koduliiga pallur on arusaamatult koondises ja see on koondisefännidele korduvalt idite nahhui karjunud Tihhon Šisov.\nMis mõttes? Millal?\nMingisuguse Kalju-Flora mängu ajal mõnitasid Flora fännid Šišovi, mille peale too mängu järel neile midagi vastu ütles. Tegu ei olnud koondise fännidega.\nVaid üks koduliiga pallur on arusaamatult koondises ja see on koondisefännidele korduvalt idite nahhui karjunud Tihhon Šisov. Kahju.\nKoondise fännidele pole ta seda küll karjunud. Mingitele kohalikele tibladele karjus, aga nood ju saavad ainult sellest aru.\nKel lõustaraamatut pole, siis Jalkaliidu FB lehel selline kiri:\n16 aastat tagasi toimus Monacos ajalooline Eesti - Šotimaa MM-valikmäng. Saadaval on 10 VHS-kassetti mängu salvestusega, hinnaks sümboolne 2 eurot. Kui soovid selle rariteedi omanikuks saada, kirjuta aadressile sekretar@jalgpall.ee. Pildil on VHSi esikaas.\nHuvitav, mis põhjusel EJLil on just selle mängu õigused edasi müüa, aga mitte mõne muu?\nKuna varsti on tulemas Eesti - Holland, siis mõtlesin et Eesti võiks midagi muud ka proovida praeguse formatsiooni asemel näiteks midagi sellist, aga noh eks see selliseks unistuseks jääbki :D\nNo varasemad mängud on näidanud, et Kostja kaitsijate ees ei ole eriti kasulik.\nKas Viggo-koondise romb ei olnud u. selline?\n1982 Muret valmistab Jääger paremal äärel, klubita ja mänguajata. Peaks ikka parem variant olema kui Sisov ning Kruglov.\nSelline ründav ja terav koosseis võiks olla Andorra vastu. Üpris ründav ikkagi, Holland võib ära karistada.\nKui Hollandi vastu mitte riskida ja teravusi tekitada siis võiks põhikoosseisu vahetada Kink-Puri, Lindpere-Vunk ja ehk alustada Operiga. Vahetusena ( oleneb seisust muidugi ) võiks teha järgmised vahetused: Oper-Zenjov (umbes 55 minutil) , Puri- Kink/Purje(70min) ja kolmandat ei oska pakkuda, ehk Mosnikov tuua platsile.\nVassiljev liiga kaitseliini ääres ja üksinda pealegi - alles viimastest aegadest mäletame, mis sai sellest (või õigemini, mis ei saanud), kui Vassiljev pidi kaitseliinis käima palli järel...\nPiiroja ja Zenjov said ka ikka kutse http://sport.postimees.ee/1161332/piiroja-ja-zenjov-kaasati-kohtumisteks-hollandi-ja-andorraga-koondisse/\nKostja peab olema ründav poolik, alati!\nViimasel ajal Purje > Puri ning Kink jäägu esialgu pingile.\nZenjov-Ojamaa oleks lahe test küll.\nÕhtuleht loosib pileteid Eesti-Andorra mängule: http://www.facebook.com/OhtulehtSport\nJa kui ÕL loosiga ei õnnestu võib ka siit proovida: http://profisportlane.com/ -> FB kampaania paremal\nKuna selle mängu võitjad selguvad?\nIga päev. Praeguseks on kaks teatatud ja ka ühendust võetud.\nSiinkohal kummardus kesale. Huvitav statistika.\nJalgpallikoondis: kas liiga vana? http://www.ohtuleht.ee/516026\nRüütli vastused ja Pijpers kah.\nSoccernomicsit kunagi lugedes jäi silma seaduspärasus, et jalgpalluri parimad mänguaastad on vanuses 28-29 (30) . Mis on halba sellel, kui meie koondise keskmine sinna kuhugi kukubki? Ja see ei ole ainult raamatutarkus, minu arust on seda palliplatsil ka näha - paljud staarid on oma parimad mängud teinud just selles eas, muidugi välja jättes igasugused noorelt tärkajad ja siis ära kukkuvad jalgpallurid. Lisaks koondise keskmise tirib tegelikult üles fakt, et meil on 2 mängijat, kes on 35+. Eriti ründaja jaoks on see vanus juba päris korralik. Kui need kaks vanurit mingi hetk ära kukuvad, kukub ka keskmine madalamale. Ühesõnaga ei näe muretsemiseks põhjust.\nTäitsa nõus! Pareiko ja Oper välja = Meertis ja Zenjov (Anier) asemele = hoopis teine pilt.\nMeerits las kosub ja tõestab end veel.\nJah praegu on veel vara muidugi.\nStatistiliselt on sul muidugi õigus aga ma ei välista, et paari-kolme aasta pärast võib see probleemiks saada, kui noored ja vihased tegijad sama tilkhaaval koondisesse end pressivad nagu see viimasel ajal on olnud. Kui meie valiku juures liiga suur osa koondise raudvarast suht lühikese aja jooksul ära vajuvad, võib tagasilöök päris suur olla. Ega peale Ojamaa ja patuga pooleks Morozovi pole ju kedagi eriti juurde tulnud, Anieri osas veel tuleks järeldustega pisut oodata. Samuti tuleb arvestada, et kusagil 30-selt kipuvad vigastused üha enam kimbutama.\nPäris vägev asi on youtube üles riputatud :)\nviimase peal :) väga hästi veedetud 13,5 minutit :)\nAga mis on Eesti koondise hetke mediaanvanus?\nViimases mängus Andorraga\n27 a. 11 k. 27 p.\nKõige vanem oli eelmisel aastal mängus Andorraga\n28 a. 3 k. 11 p.\nRüütli ajal valikmängudes osalenud mängijate mediaanvanus, noorim ja vanim\n2008 a. - 24 a. 2 k. - 24 a. 8k.\n2009 a. - 24 a. 7 k. - 25 a. 11 k.\n2010 a. - 25 a. 11 k. -26 a. 0 k.\n2011 a. - 26 a. 3 k. - 27 a. 6 k.\n2012 a. - 27 a. 11 k. - 28 a. 3 k.\n2013 a. - 27 a. 10 k. - 27 a. 11 k.\nSünniaasta järgi jääb mediaansünniaeg stabiilselt alates 2008 a-st 1984 aastasse, 2013 a. napilt 1985 aastasse (tänu Dmitrijevi vigastusele?)\n1986-1987 aastakäigud on aia taha läinud, nendel aastatel sündinud mängijaid pole valikmängudes osalenud.\nkusjuures ei ole tegelikult kõige hullem selline mediaanvanus nagu 27. pmst parim palluri iga. aga tõsi on see, et oleks see aastake-kaks ülevalpool, siis oleks juba paha. 27 on minu meelest selline hea keskmine, mis näitab, et sats on tasakaalus. samas loodame seda, millest Pohlak ka mulle intervjuus pärast Andorra kohtumist rääkis, et Rüütlil on olemas plaan, kuidas viia läbi noorenduskuur koondises.\np.s. kes ei tea, mis mediaanvanus on, siis nii palju selgituseks, et sellest vanusest on pooled koondislased vanemad, pooled aga nooremad. nii võrdluseks - Eesti mediaanpalk on kuskil üle 500€ natukene...\nja, kesa, tänud arvutamast ;)\nMa küsiks seda Eesti koondise keskmist vanust miinus Oper ja Pareiko. PS! Ma tahan neid näha koondises seni kuni nad on teistest/noorematest paremad.\nViimases mängus Andorraga 27 a. 11 k. 27 p.\non sisuliselt 28 a, kui sügiseni mängime sama koosseisuga, kisub vastav näitaja juba 29 a. ligi.\nEelmises, meile edukas valiktsüklis oli nii keskmine kui ka mediaanvanus 26-27 a., just selline nagu, üksikute reeglit kinnitavate eranditega, meie vastastel.\nÄrevusttekitav on hoopis see, et sõprusmängude keskmine ei erine eriti valikmängudest, v.a. juhul kui kogu koondis on nn. noorendatud teine ešelon.\nJa isegi noorendatud koondise keskmine vanus oli meil Omaanis 25 a. 7 k 28 p.\nAÜE vastu aga mängiti sõprusmängudes läbi aegade rekordiliselt vanima keskmisega, 28 a. 3 k. 21 p.\nNendest kahest mängust tuli aga just noorem koosseis võitjana välja :)\nKuna 1986-87 aastakäigud on sisuliselt kaotatud, võib koondise noorenemine kujuneda aasta-paari pärast päris äkiliseks.\nPremium liigas on näiteks käesoleval hooajal 1987 a. sündinutest eestlastest väljakule pääsenud ainult 5, Jürgenson, Koogas, Hausenberg, Heiko Tamm ja Mikk Sillaste, koondisekogemus neist Jürgensonil.\n1986 a. sündinutest pole PL-s platsile pääsenud (Aljas, Pikker ainukesed, keda koosseisudest võib leida) ühtegi eestlast, ok Eesti kodanikest Infoneti Aristov ja G-jants.\nVälismaal on 1987 a. sündinutest pildil ainult Lepmets.\nAnnab põhjust suvistes sõprusmängudes noort verd äärtes kasutada. Paremäärt silmas pidades turgatavad esimesena pähe hästi hooaega alustanud Subbotin ning ka Toomet.\nSelline oleks tõenäoliselt Eesti jagpalli tänapäev, kui oleksime 90-datel lõdva randmega rakendanud koondise komplekteerimisel kodakondsuse 0- varianti ja poleks tiblasid koondisest eemale hoidnud.:D\nOlen ise sellises seisundis näinud meie vutimeest Kruglovi, tegelikult vist isegi natuke hullemas seisukorras.\nPeale koondise mängu Kruglov ei seisnud lennujaamas püsti ja magas pinkidel???\nMehhanisaatoril on õigus, nii see oleks. Ja 90-te algul tegelikult ka oli. Meenub üks Ubakivi kommentaar, kui vennad kuskil treeninglaagris või enne mängu end täis tõmbasid ja siis sõimata said ning selle peale siiralt ja solvunult vastuseks kostsid: "tasuta pakuti ju, mis me siis tegema pidime, ega me muidu ei olekski joonud.":D\nTekkis küsimus, et kas juunis toimuvatele kolmele koondise kodumängule hakatakse pileteid eraldi müüma või saab neid ka nt väheke soodsamatel tingimustel ühe piletipaketina vms osta?\nHetkel Raadio 2-s Pohlak ja Kirs räägivad 20 aasta tagustest sündmustest, mis seostuvad Eesti jalgpallikoondisega. Väga suur nostalgialaks. Kellel võimalust ei ole, siis kuulake hiljem järgi. Tänase "Kuulderaadiuse" raames siis.\nmõned märksõnad veel: Permi grupeering ja Tevalte; 90ndate alguses toodud brassid, kes ei osanud autigi visata; kuidas öeldi põhimõtteline ei kodakondsuseta mängijatele; alkoholiprobleemid koondises algusaastatel jnejne.\nTänud vihje eest, päris mõnus kuulamine oli.\nLink kah: http://r2.err.ee/saated?saade=255&sub=391\nTõesti huvitav kuulamine. Pohlak mainis saates, et oli paari päeva eest andnud intervjuu ka purjus hokikoondislaste kohta, teab keegi, kus täpsemalt?\nPohlak rääkis, et koondise algusaastail aitasid neid nõuga väga palju välistreenerid, nimeliselt tõi ta välja ühe mehe: Roy Hodgson!\nLihtsalt märkusena, et huvitava kokkusattumusena (?) peab Viikmäe oma lahkumismängu päev enne seda, kui möödub 15 aastat tema esimest koondise väravast.\nNüüd kui Gibraltar on vastu võetud tuleb kindlasti ka nendega mäng ära teha et rekordit euroopas kõigiga mängimises edasi hoida :D\nMuuseas Gibraltari meistrit selgitatakse aastast 1895...\nvalame veidi õli tulle, mida siis keegi sellisest asjast arvaks ka?\nÄkki veel Frank Liivak oleks kutt kes seal pundis voiks olla viie aasta pärast. Ja suht kindlalt tuleb veel sinna moni tegelane hulka kellest praegu ei tea väga keegi.\nŠkinjovil on ka kindlasti lootust, 96. sündinutest on neid kindlasti veelgi\nMinu küllaltki subjektiivne arvamus on see, et Podholjuzinil on tunduvalt rohkem koondisepotentsiaali kui Kulinitšil.\nOn, aga positsioonid on paraku veidi erinevad. Podho on ikka pigem vasakul või keskel mänginud olenemata oma paremajalgsusest.\nSubbotin on ka kohati potentsiaali näidanud, kui kedagi Puri asendajaks otsida.\nNeil on vist erinev positsioon. Podholjuzinil on vasakul äärel juba mitu meest ees (Teniste, Kallaste ja ka Pikk) ning Kulinitš on vist ainuke reaalne kandidaat, kes Jäägerit võiks paari aasta jooksul asendada\nTeniste on ju paremajalgne ning mõtlesin rohkem seda, et liigutaksin hoopis Teniste paremale ning Podholjuzin saaks vasakkaitsja koha.\n+ Teniste on Norras väga palju just paremkaitsjana mänginud.\nSuvistes sõpakates pidi kadutatama noori aga seda koondist kes on praegu koos seal vga pole neid ju?!\nGibraltariga siis ka järgmine aasta enam-vähem vist mäng kokku lepitud. Minu teada oli üks mäng märtsis ja teine mais ?\nviimane aeg rüütlile asendaja leida..\nPäris keeruline olukord koondisesse tekkinud. vanad head kindlad mehed on kuidagi ära vajunud. Noored pole saavutanud veel seda õiget taset nii kiiresti kui me kõik seda oodanud oleme.\nJa möödunud mänguder järgi on näha, et enam ei ole individuaalselt säravaid esitusi, mis tooks mängu võidu (kauglöögid, karistuslöögid, läbiminekud?).\nKingi kauglöögid on jäänud pikemaks ajaks pildist välja, Zenjov oli vigastatud, Saag kadunud?\nSee kõik on minu jaoks tõestanud seda, et eelmise valiktsükli ajal oli koondises hea ühtlane tase. Pidevalt mängida saanud Zenjov, Vassiljev, Kink, Saag, Piiroja, Rähn, Klavan olid kõik heas vormis. Nüüd on vorm läinud kehvemaks enamustel, ning seda pinkidel istumistest või vigastustest.\nViimane säravam hetk, mis meenub ongi nagu eelmisel suvel Poola vastu saadud viimase minuti kauglöögi (vassiljev karistuslöögist) võit!\nHetke kaitseliin (Jääger-Morozov-Klavan-Teniste) on päris tublisti hakkama saanud, kuid ikka lasevad mängujooksul 1-2 prohmakat kambapeale sisse. Jäävad veel alla eelmise valiktsükli kaitseliinile, kus oli ikkagi sees Piiroja-Rähn keskkaitsepaar!\ntegelikult pole midagi hullu, kui nüüd sõprusmängudes lasemegi noortel ja klubita meestel mängida. las mängivad, näevad enda taset ja saavad teha järeldusi, mida tuleks teha ja kuidas olukorda paremaks muuta!\nSügiseks seline koosseis klubidesse ja regulaarselt mängima väljaspool eesti liigat ja võime jälle hakata ilusamaid mänge lootma...\nPingilt veel võtta: Piiroja; Rähn; Mošnikov, Kotenko, Oper, Palatu, Puri\nKes võikisd mäönguajaga vabalt vajadusel paremini või halvemini ka põhikoosseisus olla!\nNüüd tuleb lüüa mõned väravad allesjäänud sõpakates ära, ning kaotusseeria lõpetada, et saaks sügiseks pinged maha!\nEDIT: Kaotasin kuidagimoodi Anieri oma kohapealt ära :D\nOjamaa ei kuulukski sinu koondisesse?\nEdit: ei märganudki teda seal paremal äärel. :P\nOjamaa on tal ju ääres.\nMu küsimus pigem, miks 10 mehega mängida, kui 11 võib kasutada\nValgevene vastu juba harjutati seda 10-mehelist formatsiooni ja küllap martn26-le avaldas see piisavalt muljet, et võiks sellega ka läbi valiktsükli murda.\nRüütli on alati olnud sõpruskohtumistes tuntud kui "kutsun mehe koondisse, siis saadan ka platsile" ja kui vahetusmees on nõrgem, siis logish et mäng läheb sitemaks. Mida rohkem vahetusi, seda raskem on esialgsest mänguplaanist kinni pidada ja kui mängu jooksul on koondisel mingi klapp leitud, siis võivad selle mitmed vahetused ära rikkuda. Hiljem peale kaotust hea öelda et esimene poolaeg näitasime head mängu aga vastasted panid lõpuks tasemevahe makskma vms.\nVb oleks vaja uue treeneriga uut hingamist, kuid nagunii on Rüütli valiksarja lõpuni.\nVäravamomentide loomine ja realiseerimine on juba teine asi, suurest oleneb see kauglöökidest, mida meie parim selles, Vassiljev, aina vähem teeb. Eelmises valiktsüklis, kus ta ründavamalt mängis, oli tast rohkem kasu.\nÕnneks on järgmised vastased nõrgemad ja meie kooseis parem. Kui just turvalises eduseisus ei olda, siis loodan et mõttetuid vahetusi ei tule nii palju. Pole ju noori, keda tuleviku nimel mängitada. Hetkel on Trinidad 0:4 Rumeeniale kaotamas.\nMeie vananeva koondisega tasub aga arvestada, et varsti läheb meie seis veelgi kehvemaks.\nKüll tuleb ka noori peale - Mets, Antonov, Rättel, Ojamaa, Kulinits jne. Küll Levadia neid toodab :)\nJäägerit ei laseks koondiseõhku isegi mitte nuusutama, kui pole mängupraktikat olnud. Kas on mind ära hellitatud eelmise EM valiktsükli tasemega tema puhul või midagi muud, aga viimasel ajal on ta olnud lihtsalt täielik läbikukkumine.\nPigem paneks Tenise paremale, Klavani vasakule ning Morozov-Piiroja keskele. Ja jah, Klavani paneks vasakule, kuna Kulinits veel koondise taset välja ei anna ehk sellele positsioonile pole head valikut ning Raku on universaalne mängija. Kallastet ehk võiks proovida.\nPS: On muidu mingi põhjus, miks Jääger ei mängi hetkel Premium Liigas?\nMiks mängib selline mees, nagu Sidorenkov üldse koondises? 29 aastane,, ikka teeb vigu nagu noor kukk. Kogemusi pole kuskil näha ja positiivseid liigutusi üldse üldiselt vähe.\n//antud mängus muidugi... loodeti ehk ta enda kogemuse peale seoses valgevene jalgpalliga\nMa ei saa yltse aru mis pask see on, et pidi tulema suvel noortemängijate proovimine jms. Aga nimekirjas jälle voskod ja muud karvased kes kurat on oma taset või pigem selle puudumist tõestanud juba korduvalt. Kas tõesti Hr Rüütli ei suuda koduseid noori proovida või mis probleem on???? Valikmängudes niigi suhteliselt vana kooseis ja siis kurat sõpakates veel vanem. Võibolla Rüütli ei suuda teha enam pädevaid otsuseid või mis toimub. Aru ma ei saa. Bljat\nu21 esindama eestit sõprusmängudes! u18 esindama u21te em valikmängudes!\nKui Kivisillast saab nüüd EJL direktor, siis, kes jätkab koondise abitreenerina? Või hakkab ta kahel toolil istuma?\nÜhes teises foorumis kerkinud küsimus: kes oskab öelda, millal Eesti koondis lõi viimati nurgalöögist värava? St mitte löögijärgsest olukorrast (nagu oli vist mängudes Omaani ja Andorraga), vaid nii, et anti nurgalöök ja pall siis pea või jalaga otse väravasse löödi? Lõhnab vist mingi ammusema Piiroja värava järgi ?\nUruguayga eestis ? Kui Zaho sai väikse varba vahele.\nNeed oma väljakukolmandikul tõmbajad.............\nPunktid väljendavad pahameelt, ei oska seda sõnadesse panna.\nUsun, et see intervjuu väärib ka siin ära märkimist (http://tereitalia.altervista.org/rds-extra-meeting-risto-kallaste-the-flip-thrown-in-in-father/)\nLoodetavasti kõige sobilikum teema\nEi tea, mul on kõik korras, aga noh:\nEi tea, mul on kõik korras\nMul töötas ka.\nSõprusmängude kehvad tulemused oleks vabandatavad kui valikmängudes läheks hästi. Meil pole aga mitte ühtegi üle ootuste tulemust, küll on aga alla ootuste tulemusi.\npead sellega leppima, et kes on nõrgem, kaotab nii valik- kui sõprusmängudes, klubitasandil fänna üksksõik millist superklubi, kes muudkui võidab..\n2012 EM-tsüklis mängitigi üle oma taseme\nmuide, sõprusmängudes jagatakse samuti punkte, mis sest et megavähe\nmis sa nende edetabelipunktidega ikka peale hakkad?\nvõiks vähemalt sõprusmänge täie tõsidusega võtta\nei tundu eriti mõistlik mõte\nPole ühegi klubi fänn ja välismaist vutti absoluutselt ei jälgi (va suurturniirid kui juhuslikult teleka ette satun) Aga see on offtopic\n"mis sa nende edetabelipunktidega ikka peale hakkad? "\nAga mille pärast valikmängud siis tähtsad on? Mu meelest on tippspordi üks pointe siiski võit, rahvas läheb ju ka võitu vaatama, mitte tähtsusetut rutiinset katsemamismängu. Tehku nalja mitteametlikes mängudes (mängigu kasvõi mõne klubi vastu) või trennis, mitte ametlikes kohtumistes. Aastas on ca 13 mängu, mida pole ju üle mõistuse palju.\nJärgmiseks valiktsükliks parem asetus?\nFIFA rankingu järgi pannakse paika MM valikmängude loosimiseks tugevusgrupid, UEFA arvestab oma rankingus ainult valikmänge.\nFIFA rankingu arvestuses on valikmäng 2,5 korda suurema väärtusega kui sõprusmäng.\nSõprusmängude väärtus on tänapäeval taandunud rohkem erinevate taktikate, uute mängijate katsetamiseks.\nMis tähendab seda, et see annab võimaluse väikeriikidel ka lihtsama võimaluse võidurõõmu maitsta (eeldatavalt tugevamate vastu). Tundub tõesti, et mõni mees on ikka pilvedes ja arvab, et meie võidud tulevad kõik valikmängudest ja sõprusmängudes võime nalja teha. Me ei ole suurriik ja me peame iga mängu maksimumiga mängima, kuskilt tuleb ka hakata vahe tugevamate vastu vähendama, kui tahame kunagi EM-ile jõuda.\nAhh, ma ei tea, mulle isiklikult pakub Flora võit ükskõik mis PL klubi üle rohkem positiivseid emotsioone kui koondise sõprusmängu võit mingi Ekvatoriaal-Ginea üle.\nKas aasta 2013 on kõige punase kaardilisem, kui perioodiks võtta taasiseseisvumise järgnenud aastad ja mängud?\n2007 - 2 korda eemaldamisega lõppenud teist kollast ja 1 punane\n2013 - 2 korda eemaldamisega lõppenud teist kollast ja 1 punane\n2011 - 3 korda eemaldamisega lõppenud teist kollast\nNo see 2007.a punaste statistika on omamoodi kiiksuga :)\nOskab keegi öelda, mis võimalused on üldse muidu 4.potti pääseda? Seljuhul loodetavasti võtavad sisse ka Euro 2012 tulemused :)\nkui seda arvestust uskuda, siis olime suvel veel kenasti neljandas potis, aga ei tea, kui palju järelejäänud mängud veel mõjutada võivad. sõltub teiste tulemustest ka.\nviik hollandi vastu peaks kindlasti kasuks tulema...\naga minu arust on tase nii ühtlane, et eriti vahet pole, kas olla neljandas või viiendas potis. nagunii kedagi lõdvalt panema minna ei saa :)\nKahjuks viik on viik ja süsteem ei arvesta vastase tugevust nagu FIFA ranking. Wiki artikkel (http://en.wikipedia.org/wiki/UEFA_coefficient#New_ranking_and_calculation_metho d) seletab üsna hästi lahti praeguse süsteemi, kuid nö live tabelit seal ei ole.\nPraegu oleks väga vajalik viimased 3 mängu korralikult ära mängida. Kõrgem asetus annab märksa suuremad võimalused 2 aasta pärast sügisel 24 meeskonna hulka mängimiseks.\neesti peaks seda 4:2:3:1 asetust rohkem hakkama kasutama. tugevamate vastaste vastu peaksid 3 ründavat keskmikku rohkem kaitses olema ja üksik ründaja ees. nõrgemate vastu võiks kasutada nii 4:2:3:1, kus 3 keskmikku oleksid rohkem ründavamad või siis tavapärast 4:4:2, kus võiks kaks kiiret tipuründajat olla.\nootan aega, mil algrivistus on selline tugevamate vastaste vastu:\nNiimoodi on vahetusest ka võimalik veel nt Anier, Kruglov, Lindpere, Luts, Mošnikov sisse tuua II poolaeg, kui midagi ei peaks klappima.\nselline taktikaline asetus peaks olema nagu aamen kirikus. milleks teha endale asju keeruliseks? mängijad on meil 4-5-1 jaoks olemas, isegi kui paar neist kaartidega välja langevad. tehniliste oskuste poolest jääme me peaaegu kõigile alla, seega on kindel keskväli ja kiired ääred meie ainus lootus heale tulemusele.\npeaaegu nõus, ainult kink = no way.\nasemele ei oskagi eriti kedagi eelistada aga variante ju on - luts v lindpere v kruglov.\nvanuseid arvestades - pigem luts.\nkuidas teile tunduks mõte - puri vahetusmeheks keskväljale kaitsvaks poolikuks (dmitriev/vunk'i asemele)\nüldse on vaehtusmeestega olukord s*tt.\nvaru keskkaitsjad? piiroja pidevalt vigane/aeglane/punastega väljas, reintami peamäng ja kohavalik ei vea veel välja;\nSiin juba ette jõutud aga lahkan probleemi edasi..\nKui pole Kostjat ja Dmitrijevi keskväljal on seisud hapud. Kellest oleks keskpoolikusse meil loota kedagi tulemas kas U-17 19 või 21s on kedagi silmapaistvat? Kas Levadia Antonovis oleks materjali või Zeniidi akadeemia Svjatoslav Jakovlevist? Kas Jakovlev üldse mängib keskpoolikut? Keskkaitsjad mis tulevik seal toob?\nEks Antonov ongi ainus ere lootus keskele hetkel. Jakovlev ja Sappinen jt on liiga ründavad, et asendada nt Vunki.\nVastavalt meie u-koondistele, ütleks et parimad väljavaated keskkaitses on Metsal ja Avilovil.\nVäravavaht pole väga hull positsioon meil. Meerits ja Igonen peale tulemas, kui areng jätkub. Tegelikult usun, et ainuke põhjus, miks Meerits veel A-koondides pole, on u21 mängud, kus teda rohkem tarvis. Miks Londakuga enam ei arvestata?\nRündes on meil kõige vähem probleeme, usun. Samuti on märgata, et noored ründajad on pigem kiired ja tehnilised mitte pikad ja pallihoidjad (Rättel, Liivak, Vaštšuk jt).\nÜldiselt usun, et tulevikus on koondises rohkem valikuvõimalust ja selline olukord, kus 23st mehest pooled põhisse ei kõlba on üsna ajalugu.\nMiks Londakuga enam ei arvestata?\nvigane peaks hetkel kahjuks olema. samas eks vanus on suhteliselt pareiko vanuse lähedane, nagu seda ka on kotenkol(kes on super kalade meister nii ehk naa) ja kuna meerits tundub siiski pole edasi läinud oluliselt, ei saaks asju roosiliseks pidada.\nEnne kui noored poisid peale tulevad, laskem siiski Reintamil, Kiidronil ja teistel noorematel täkkudel meheks saada.\nSeoses kriisiga koondise keskkaitses uurisin, et millega mõned välismaal mängivad mehed tegelevad.\nKaarel Kiidron on küll endiselt Viktoria Žižkovi nimekirjas, kuid sel hooajal Tšehhi esiliigas peetud 7 vooru jooksul platsile pääsenud pole.\nRündajast keskkaitsjaks hakanud Joonas Tamm on Noorköpingist aasta lõpuni laenul Rootsi tugevuselt kolmandas liigas mängivas klubis IF Sylvia. Viimases kolmes kohtumises on kuulunud algkoosseisu, ühes mängus lõi ka 2 väravat. Klubi kodulehel on kirjas kaitsjana.\nTaavi Rähn on FF Jaros kirja saanud kaks kohtumist, viimati käis platsil 21. augustil. Viimases liigakohtumises ei mahtunud pingilegi (vigastus?).\nPalju juttu räägitud Rüütli ja Ojamaa ja Zenjov jne teemadel.\nAga kui nüüd emotsionaalne vada kõrvale jätta ja vaadata mis peab koondises muutuma selleks et jõuda EM'dele ja seal ka stabiilselt ja normaalselt esineda, siis põhihäda täna koondises on ikkagi kaitsetegevus.\nVäite kinnitamiseks ka mõned arvud:\nSisse lastud väravad EM2012 kvalif.\nValikgruppide (9) keskmised (10 mängu):\n1. koht - 5,22\n2. koht - 9,44\n3. koht - 10,89\n4. koht - 11,78\nMeenutuseks eestile löödi 14, ehk me selle keskmisega kukuks grupis pigem 5ndaks\n(õnneks vassiljev jt lõid ise kokku 15)\nValikgruppide (9) eeldatav arvutuslik 10 mängu keskmine (sulgudes senine 8 mängu tulemus)\n1. koht - 5,18 (4,11)\n2. koht - 9,37 (7,44)\n3. koht - 10,91 (8,67)\n4. koht - 10,56 (13,29)\nEestile tänaseks löödud juba 16.\nKokkuvõtteks - valikgrupis 2.-3. tulekuks peaks suutma piirata sisselastud väravate arvu 9-10 peale (10 mängu kohta).\nKui nüüd mõttes panna kokku eesti koondis EM2016 ja EM 2020 finaalturniirideks, siis arutleks kes võiks sinna kuuluda? Missugune peaks selle jaoks olema meie väravavaht ja kaitseliin?\nPareiko asendajast on siin juba juttu olnud.\nEM 2016 ajaks on ta 39 kas veel veab välja?\nEM 2020 ajaks (43) - arvatavsti enam mitte.\nkui nüüd personaalia korraks "ära unustada" siis püüaks kirjeldada milline näeks välja ideaalne kaitseliin:\n1) pikka kasvu, tõmbaks lambist mõttelise joone vähemalt >190cm keskkaitsja, >180cm äärekaitsja.\n2) füüsiliselt tugev\n3) kiire sprinter\n4) tehniliselt osav nii õhus kui ka jalgadega mängus\n5) hingeliselt tugev st võitleja tüüpi, mitte tolligi järele andes (a la piiroja)\n6) standardolukordades ohtlik ka vastaste värava all (st peab tahtma ka ise skoorida)\nMeenutuseks, eelmises tsüklis kus meile löödi 14 (ehk ca 5 liiga palju!) mängisid põhiliselt (sulgudes pikkus, vanus aastal 2012)\nTänane seis (sulgudes pikkus, vanus aastal 2016,2020)\nVanuse poolest 2016 umbes sama. Tehnilise poole ja kiiruse pealt oleme ehk võitnud aga pikkuses - st osalt ka õhuvõitluses ja ka vastaste värava all standardolukordades on asi nutusem.\nKui 2020ks võib loota et ehk Reintam (191,26,30), Mets (190,23,27), Kiidron (190,26,30) ja kes teab ehk veel mõni on juba meheks kasvanud, siis 2016 pink on üsna kahtlane - Piiroja (190,37,41) ja ka Rähn (193,35,39) - sama küsimus mis Pareiko puhul, kas on veel rivis 2016 ja mis konditsioonis?\nBärengrub (182,32,36) selgelt lühem ja ka oskused ei kompenseeri kuidagi.\nÜks võibolla lollakas idee oleks proovida mõnes sõpakas kaitses Piiroja asendajana Post'i (199,32,36), oma pikkuse ja agressiivse välimusega (olemusega?) peaks olema ideaalne täiendus pehmevõitu ja keskkaitsja kohta pigem lühikesele Klavanile. Koondises enne mänginud ka (isegi värava löönud), seega tempo peaks olema tuttav.\nÄärekaitsjate vahetused veel lühemad - Kruglov (172,32,36), Šišov (173,33,37), Kams (178,31,35)\nHuvitav millega saaksid koondises hakkama Kallaste (182,28,32) ja Podholjuzin (180,24,28)?\neks selliste olukordade vältimiseks tuleb kasutada paremini ära sõprusmänge, mida jalkaliit ikka üsna usinasti organiseerib tegelikult, aga tuleks ikka teha nii et koos põhikoosseisuga on platsil 2-3 kollanokka, just positsioonidel, kus kõige õhukesem see seis on, mitte et paneme b koondise kokku ja saadame mängu või mängime teised sõpruskohtumised põhimeestega, kaasame neid kellel puuduvad arenguperspektiividki( vanusest tingituna ntks) ja jätame perspektiivikamad arengu mõttes koju.... võtame näitena ntks paremkaitse, miks käib kaasas endiselt šišov, kui jäägeri olemas olul ta mängu ei saa eal ja kui jäägrit pole on ta hunnik õnnetust ja see on aastaid juba nii, ometi tema asemel pole ka mitte proovitud ühtegi nooremat selli koondisesse kaasata.... näited samasuguseid on äärtel ja on ka keskväljal, kui dmitrjevi vigastuse ajal ei proovitudki ühtki nooremat meest koos meie tavapärase koosseisuga.\nMaailmas on küllalt palju lühikesi ja väga häid keskkaitsjaid\npiisab kui üks on latt. Siis võib kõrval teine lühem olla kui oskused head on.\nparaku meie koondisel seisneb probleem enamasti oskuste puudumises. Pikki poisse leiame soovi korral pisiavalt.\nMingil hetkel tuleks koondisel valida, kas teha läbi täielik noorenduskuur või jätkata samas joones nagu praegu. Kuna praegu on rong läinud, siis miks mitte vaadata ettepoole ning anda suurtes mängudes kogemust tulevikule. Sama teha ka järgmises valiktsüklis, kui on näha, et seis on võimatu. Kaotada ju pole midagi, ainult võita. Pigem lepiks paari tõsise saunaga, kui see aitaks pikemas perspektiivis suurturniiridele ligemale.\nNoortest meil Meerits, Artjunin, Pebre, Subbotin, Mets, Pikk, Reintam, Teniste, Luts, Puri, Rättel, Anierid, Ojamaa, Indermitte, Zenjov, Liivak\nLisaks kaasata Klavan, Jääger, Teniste, Kink, Dmitrijev, Lindpere ja teised, kes võiksid veel 4a pärast jalgel olla :)\nMehi kutsuda lihtsalt nende nime pärast on ka nõme ja ei vii kusagile. Vaadates aastasse 2016, siis loodetavasti ei näe seal ei Piirojat, Kruglovi ega Pareikot.\nKui nüüd mõttes panna kokku eesti koondis EM2016 ja EM 2020 finaalturniirideks, siis arutleks kes võiks sinna kuuluda?\nVaadates aastasse 2016, siis loodetavasti ei näe seal ei Piirojat, Kruglovi ega Pareikot.Misasi see aastal 2016 juhtub? EMi valikmängud algavad järgmisel sügisel ja vaevalt noor põlvkond nii äkki meeskonna "üle võtab". Lisaks on järgmine valikturniir ühele 30 ringis olevale põlvkonnale viimane võimalus suurturniirile jõuda (Dmitrjev, Kostja, Kruglov, Lindpere, Jääger, Vunk jne)- eriti arvestades nüüdset 24 meeskonnalist turniiri.\nMisasi see aastal 2016 juhtub?\n2016 septembris peaksid algama mängud 2018 MM'ile\nPostituses oligi mõeldud, et kui juba 2014 aastal algavatel valikmängudel (2016em'ile) mängitakse ja paar vooru enne lõppu ollakse lootusetus seisus, siis võiks 2015 sügisel juba nooremale satsile põhikoormust jagada...\nTekkis küsimus, et milline firma vms meil tavaliselt koondisemängudel neid va jalgpallimärke müüb? (Saab sealt ka neid eraldi tellida?) Nimelt soetasin oma esimese taolise märgikese viimasel kodumängul ja sooviks ka mõne varem külastatud koondisemängu märgikest nüüd kusagilt hankida. Tekkis väike kogumisfoobia vms. (Krt, kahju, et varem pole taibanud neid va märgikesi osta. :))\ne: ise küsin, ise vastan. Jalgpallihaigla koduleheküljelt leidsin vajaliku.\nSportland Footballis on leti peal terve korvitäis vanu märke. Firmasid, kes mängudel müüdavaid märke valmistavad, on minumeelest kaks.\nOn need JPH omad või Rootsi Kunni omad? Ehk suured või väikesed?\nMõlemaid oli. Vist. Krt, ei mäleta.\nKui nüüd rääkida vähe Eesti koondise tulevikust, siis minu arvates on see helge just ründe ja pooliku kohapealt. Meil tulemas sellised nimed nagu Liivak( 17.a), Sappinen( 17.a), Mark Oliver Roosnupp( 16.a), Bogdan Vaštšuk( 18.a), Herol Riiberg( 16.a), Jakolev(17.a ), Matvei( 17.a), Eduard Golovljov( 16.a). Ründes ja poolikus on peale tulemas mehi, aga kaitse kohta ei oska kahjuks öeldagi kuda sellega lood.\ntegin Vassiljevi esitusest hollandi vastu pisikese video!\nHOIATUS: küpsemas on plaan, mis välistaks supermängud a la Eesti – Brasiilia?\nArvestades et taas üks valiktsükkel läbi saamas ja minuarust oleks aeg tõstatada küsimus, kas Rüütlil on järgmis(t)eks valiktsükli(te)ks piisavalt leidlikkust ja edasiviivat plaani, kuidas meie koondise mehi veel paremini kokku mängima ning tulemusi saavutama saada.\nMees on olnud parim koondise tüür läbi aegade, see on selge. Koondis suudab viljeleda korralikku palliga mängu ning tiimi sisekliima on olnud hea juba pikemat aega. See ON väga oluline. Teisalt on tema kasutada olnud mängumehi, kelle keskmine individuaalne tase ületab tublisti meie 'eelmiste generatsioonide' mängumeeste omi. Siinkohal suur kummardus nende välisklubide ees, kes on meie mängijaid omaks- ning tihedasse kasutusse võtnud.\nKõike seda arvesse võttes, ma siiski tahaks näha koondist liikumas tasemevõrra edasi. Mõistetav, et tegelikult nii väikesel riigil sõltub koondise tasemel see väga palju meie mängijate edust ja vormist väljamaal, aga mitte siiski mitte ainult.\nThordarsoni aeg, 1996-99, lõppes kui ta oli Eesti koondise tõstnud ELO reitingut arvestades 175-lt kohalt Thordarsoni parimale kohale, 128-ks\nRüütli esimese perioodiga 2000 a-l. tõusis Eesti koondis 128-lt 122-le reale.\nPijpers tõstis koondise 2000a. novembri 122-lt kohalt 2003 a. juunis 91-ks, 2004 a. septembris kui Pijpersi lahkus, oli koondis langenud 113-ks.\nGoes tõstis koondise 2004 a. oktoobrist 2005 a. novembris 99-ks, 2007 a. juunis oli koondis langenud tagasi 116-ks\nViggo tõstis koondise lühikeseks jäänud ajaga 2007 a. august-november 116-lt 109-ks\nRüütli algus oli kehva, langetas koondise 2008 a. veebruari 109-lt kohalt aastaga 2009 a. veebruaris 122-ks. Siis algas tõus, peale 7.10.2011 a. 2:1 koduvõitu P-Iiri üle, oli Eesti koondis iseseivuse taastamise järgse aja ELO reitingu arvestuse kõrgeimal, 76-l kohal.\nTänaseks on Rüütli juhendatav Eesti koondis langenud kahe aastaga tipujärgse perioodi madalaimale, 99-le kohale\nKas keegi saaks selle tänase Andres Vaheri Päevalehe artikli kuidagi siia täiel kujul koppida? :)\ndigilehest peaksid 5 minutiga jõudma ära lugeda küll: http://ajaleht.epl.ee/digi/2520?utm_source=epl&utm_medium=button&utm_campaign=epl_telli_digilehed_login#!p/28\nKoondis suudab viljeleda korralikku palliga mängu ning tiimi sisekliima on olnud hea juba pikemat aega. See ON väga oluline.Ma pole kindel, et kas sellel valikturniiril on seda "korralikku palliga mängu" just näha olnud. Seni oleme "suurtele" (loe: mitte-Andorrale) löönud 3 väravat (2 Hollandile ja Kingi värav 1:3 seisukss Ungarile) ja viies mängus on jäädud nullile. Ehk ma küll senistest mängudest Ungari, Rumeenia ja Türgiga ei julgeks mingeid positiivseid ründemängu aspekte välja tuua, kus võinuks öelda "oi, ikka ropult oli ebaõnne, et väravat ära ei löödud"\nKui vaadata mänge varasemates valikgruppides 4 ülejäänud tugevama tiimiga, siis ongi Eesti tase olnud mõni väga üksik punktirööv, mõned väravad ja pea 20 sissesaadud väravat (juhul kui võtame eelmist valiktsüklit müstilise erandina). Ehk mingist edasiliikumisest kui sellisest ei saa minu meelest tänavuse valiktsükli puhul rääkida ja see läheb pigem soovmõtlemise valdkonda.\n2014: 7 mängu, 1 punkt, 3-18 (löödud-sissesaadud)\n2012: 8 mängu, 13 punkti, 13-11\n2010: 8 mängu, 4 punkti, 6-22 (üks võit saadi viimases voorus täiesti katkise Belgia üle)\n2008: 8 mängu, 0 punkti, 0-18\n2006: 8 mängu, 5 punkti, 6-16 (üks "tugevatest" oli Läti, kellelt saadi 4 punkti)\nVutikoondise päevik: kas Sinisärkide vaim on väsinud?\nFOTOD: Eesti peatreener sattus Bukarestis kaamerate piiramisrõngasse\nTarmo Rüütli: Rumeenia vastu alustab keskkaitses Mikk Reintam\nÕHTULEHT ENNUSTAB: Eesti algkoosseisus võrreldes reedega viis muudatust\nSergei Zenjov jättis Eesti meeskonna tänase trenni vahale\nMa loen, et tulemas on taas fantastiline 4-4-2. Ungarit mäletate ikka või ? Vassiljev ja Dmitrijev küll seekord platsis, aga siiski see taktika...\nReintam väledate Rumeenlaste vastu, Klavanil tuleb kõvasti lappimist.\nKõike kokkuvõttes pakun tagasihoidlike võidunumbreid, et siis 1 - 0 äkki meile.\nKuna endal mingeid variante enam selles valiksarjas ei ole, siis ootaks lihtsalt kiusu pärast, et suudetaks need Rumeenia play-off lootused kuidagi moodi perse keerata. Võiks ju sähvatada midagi Belgradi sarnast.\nKuna endal mingeid edasipääsu lootusi pole siis loodaks, et Hollandlased ja Eestlased aitavad kaasa türgi play offist välja jäämisele. Nt Holland võidab türgit ning meie teeme rumeenlastega sõbraliku ja väravaterohke 4-4 viigi.\nOskab siis keegi öelda, millised on lootused kuidagimoodi Euro 2016ks 4.potti trügida? Millal need paika pannakse?\njärgmine aasta ootaks peamiselt midagi sellist:\nVÄRAVAS pareiko (meerits vahetuses)\nKAITSE jääger, morozov, klavan, teniste (kams, reintam vahetuses)\nKESKEL ojamaa, vunk, vassiljev, dmitrijev, kruglov (puri, mošnikov, luts, lindpere, kink vahetuses)\nRÜNDES ženjov (anier vahetuses)\n4-4-2 võiks ainult nõrgemate vastu (ojamaa koos tipuründajaga ees, kruglov dmitrijev vassiljev puri keskel)\naga kõik sõltub peatreenerist\nAlates EM 2000 valikmängudest oleme sama vähe punkte (7) kogunud vaid korra aastal 2008, veel vähem väravaid oleme löönud vaid 2 korda 4 (2004), 5 (2008), ise oleme võrgust rohkem välja võtnud 26 (2002), 21 (2008) ja 24 (2010).\nMida oodata novembri sõprusmängudelt? Maitse asi, aga mina tahaks, et Rüütli julgeks sõprusmängudes rohkem katsetada - proovigu Liivak ka ära - 17 aastane kutt, peab suutma ka ju täismeestega juba mängida küll.\nJõudsin täna oma mõtetega samasse kohta. Kutt tuleb vette visata ja hakata asjast asja voolima. Reaalsuses tuiskavad Vosko ja Neemelo ilmselt novembris...\nSeekordsed valikmängud on nüüdseks seljataga...\nMina näen oma vaimusilmas, et tulevastel sõprusmängudel võiks peatreener (kes iganes ta ka ei oleks) tugevalt valmistuda uueks valiktsükkliks ja VEREVAHETUSEKS, mis leiab aset...\nKutsugu koondisesse noori mehi, kes võiks kõik saada korralikult maitsta koondisemänge...\nSõprusmängudes ei ole mõtet mängitada Voskosid, Ahjuperasid või kesiganes eesti liiga vanureid, kes kindlasti kohe enam aasta või kahe pärast koondises valikmängudes pildile ei saa...\nLiivak, Luts, Anier, Ojamaa, Teniste, Mošnikov, Morozov (kui jalg kandma hakkab jälle), Puri, Zenjov, Reintam, Meerits.... need on mehed, kes peavad hakkama praeguste meeste saapaid kandma... Nad vajavad kogemusi ja kooli...\nAlustada igat sõprusmängu enam-vähem normaalse tuumikuga, kus on sees ka noored, kes tihtipeale koondise nimekirjas on varemgi alustanud (Mošnikov, Luts, Anier, Meerits, Reintam, Puri, Ojamaa, Teniste, Zenjov.... Lisaks platsile koos nendega mõned vanad kalad, kes hoiavad noori veidi tagasi ja juhendavad...(Vassiljev, Jääger, Klavan, Dmitrijev, Vunk)\nMõte oleks siis see, et noored saaks mõnusalt mänguaega, kuid et ära hoida suurt põrumist ja läbipõlemist tuleks panna mõned tugitalad vanadest kaladest, kes neid suunavad ja õpetavad.. ehk siis mängu koos hoiavad...\nEhk siis järgmisel sõpakal Novembris tahaks näha algkoosseisu:\nKuna lubatud on 5 vahetust, siis vahetusest võiks sekkuda:\nVassiljev->Vunk (MOŠNIKOV LIIGUKS VASSILJEVI KOHALE).....\nMinu vaimusilmas oleks just see selline koosseis ja mängukäik, mis lubaks mängida vanadel kaladel, kes vajavad kindlasti ka kokkumängu tulevaste koondise noortega + noortel meestel, kes vajavad veidi sisseelamist.....\nlisaks saaks harjutada meile viimasel ajal häid tulemusi toonud 4-5-1 koosseisu, kus on ründaja toetajaks vassiljev või Mošnikov...\nTuleb palju sõprusmänge, ning neid on vaja targalt ära kasutada.... eks treenerid teavad mehi paremini, ning peavad ise mõtlema, milline koosseis (sulam) oleks parem.....\nKas ikka 6 vahetust lubatud pole? Hetkel selle eksimuse pealt ei hakka edasi lugema.\nAga üldiselt arvan sama, et järgmistes sõprusmängudes kuni järgmise aasta sügiseni peaks tõepoolest katsetama leida optimaalset taktikat ja koosseisu, mitte loopida erinevates mängudes platsile erinevaid mehi. Vaimusilmas tuumik paika ja sealt edasi.\nEesti on neljandas loosigrupis, playoffi saavad juba kõik 3. koha omanikud, šanss on suurem kui eales varem!\njah, minu viga!\nHäid uudiseid kah:\n1 – Hispaania, Saksamaa, Holland, Itaalia, Inglismaa, Kreeka, Portugal, Venemaa, Bosnia ja Hertsegoviina\n2 – Rootsi, Ukraina, Horvaatia, Taani, Šveits, Belgia, Tšehhi, Ungari, Iirimaa\n3 – Serbia, Türgi, Sloveenia, Rumeenia, Iisrael, Norra, Slovakkia, Austria, Montenegro\n4 – Armeenia, Poola, Šotimaa, Soome, Läti, Wales, Bulgaaria, Eesti, Island\n5 – Valgevene, Põhja-Iirimaa, Albaania, Leedu, Moldova, Makedoonia, Aserbaidžaan, Gruusia, Küpros\n6 – Luksemburg, Kasahstan, Liechtenstein, Malta, Andorra, San Marino, Gibraltar, Fääri Saared\nMidagi meeldivat üle pika aja, eesti pääses neljandasse tugevusgruppi...\nEdasi saavad iga alagrupi 2 parimat, ning parim alagruppide 3. koht.. ülejäänud 3. kohad lähevad play-offidesse.....\nLoosiõnn võiks naeratada seekord... ja mingi selline ühtlasema tasemega grupp võiks tulla, näiteks:\nElu hirmsaim unenägu eestile oleks\nVõta Gibraltar ära, üks alagrupp tuleb viieliikmeline :D Siis oleks jackpot.\nÕige jah... no jackpoti ma ei usu.. ja kellegi peab jalgpallijumal meile sellise ka jätma kellega saame kõvasti ämbrisse astuda, nagu seda fääridega tegime :D\nNeed tugevusgrupid pole lõplikud, pole arvestatud play-offe.\nIslandil on näiteks veel kaks mängu pidada. Et 4. potti jääda, peab ta kahest play-off mängust saavutama vähemalt ühe võidu ja viigi.\nEesti on kindlalt 4. potis ainult tänu viigile Hollandiga, muidu oleks Eestil oht Islandi edu korral Valgevene asemel 5. potti kukkuda.\nFrantsusmaa näitel, viieliikmeline grupp on just halb, sest puudub see peksupoiss, kelle pealt kindlaid punkte teenida. Teisest küljest, see koondis, keda kõik kindlalt võidavad, ei määra ei alagrupis mitte midagi. Kõige parem oleks kuuendaks saada mingi poolkõva peksupoiss ning et Eesti võidaks neid 2x, aga keegi teine kaotaks neile punkte. :)\nMulle tundub et Mna mõtles et siis oleks jackpot negatiivses võtmes.\nkatsetama leida optimaalset koosseisu, mitte loopida erinevates mängudes platsile erinevaid mehi\nsõprusmängudes erinevaid mängijaid katsetamata\non optimaalset koosseisu raske leida\nReintami pealt oli kogenematus hästi näha, inimesel tuleb mängida lasta\nOur retrospective look to last week football events stretches to the WC 2014 qualification campaign which came to a (bitter) end for Eesti jalgpall.\nWe asked ourselves some questions and tried to give answers:\n- Can we blame the group draw?\n- If so, can this be used as an excuse?\n- Is there any mitigating circumstance for Eesti Koondis?\n- Has Rüütli any responsibility?\n- What went wrong in the end?\n- What went good?\n- Future action\nRead more in my 'balance for Eesti Koondis'\nPohlak on nüüd igatahes esimese vihje andnud, et Rüütlile tuleb asendus v et vähemalt selle suunas vaadatakse.\nmasendav intervjuu Tarmolt minu jaoks\nTeadupärast on siis vaikselt lähenemas aastalõpu kohtumised, kus traditsiooniliselt kasutatakse rohkem noori ja Eesti Meistriliigas silmapaistvamaid mängijaid. Kes siis teie arvates tänavu Azerite ja/või Liechtensteini vastu koondisekutse ära teeninud on?\nKen Kallaste / Maksim Podholjuzin\nigaljuhul loodan, et seekord vaadatakse passi ka ja nagu pohlak vikeris ütleski (ma olen väga harva selle mehega ühel meelel, aga seekord täiesti), et ei tassita neid 30 aastaseid ja vanemaid mehi sealt sõpakatest läbi, vaid proovitakse teiste põhimeeste seas nooremapoolseid mängijaid. ma tõesti loodan seda.\nMa loodan seda, et mängu pannakse kogenud tegijad segamini uute nägudega. Kui panna platsile 11 toorest meest, siis ei saa õiget pilti.\nJah, Hunti asemel oleks võinud Rättel saada tuleristsed. Teniste ju sai ka päris korraliku avanssiga 19 aastaselt Viggo Jensenilt kutse. Rättel täna vist 21? Ammu oleks võinud anda selle lisamotivatsiooni koondisekutse näol.\nRättelil tundub, et jääb tasemest puudu ja Rimo üle on küll hea meel, teda võiks küll kaasta üle Neemelo/Vosko.\nAntonovit tahaks veel kindlasti näha koondises, avansiga kuskil sõprusmängus. Kuigi tema vanus ka jällegi päris kõrge. Keegi 16 aastaselt eestis naljalt jalaga ust lahti ei löö (a la Rooney). Sappinen on Flora mängudel (mida Lives näinud olen) miskit justkui näidanud, vähemalt tööd teinud ning ka õnnestunud oma tegemistes, aga nii pisike, et meeste mängu ei julge panna. Tehakse kotletti :)\nKallaste, Rättel, Antonov, Subbotin - sellest ma aru ei saa, miks need mehed sel suvel ei mänginud sõprusmängudes kaasa. Hundi-jutud, palun, jätame järele. Sellest nimekirjast eriti arusaamatu on Kallaste ignoreerimine, nagu meil kaitsjaid jalaga segada oleks. Sama võiks öelda Karol Metsa kohta, aga Mets on väga kehva olnud sel hooajal ja kahtlane, kas ta koondiseski midagi suutnuks.\nJärgmisel hooajal tahaks tõesti PALJU rohkem noori sõprusmängudes näha.\nMets ehk teises keskkonnas ja teise tasemega meeste seas oleks muud olnud. Puhas spekulatsioon muidugi, aga kuna Floras terve meeskond ei suuda mängida samal tasemel nagu eelmine aasta, siis ehk võib sellest põhjusi otsida. Aga jah, koondisesse noori ja avansiga palun.\nMets ehk teises keskkonnas ja teise tasemega meeste seas oleks muud olnud. Puhas spekulatsioon muidugi, aga kuna Floras terve meeskond ei suuda mängida samal tasemel nagu eelmine aasta, siis ehk võib sellest põhjusi otsida.\nKibe tõde. Flora ja tabeli esikolmiku suhete illustreerimiseks sel hooajal sobib suurepäraselt alljärgnev liikuvpilt:


Ujumisriiete - www.lastemaailm.ee\nPeske ujumisriideid alati hoolikalt\nPeske päikesekaitsega riideid sageli ja hoolikalt. Kloor ja soolane merevesi muudavad tekstiili nõrgemaks ja seepärast tuleks ujumisrõivaid pärast igat kasutamist loputada. Kui liiv pääseb trikookangasse, saate ujumisriideid pärast kuivamist õrnalt vähehaaval venitada, et üritada liiva välja saada.\nPeske ujumisriideid õrna, valgendajat mittesisaldava pesuvahendiga temperatuuril kuni 40 °C. Ärge kasutage kangapehmendajat, sest see võib vähendada kanga elastsust. Ärge peske ujumisriideid koos riietega, millel on takjakinnitus, sest see võib trikooriiet kahjustada.\nÄrge kuivatage ujumisriideid päikese käes\nUjumisriideid ei tohiks jätta kuuma päikese kätte kuivama, sest ultraviolettkiirgus võib kanga elastsust vähendada. Kvaliteetsed ujumisriided kuivavad varjus kiiresti!


MIZON Collagen Power Lifting Emulsion - pinguldav emulsioon kollageeniga @ Mizon Korea kosmeetika\nTootekood: 8809663751562 Kaubamärk: Laoseis:Laos\n23,90 € 199,17 €/L\nNiisutav ja kortsuvastane emulsioon kollageeniga. Sisaldab 54% mere kollageeni, mis parandab naha elastsust ja on vananemisvastase toimega.\nNiisutamine + naha elastsus + kortsuvastane toime\nEmulsioon sisaldab kollageeni ekstrakti kõrgkontsentreeritud kujul, mis niisutab nahka ja taastab naha elastsust. Emulsioon stimuleerib naharakkude regeneratsiooni ning naha loomulikku kollageeni tootmist, samuti reguleerib niiskuse ja rasu tasakaalu.\n54% mere kollageeni\nMere kollageen on sarnase molekulaarse struktuuriga nagu inimese naharakkudes sisalduval kollageenil. Tänu sellele suudab organism seda hästi omastada ning naha elastsus paraneb.\nTugev kortsuvastane toime\nVase tripeptiid-1 ja palmitoyl Pentapeptide-4 teevad koostöös kollageeniga naha elastsemaks. Adenosiin on KFDA (Korea Terviseamet) poolt sertifitseeritud kui pinguldav ja kortsuvastane koostisosa. Sisaldab ka vaarika ekstrakt, mis on tugev antioksüdant, mis kaitseb vabade radikaalide eest, mis omakorda aitab vananemist aeglustada.\nEi sisalda parabeene, tehislikke lõhn- ja värvaineid\nNaha elastsus - kollageen, palmitoyl pentapeptide-4, vase tripeptiid-1\nNiisutamine - kollageen, hüaluroonhape\nKortsuvastane hooldus - adenosiin\nNaha rahustamine - Hiina koptiše ekstrakt\nKasutage pärast naha puhastamist ja soovitavalt tooniku kasutamist. Kandke mõõdukas kogus emulsiooni näole kergete patsutavate liigutustega kuni imendumiseni.\nSobib: Igale nahatüübile, eriti vanenemisvastast hooldust vajavale nahale.\nWater,Propanediol,PEG/PPG-17/6 Copolymer,Hydrogenated Poly(C6-14 Olefin),Caprylic/Capric Triglyceride,Cyclopentasiloxane,Dimethicone,Cetearyl Olivate,Butyrospermum Parkii (Shea) Butter,1,2- Hexanediol,Cyclohexasiloxane,Sorbitan Olivate,Trehalose,Cetearyl Alcohol,Glyceryl Stearate,PEG-100 Stearate,Palmitic\nAcid,Dimethicone/Vinyl Dimethicone Crosspolymer,Stearic Acid,Carbomer,Tromethamine,Panthenol,Hydrolyzed Collagen,Ethylhexylglycerin,Butylene Glycol,Adenosine,Xanthan Gum,Disodium EDTA,Coptis Chinensis Root Extract,Glycerin,Sodium\nHyaluronate,Fructooligosaccharides,Saccharide Hydrolysate,Pullulan,Centella Asiatica Extract,Houttuynia Cordata Extract,Salvia\nHispanica Seed Extract,Phenoxyethanol,Palmitoyl Tripeptide-5,Vaccinium Macrocarpon (Cranberry) Fruit Extract,Rubus Idaeus\n(Raspberry) Fruit Extract,Prunus Serotina (Wild Cherry) Fruit Extract,Cornus Officinalis Fruit Extract,Punica Granatum Fruit\nMIZON Collagen Power Firming Enriched Cream - pinguldav ja toitev näokreem kollageeniga


Abipolitseinikule hüvitiste ja kulude arvutamise ning maksmise kord ja ulatus – Riigi Teataja\nAbipolitseinikule hüvitiste ja kulude arvutamise ning maksmise kord ja ulatus\nAbipolitseinikule hüvitiste ja kulude arvutamise ning maksmise kord ja ulatus - sisukord\n2 Taotluse esitamine\n3 Taotluse läbivaatamine\n§ 3 Taotluse läbivaatamise kokkuvõte\n§ 4 Taotluse lahendamine\n4 Hüvitiste maksmine ja kulude hüvitamine ning hüvitamise ulatus\n§ 6 Ravi- ja ravimikulude hüvitamise ulatus\n§ 8 Püsiva töövõimetuse hüvitise maksmise kord\nRT I, 29.12.2010, 83\nVastu võetud 23.12.2010 nr 186\nMäärus kehtestatakse „Abipolitseiniku seaduse” § 38 lõike 12 alusel.\n(1) Määrusega kehtestatakse abipolitseiniku ülesannete täitmise tõttu abipolitseinikule õnnetusjuhtumi või tema suhtes vägivalla kasutamise tagajärjel hukkumise korral makstava ühekordse hüvitise (edaspidi ühekordne hüvitis), püsivalt töövõimetuks jäämise korral makstava hüvitise (edaspidi püsiva töövõimetuse hüvitis) ning sellise kehavigastuse korral, millega kaasneb ajutine töövõime kaotus, makstava ühekordse hüvitise (edaspidi ajutise töövõimetuse hüvitis) ning ravi- ja ravimikulude hüvitamise taotlemise, arvutamise ning maksmise kord ja ulatus.\n(2) Abipolitseiniku ülesannete täitmise tõttu õnnetusjuhtumi või tema suhtes vägivalla kasutamise tagajärjel abipolitseiniku hukkumise või töövõimetuks jäämise asjaolude registreerimine ja uurimine toimub Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 2008. a määruse nr 75 „Tööõnnetuse ja kutsehaigestumise registreerimise, teatamise ja uurimise kord” nõuete kohaselt.\n2. peatükk Taotluse esitamine\n(1) Politsei- ja Piirivalveamet informeerib temale teadaolevaid õigustatud isikuid ühekordse toetuse saamise õigusest alates vastava õiguse tekkimisest.\n(2) Isik, kellel on õigus saada „Abipolitseiniku seaduse” § 38 lõigetes 1, 2 ja 9 ettenähtud hüvitist, esitab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile taotluse hüvitise saamiseks. Taotlus tuleb esitada kuue kuu jooksul arvates abipolitseiniku hukkumise päevast või püsiva töövõimetuse määramise päevast või pärast töövõime ajutist kaotust teenistuskohustuste täitmisele asumise päevast.\n1) püsiva töövõimetuse esmakordse ekspertiisi otsus või töövõime ajutist kaotust tõendav dokument;\n2) surmatõend abipolitseiniku hukkumise korral ja hüvitise saamise õigust tõendav dokument.\n(4) Abipolitseinik, kellel on õigus saada ravi- ja ravimikulude hüvitist, esitab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektorile ravi- ja ravimikulude hüvitamise taotluse, millele on lisatud ravi- ja ravimikulude tasumist tõendavad maksedokumendid. Taotlus tuleb esitada ühe kuu jooksul arvates ravi- või ravimikulusid tõendava dokumendi väljastamise päevast.\n(5) Kui taotlusele ei ole lisatud kõiki vajalikke dokumente või dokumendid on vormistatud puudulikult, teavitab Politsei- ja Piirivalveamet taotluse esitajat sellest kirjalikult ning määrab tähtaja lisadokumentide esitamiseks või puuduste kõrvaldamiseks.\n3. peatükk Taotluse läbivaatamine\n§ 3. Taotluse läbivaatamise kokkuvõte\n(1) Taotluse ja kõigi vajalike dokumentide saamisel koostab Politsei- ja Piirivalveamet 10 tööpäeva jooksul taotluse läbivaatamise kokkuvõtte, millele lisatakse:\n2) raviasutuse ja muud dokumendid, mis tõendavad taotluses esitatud asjaolusid.\n2) taotluse põhjendatuse korral väljamakstava summa arvutus ning viide maksmise alusele.\n§ 4. Taotluse lahendamine\n(1) Taotluse läbivaatamise kokkuvõte on aluseks ühekordse hüvitise ning püsiva või ajutise töövõimetuse hüvitise maksmiseks ning ravi- ja ravimikulude hüvitamiseks.\n(2) Juhul kui Politsei- ja Piirivalveameti eelarvest ei ole võimalik „Abipolitseiniku seaduse” § 38 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud hüvitiste maksmisega kaasnevaid kulusid katta, edastab Politsei- ja Piirivalveamet taotluse ja taotluse läbivaatamise kokkuvõtte ning kokkuvõtte koostamise aluseks olevad dokumendid 10 tööpäeva jooksul arvates kokkuvõtte kinnitamisest Siseministeeriumile läbivaatamiseks ning teavitab sellest taotlejat.\n(3) Siseministeerium vaatab lõikes 2 nimetatud taotluse läbi ja esitab taotluse saabumisele järgnevast päevast arvates 30 kalendripäeva jooksul taotluse raha eraldamiseks Vabariigi Valitsuse reservist vastavalt kehtivale korrale.\n4. peatükk Hüvitiste maksmine ja kulude hüvitamine ning hüvitamise ulatus\n(1) „Abipolitseiniku seaduse” § 38 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud hüvitiste maksmisega kaasnevad kulud kaetakse riigieelarvest Siseministeeriumi valitsemisala eelarve kaudu.\n(2) Ajutise töövõimetuse hüvitis makstakse välja ning ravi- ja ravimikulud hüvitatakse Politsei- ja Piirivalveameti eelarves selleks ette nähtud vahenditest.\n§ 6. Ravi- ja ravimikulude hüvitamise ulatus\nÕnnetusjuhtumi või vägivalla kasutamise tagajärjel kehavigastuse saanud või haigestunud abipolitseiniku ravi- ja ravimikulud hüvitab Politsei- ja Piirivalveamet osas, mida „Ravikindlustuse seaduse” ja selle alusel antud õigusaktide kohaselt ei hüvita Eesti Haigekassa.\n(1) Kui seoses abipolitseiniku hukkumisega taotleb hüvitist mitu õigustatud isikut, jagatakse hüvitise summa nende vahel võrdselt.\n(2) Kui seoses abipolitseiniku hukkumisega on mitu isikut, kellel on õigus hüvitist saada, kuid nad kõik ei ole taotlust esitanud ja taotluse esitamise tähtaeg ei ole veel möödunud, siis tehakse otsus osalise hüvitise maksmise kohta.\n(3) Osalise hüvitise maksmise otsuse kohaselt makstakse taotluse esitanud isikutele esialgu hüvitist kokku kuni kuuekordse politseiametniku madalaimale palgaastmele vastava palgamäära ulatuses.\n(4) Taotluse esitamiseks ettenähtud tähtaja möödumisel tehakse hüvitise maksmise kohta lõplik otsus, mille alusel makstakse taotluse esitajatele välja ülejäänud osa hüvitisest.\n§ 8. Püsiva töövõimetuse hüvitise maksmise kord\n(1) Abipolitseiniku püsiva töövõimetuse hüvitis makstakse välja osade kaupa. Hüvitise osa suurus sõltub Sotsiaalkindlustusameti esmakordse või korduvekspertiisi otsuses määratud püsiva töövõime kaotuse kestusest.\n(2) Hüvitise osa suurus saadakse, kui hüvitise määramise aluseks olev abipolitseiniku vigastuse saamise päeval kehtinud politseiametniku madalaima palgaastme palgamäär korrutatakse töövõimetuse perioodi kuude arvuga.\n(3) Väljamakstavate osade summa ei tohi ületada hüvitise maksimummäära, mis on esmakordse ekspertiisi otsuse alusel määratud.\n(4) Püsiva töövõime kaotusega abipolitseinik on kohustatud korduvekspertiisi otsuse esitama Politsei- ja Piirivalveametile 10 tööpäeva jooksul.\n(5) Kui abipolitseiniku töövõime kaotuse ulatus ja töövõime kaotuse kestus ei muutu korduvekspertiiside otsuste alusel, makstakse püsiva töövõimetusega abipolitseinikule esmakordse ekspertiisi otsuse alusel arvutatud osamakset edasi.\n(6) Kui abipolitseinikule korduvekspertiisiga püsivat töövõime kaotust ei määrata, siis hüvitist edasi ei maksta.\n(7) Kui abipolitseiniku püsiva töövõime kaotuse ulatus korduvekspertiisiga muutub, lähtutakse hüvitise edasisel maksmisel korduvekspertiisiga määratud püsiva töövõime kaotuse ulatusele vastavast hüvitise määrast.\n(8) Kui abipolitseiniku püsiva töövõime kaotuse kestus korduvekspertiisiga muutub, arvestatakse hüvitise osa ümber vastavalt töövõimetuse perioodi kuude arvule.\n(9) Kui Sotsiaalkindlustusameti poolt korduvekspertiisil määratud püsiva töövõime kaotuse periood algab esmakordsele ekspertiisile järgneval kalendriaastal, korrigeeritakse hüvitise arvutamise aluseks olevat politseiametniku madalaima palgaastme palgamäära selle aasta tarbijahinnaindeksiga, mil algas esmakordse ekspertiisi alusel püsiv töövõime kaotus.\n(10) Kui korduvekspertiisiga määratud töövõime kaotuse periood algab hiljem kui lõikes 9 sätestatu, korrigeeritakse hüvitise arvutamise aluseks olevat politseiametniku madalaima palgaastme palgamäära tarbijahinnaindeksiga alates püsiva töövõime kaotuse esmakordse määramise aastast kuni viimasele korduvekspertiisile eelneva aastani.


Täna tundsin hoolimata jahedast ilmast, et ma pean õues olema. Kuidagi kohe raske oli toas olla ja hirmsasti kiskus õue. Ja niimoodi ma haarasin kaasa "Õpime koos" podcasti episoodi seksuaalkasvatusest ja läksin rohima (õnneks siin seda rohimispõldu ikka jätkub). Ja siis ma rohisin kuni mul lihtsalt hakkasid sõrmed külmetama! Täitsa lõpp! Ja mul olid ju aiakindad käes! Igatahes pidin tõdema, et kevad ei tähenda igapäevaselt vähemalt 15 soojakraadi.\nJalumata ma täna ei läinud, pigem olen siin erinevaid huvitavate inimestega saateid vaadanud Youtubeist ja tänanud Youtubei, et ta olemas on ja nii lihtsasti igast asju vaadata lubab. Vaatamist alustasin Anu Saagimi saatest "Hommikusöök staariga", kus oli eelmisel suvel külas Lea Dali Lion, mida ma polnudki vaadanud. Või noh, õigemini oli Anu Saagim Leal külas. Nii armas ja ehe ja kõnetav vaatamine oli. Minu meelest olid nad nii lahedalt erinevad ja see kontrast andis veel lisanüansi juurde Lea sundimatule olemusele ja tarkustele. Sealt edasi viis Youtube mind "Puuduta mind" saadeteni, mida ma polegi vist mitte kunagi vaadanud. Tõeline triit, kui tahaks põnevaid vaateid ja teooriaid ja kogemusi kuulda ja kohati üllatuda, pidevalt imestuda ja vahel ka samastuda. Ja märgin siinkohal ära, et mind huvitab kõik! Ka teadussaated! Mind huvitab ja rõõmustab see kui palju erinevaid vaatenurki maailmas on! See on võimas ja põnev ja vahel on tunne, et tahaks kõike teada ja nii raske on valida, mida lähemalt uurida, vaadata, jagada. Elupõlise õpilase väljakutsed.\nÜlikooliga on ka nii, et ma tunnen nagu oleks just keskkooli lõpetanud ja nüüd on kogu maailm valla. Ainult et nüüd ma juba tunnen end piisavalt ja mõistan natuke rohkem oma tugevusi. Mis ei tähenda, et ma poleks endiselt oma suurte roosade prillidega ja ei näeks potentsiaali kõikides erialades. Okei, mitte kõikides. Aga ka kõige jaburamate erialade puhul tekib tunne, et - aga miks mitte! Väljakutsed mulle meeldivad ju! Noh, ma jään siiski lootma oma mõningasele elukogemusele iseendaga, mis juhatab mind siiski ahvatlustest selle parima suunani. (pluss, aega on veel neid imelikke asju ka ju õppida edaspidi :D)\nSuhkru- ja gluteenivabadusega on peaaegu hästi - tellisime täna aasia toitu ja kala oli kahjuks taignas. Aga ma eemaldasin seda nii kuis jaksasin. Lisaks oli kaste kahtlaselt magus. Aga ma tuginesin taas soolase toidu teooriale - selle puhul vähemalt soolases toidus sisalduv kogemata-suhkur ei lähe arvesse.\nHead ööd. Ma suutsin tänase postituse taas öösse jätta.\nPildil mina ja loomakaardid. Esoteerika ilmestamiseks. Foto: Õde Britt


JÕGIOJA Ehitusfüüsika KB OÜ\nHOONE AASTANE SOOJATARVE\nHoone aastase soojavajaduse arvutustulemuste alusel anname ülevaate küttekulude struktuurist olenevalt üksikute piirdetarindite soojapidavusest, õhuvahetusest, olmesoojast (inimesed, kodumasinad, valgustus) kui ka päikesepaiste mõjust hoone soojabilansile.\nArvutustulemuste analüüs võimaldab leida hoone soojatarbe vähendamiseks vajalikke meetmeid. Näiteks milliseid välispiirdeid tuleks eelisjärjekorras lisasoojustada, kui suurt soojaenergia kokkuhoidu annab akende vahetamine, kuivõrd mõjutab küttekulusid õhuvahetus.\nTARINDISÕLMEDE TEMPERATUURIVÄLJADE JA NIISKUSREZIIMI ARVUTUSED\nTarindisõlme temperatuurivälja arvutustulemuse alusel anname hinnangu sõlme soojustehnilisele lahendusele. Selgitame välja “külmasildade” olemasolu ja sõlme soojapidavuse.\nPiirdetarindi niiskusreziimi arvutustulemuste alusel hindame veeauru kondenseerumise ohtu piirdes ja vajaduse korral anname soovitusi tarindisõlme lahenduse täiustamiseks – parandamiseks.\nMAJANDUSLIKULT OTSTARBEKOHANE SOOJUSTUS !\nArvutustulemuste alusel hindame ja teeme ettepaneku nii uute projekteeritavate hoonete piirdetarindite valikuks kui ka olemasolevate hoonete täiendava soojustuse majanduslikult põhjendatud variantide kohta, arvestades ehitus- ja küttekulusid ning kapitalmahutuste tasuvusaega.


President külastab väikesaari\n08:37 25.07.2017 (Uuendatud 10:00 25.07.2017) lühendatud link\nPresident Kersti Kaljulaid külastab esmaspäevast kolmapäevani Ruhnut, Abrukat ja Vilsandit\nTALLINN, 25. juuli — Sputnik. Ruhnus külastas president esmaspäeval sadamat, Korsi ja Liise talusid, Ruhnu kirikuid, tuletorni, sadamakohvikut "Yljes" ning kohtus külaelanike ja ruhnurootslaste seltsiga, teatas presidendi kantselei.\nPeaminister jätkab väikesaarte ringreisiga >>\nAbrukal külastab president Kaljulaid teisipäeval saare sadamat, raamatukogu, päästemaja ja looduskaitsealust salulehtmetsa. Riigipea külastab ka kalmistut, asetab küünlad Jüri ja Salme Tuuliku kalmule ning istutab Abruka seltsimaja lähedusse pärna. Pärast Abrukalt naasmist matkab president Saaremaal Viidumäe looduskaitsealal.\nVäikesaari toetatakse 638 000 euroga >>\n© Фото : Николай Шарубин\nPeaminister jätkab väikesaarte ringreisiga\nEnne visiiti Vilsandile külastab riigipea kolmapäeval Kihelkonna Rahvamaja ning kohtub kohaliku rahvaga. Vilsandil külastab president Mändre loodustuba, tutvub Vilsandi pääste-, teehooldus- ja põllumajandustehnikaga ja külastab ka Vilsandi tuletorni.\nPeaminister Ratas külastas Peaminister Ratas külastas Kihnu saart ja Manilaidu >>\nPeaminister jätkab ka väikesaarte ringreisiga, vahendas Sputnik Eesti eile. Ta külastas ka Ruhnu saart, Abrukat ning Vilsandi saart. Eile väisas peaminister Kihnu saart ja Manilaidu. Kihnu ja Manija saarte külastus on osa suuremast peaministri väikesaarte ringreisist tutvumaks kohalike eluoludega ja arutamaks lahendamist ootavaid küsimusi. Väikesaarte ringreis jätkub augustis.\nRiigihalduse minister Jaak Aab kinnitas tänavuse väikesaarte programmist toetuse saajate nimekirja, programmi kuuluvad 12 saart, vahendas Sputnik Eesti möödunud nädalal.\nVäikesaarte programmi kuuluvad 12 saart — Naissaar, Prangli, Aegna, Osmussaar, Vormsi, Kihnu, Manija, Kesselaid, Vilsandi, Ruhnu, Abruka ja Piirissaar.\nväikesaar, ringsõit, Kersti Kaljulaid, Ruhnu, Eesti, Saaremaa


Rattureile turvalisemad ristmikud | Tallinn Bicycle Week\nTallinn Bicycle Week • 19. juuni, 2014\nRattureile turvalisemad ristmikud\nAmeerika linnaplaneerija Nick Falbo pakub välja lahenduse ristmike rattureile turvalisemaks muutmiseks.\nGeorge Masoni Ülikooli transpordilahenduste konkursile "Outside the Box" esitatud töö näitab võimalusi, kuidas ristmikel, kus paratamatult ristuvad erinevate liiklejate teed ning tekivad kergesti ohuolukorrad, planeeringuliste võtetega liiklust ohutumaks muuta. Eraldatud rattatee, ratturite ja autode erinevale stoppjoonele peatamine ning nihutatud fooritsüklid on vaid osa arsenalist, mis lubab suuremat turvalisust. Nick Falbo ↗ on Jalakäijate ja Rattaprofessionaalide Ühenduse ↗ liige.\nTöö fookuses on üks ristmike põhilisema kitsaskoha – tüüpilise ristmiku puhul ei märka parempöördele minevad autojuhid nende vaatevälja pimedasse nurka jäävaid rattureid ning terav ristumisnurk võib tähendada ratturi 'servasõitmist' – lahendamine. Selleks seatakse fooritule taga peatuvad ratturid autodest ettepoole (muutes ootavad ratturid autole nähtavaks) ning nihutatakse ratturite ja parempööret tegevate autode kohtumispunkti nii palju edasi, et autod jõuaksid ristumispunkti alles pöörde lõppfaasis, kus 90° teede ristumisnurk tagab autojuhile parema vaatevälja rattatee suunas.\nVaata allpool lisatud videot ning loe projektist, lahendatavatest probleemidest ja kaasnevatest kitsaskohtadest detailsemalt lehel protectedintersections.com ↗ Lehelt leiab ka põhjaliku seotud artiklite viidete kogu ning näited prototüüplahendustest.


ETIS - Tehnikateadlased Maarja Grossberg ning Jüri Krustok said riigi aastapreemia: uute 2D ja 3D mitmikpooljuhtide optiline spektroskoopia\nTehnikateadlased Maarja Grossberg ning Jüri Krustok said riigi aastapreemia: uute 2D ja 3D mitmikpooljuhtide optiline spektroskoopia\n11.02.2021 Krõõt Nõges\nMaarja Grossberg selgitas: „Uurime igapäevaselt uute, eelkõige päikeseenergeetika rakendustele suunatud materjalide optilisi ja elektrilisi omadusi, mis määravad nende materjalide sobivuse ja võimekuse nendeks rakendusteks. Nende materjalide seas on keskkonnasõbralikud ühendpooljuhtmaterjalid ning uue põlvkonna väga eriliste omadustega kahedimensionaalsed grafeenilaadsed materjalid. Viimased koosnevad vaid üksikutest aatomkihtidest.“\nTeda täiendas Jüri Krustok lisades: „Meie uuringud on andnud väärtusliku informatsiooni uute materjalide fundamentaalsete omaduste kohta, aidates kaasa uute tehnoloogiate arendamisele nende materjalide baasil.“\nOma teadustöös uurivad laureaadid keskkonnasõbralike ühendpooljuhtmaterjalide võimekust muundada valgusenergiat elektrienergiaks, kasutades selleks erinevaid optilise spektroskoopia meetodeid. Pooljuhtmaterjalide omadused on paljuski määratud neis sisalduvate defektidega ja just nende kindlakstegemisele ja nende mõju uurimisele on laureaadid pühendunud. Uuringute käigus on edasi arendatud nii traditsioonilist ühendpooljuhtmaterjalide füüsikat kui ka välja pakutud mitmeid uusi materjale tuleviku optoelektroonikale.\nProfessor Maarja Grossberg on Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi optoelektroonsete materjalide füüsika teaduslabori juhataja, kes pälvis eelmisel aastal maineka L’Oréal Baltic - UNESCO programmi „Naised teaduses“ stipendiumi.\nTema uurimistöö teemadeks on pooljuhtide füüsika, pooljuhtmaterjalide defektstruktuuri uuringud ning päikeseelemendid. Grossberg on ka Eesti noorte teaduste akadeemia asutajaliige, tema doktortööd juhendas just Jüri Krustok.\nJüri Krustok on loodusteaduskonna küberneetika instituudi professor, kes on saanud 1998. a riigi aastapreemia tehnikateaduste valdkonnas kollektiivi liikmena: “Pooljuhtmaterjalid päikeseenergeetikale ja optoelektroonikale”. Tema uurimistöö teemaks on pooljuhtide füüsika.\nGrossberg ning Krustok said aastapreemia eelmise nelja aasta jooksul, s.o 2017–2020 valminud ja avaldatud parimate teadustööde eest vastavalt Riigi teaduspreemiate põhimäärusele.