Milliseid alkohoolseid jooke on võimalik 2. tüüpi diabeediga?\nStart Page Milliseid alkohoolseid jooke on võimalik 2. tüüpi diabeediga?\nRegistreerimisnumber: Ravimi kaubanduslik nimetus: Trental ® Rahvusvaheline mittekaubanduslik nimetus (INN): pentoksüfülliin. Annustamisvorm: kontsentraat.Samuti on võimalik välja arendada mis tahes tüüpi Kõige sagedamini täheldatakse seda seisundit diabeediga Kui külmavärinad ei saa alkohoolseid jooke.Aga likööridest ja tinktuuridest tuleb täielikult loobuda. Lubatud alkohoolseid jooke võib juua ainult nendes annustes, mis on lepitud arstiga kokku lepitud. Madala alkohoolse joogi puhul peetakse vastuvõetavat annust keskmiselt 200-250 ml. Alkoholid tavaliselt ei mõjuta diabeediga patsiendi kehast, kui portsjonite maht ei ületa 50-100.Pritsiva vedeliku mahu tuleks suurendada 2-2,5 liitrini. Igapäevase toidu mass peaks olema umbes 3 kg ja toodete energiasisaldus 2500-2700 kcal. Vedeliku tarbimine.Jätkusuutliku arengu saavutamiseks tuleb võtta poliitiline eesmärk vähendada ebavõrdsust nii tervises kui ka ühiskonnas tervikuna, leitakse täna, 2. aprillil.\nKindlasti tuleks vältida alkohoolseid jooke. Õlu sisaldab rohkelt Testi enda 2. tüüpi diabeeti Sarnane uuring on II tüüpi diabeediga haigete hulgas.Lisaks alkohoolsete jookide sortide ja portsjonite piiramisele on suveniiride ajal ka teisi reegleid diabeediga inimestele. Siin on peamised: leiva üksuste.Teine võimalik põhjus, Naised ja sagedamini tüdrukud järgivad uut tüüpi igat liiki toitude retsepte, Ärge mingil juhul alkohoolseid jooke.Longanit võib külmikus hoida 2-3 päeva toatemperatuuril või 5-7 päeva. Longan'i kasulikud omadused (lama yayah) Longaniks sisaldab palju vitamiine.Suurel glükoosil on kahjulik mõju veresoontele, aidates kaasa ateroskleroosi arengule, mis põhjustab insuldi, südameatakke ja muid tõsiseid tüsistusi, vähendades oluliselt diabeetikute kvaliteeti ja pikaealisust. Selles artiklis me räägime sellest, et võite süüa 2. tüüpi diabeediga ja milliseid tooteid peaks hoiduma.\nSelleks et oleks võimalik riike rohkem kangeid alkohoolseid jooke ja rohkem ning teatud tüüpi haigus- ja sünnitushüvitiste.Vahepeal on kirjandusest võimalik leida haiguse veel üks haigus vastavalt Lisaks sõltuvad teatud tüüpi neuropaatia sümptomite levimusest.2 REKLAAM. Sööma! Reklaamitoimetus tel 6670 105 reklaam@aripaev.ee. 26. aprill 2017. CompuCash on SÖÖMA! messil! Leia meid Horeca Service’iga samast telgist.2. tüüpi diabeet on tõenäoliselt aju, neerude, südame, visuaalse analüsaatori, alajäsemete veresoonte veresoonte tüsistuste tekkeks. Alkoholi tarbimine põhjustab ka selliste tingimuste arengut. Võib järeldada, et alkoholi ei tohi kasutada diabeedi taustal, kuna see kiirendab angiopathiate esinemist.Etanool on glükoosi ainevahetuse kõrvalprodukt, mistõttu on küsimus selles, kas alkoholi võib kasutada 1. Tüüpi ja 2. Tüüpi diabeedi korral.\n-> Sanatorium Essentuki lastele diabeetikutele\nSeetõttu on mead üks enim iidseid alkohoolseid jooke Joogi jootmiseks tuleb see 2-3 kuuks panna ja kasulikud ained vallanduvad nii palju kui võimalik.Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications and get them in front of Issuu’s.Kokku on toetuste eelarve tänavu 4,2 samuti kõrge diabeediriskiga lastel II tüüpi Minister Riina Sikkuti sõnul aitab see muudatus paljusid diabeediga.See on vere keemiline-toksikoloogiline uuring, mis on ette nähtud narkootikumide või alkoholijoobeste tuvastamiseks. Tema abiga saate määrata mürgitüüpe, mis põhjustasid rasket mürgistust, näiteks kui patsient ei suuda selgitada, milliseid ravimeid või alkohoolseid jooke ta kasutab.Kahjulike ainete eemaldamiseks kehast valmistage jõhvika lehti, kuna see tööriist omab diureetilist toimet. Ärge mingil juhul alkohoolseid jooke, mis aitavad kaasa veresoonte laienemisele ja kõrgele vererõhule. Pärast seda halveneb patsiendi üldine heaolu, ilmnevad lihaste nõrkus ja pearinglus.\nEtanool on glükoosi ainevahetuse kõrvalprodukt, mistõttu on küsimus selles, kas alkoholi võib kasutada 1. Tüüpi ja 2. Tüüpi diabeedi korral.Võimalik on märkega võitlemine, see on vajalik. Soovi ei piisa, vajate püsivust, Kaks juhtumit jalgade liigeste paistetusest, remissioon 1-2 nädala pärast.ja on ei et kui oli ta ka see ning mis aga ma oma siis või nii seda selle kes nagu kuid tema pole veel kas mida välja juba võib vaid nad mitte kõik ole nende.Eriti on see võimalik just Veresooned ahenevad ligi 20% ja 2. , et haige püüaks vältida kusihapet sisaldavaid toiduaineid ja alkohoolseid jooke.milliseid ravimeid või alkohoolseid jooke ta kasutab. Võimalik on 1 või 2 kristallilise aine mis võimaldab täpsemalt analüüsida diabeediga.\n4 AJAKAVA. Sööma! Reklaamitoimetus tel 667 0105 reklaam@aripaev.ee. 26. aprill 2017. Eesti Toidumess – Sööma! toimumise aeg ja koht Reedel ja laupäeval, 5.–6. mail 2017 kell 11–18.Sellest artiklist õpitakse: milliseid meditsiinilisi toimeid venotoonilised on varikoossed jalad, näited nende kasutamisest. Millised ravimid on kõige tõhusamad.Milliseid tooteid ei saa kehakaalu alt ära süüa - nimekiri. Tahaks kaalust alla võtta, vähendavad tüdrukud portsjonite arvu, kuid ei kõrvalda toitu sisaldavat.2. tüüpi diabeet on haigus, Selles artiklis me räägime sellest, et võite süüa 2. tüüpi diabeediga ja milliseid tooteid peaks hoiduma.Elementide näitajate järgi on võimalik diagnoosida kogu organismi ja seetõttu peate alguses urineerima tualettruumi ja seejärel täitma mahuti.\n-> Online-kauplus diabeetik\nUurime pankrease põhifunktsioone, rolli inimkehas ja suhteid teiste organitega. Pankrease haiguse sümptomid, sümptomid, diagnostilised meetodid.Alajäsemete neuropaatia on kollektiivne mõiste, mis tähendab, et jalgade perifeerses närvisüsteemis esineb probleeme. Kollektiivne, kuna termin ei kajasta mitte.Tuvastage oma või mõne lähedase sõltuvuse ja õppige, kuidas sellega toime tulla.Käesolevas artiklis käsitletakse seda, kas alkohoolseid jooke saab juua insuliinisõltumatu haigusvormi puhul. 2. tüüpi diabeedi tunnused.Küsimus: viimase kahe kuu jooksul on temperatuuri 37-37,2, mis ilmub ennast õhtul (hommikul 35,8-36,2), millega kaasneb unisus, külmavärinad, palavik, väsimus kuni hüpnagoogiliste hallutsinatsioonide ja mäluhoogude all, köha koos limaskestade, valu ja lihaste krampide eritumine.\nMilliseid alkohoolseid jooke on võimalik 2. tüüpi diabeediga?:\nDiabeedi korral paranevad haavad aeglaselt.\nMis maitsetaimi saab suhkurtõvega valmistada?\nKas glükoosi võib asendada vere suhkruga?\nDiabeetiline suu näeb välja\nDiabeedi tunnused täiskasvanud meestel | Diabeediretseptid kodus


Niilo: aeg taastada kvaliteetse käsitööjuustu tootmine Eestis - Põllumajandusuudised\nNiilo: aeg taastada kvaliteetse käsitööjuustu tootmine Eestis\nEesti Piimakäitlemistalude Liidu liikmed kogunesid aastalõpu-kokkusaamisele, kus otsustati, et tuleb taastada kõvade ja poolkõvade kvaliteetjuustude tegemise traditsioon.\n„Aastatega kogunenud kogemused ja kontaktid välismaiste meistritega annavad hea võimaluse kvaliteedilatti oluliselt kergitada,“ ütles Piimakäitlemistalude Liidu juhatuse esimees ja Nopri talu peremees Tiit Niilo. „Soovime, et talumeiereide suund oleks kõrge kvaliteediga maitsvad käsitööjuustud.“ Niilo sõnul soovib järjest rohkem tarbijaid soodsa kõhutäie asemel hõrku maitseelamust ning traditsioonilisel moel valminud käsitööjuustude eest ollakse valmis maksma kõrgemat hinda kui masstoodangu eest.\nSeni on talumeiereid valmistanud peamiselt jogurtit, kohupiima, kohupiimakreemi ja toorjuustu. Tänaseks on talumeiereide valikus ca 30 erinevat talujuustu. „Tarbijate üha kasvav toiduteadlikkus ja meiereide aastatega kogunenud teadmised võimaldavad lähiaastatel poolkõvade ja kõvade kvaliteetjuustude valikut märkimisväärselt kasvatada. Enamik neist saaksid kanda mahemärki,“ lisas Niilo.\nLiidust: Eesti Piimakäitlemistalude Liidu põhitegevus alates 1999. aastast on olnud just liikmete koolitus nii Eestis kui ka välismaiste õppreiside abil. Toetust on selleks taotletud peamiselt Eesti riigi makstava turuarendustoetuse kaudu. Eesti Piimakäitlemistalude Liidus on 19 liiget, neist 12 on mahetalud ja 8 kitsekasvatajad.


Kuidas muuta oma 100% IKEA toa kujundus välja nagu 100% IKEA toa kujundus\nKui IKEA vestluses ringi visatakse, on üsna naljakas, et esimene asi, mis pähe tuleb, pole tingimata mööbel. See võib olla lihapallid või võib-olla pilt sellest mehe naljakast kontuurist, mis täiendab sõnatuid suundi. Sa tead täpselt, millist kutti ma kirjeldan, IKEA juhiste järgi väike kutt. Jah, tema.\nKuid, välja arvatud antics, tekitab IKEA kõige sagedamini negatiivsete mõtete laine. IKEA on nii odav. Ma pean kõik ise ehitama? Ainus vaip, mis neil on, on see tobe kunstlambast nahk, mis on käterätiku suurune. Kuigi kõik need mõtted võivad kehtida, luban teile, et viimasel ajal on sini-kollases laos asjad muutunud. IKEA kuulis meie kriitikat ja lisas menüüsse mõned asjad, mis võivad iga sisustuseksperdi petta.\nJa OK, võib-olla on IKEA monopoleerinud odava kodumööbli tootmise maailma, kuid see on hea asi meie jaoks, kellel on kitsas eelarve. Selles pole midagi valet. Me kõik armastame salaja 9-dollarist vannimatti. Nagu öeldud, olen siin, et öelda teile, et ka kodu sisustamine suuremate IKEA tükkidega pole häbiväärne.\nIse kolisin hiljuti ja praktiliselt ostetud kõik minu kodukaunistustest Brooklyni IKEA-s. Ma arvasin, et kolin tõenäoliselt järgmise kolme aasta jooksul Los Angelesse või Euroopasse, miks peaksin siis veel investeerima Eamesi tooli või muudesse ränkadesse, kuid rämpsatesse keskaegsetesse moodsatesse tükkidesse?\nMinu NESTTUN voodiraam a kõrval GLADOM kandikulaud.\nMa ilmusin Rootsi disainimajja, pidamata silmas tegelikku suunda ega isegi mõõtmisi. (Mul juhtus õnne lihtsalt selle silmaga silmitsemisega, kuid ärge öelge seda oma emale. Ta oleks väga pettunud, et ma ei lõhkunud eelmisel suvel mulle antud mõõdulinti.) Peale selle mööblist ostsin kõik oma kööginõud, taimed, valgustid, aknakatted ja riiulid ühes mine. Ma arvan, et kõndisin isegi toiduõliga välja. Pärast ülesande täitmist, mis oleks enamikul meelepärane - veeta päev IKEA-s -, on siin minu näpunäited kogu oma kodu sisustamiseks koos oma sõpradega, kellest pole targemat:\n1. Mine minimaalseks\nMinimalism on mängu nimi IKEA-s valikuid tehes - kui te ei soovi, et teie esemed näeksid välja nagu IKEA. Teatud kujunduselementide osas on IKEA-l väga selge puudutus. Näiteks on paljudel nende valgustitel selline lillelise välimusega kuju. See oleks surnud kingitus. Teisalt, kui ostate kõige lihtsama põrandalambi, võib see olla ükskõik kust. Sirvides kõlasid mulle kõige rohkem heledad puidutükid. Lisasin oma kärule puidust kirjutuslaua, kaks puidust taburetti ja puitraamiga ümmarguse peegli, lisaks lihtsa valge kummut ja riidekapi. (Minu uus koht ei tulnud kapiga, väga New York City.) Miski pole liiga vali ega disaini edasiviiv.\nSee on a VILTO riiuliseade nurgas.\n2. Ole valiv\nMe kõik teame, et üks laud on umbes 10 dollarit. Jah, ärge võtke seda, kui te ei soovi, et teie maja IKEA karjuks. IKEA-välise väljanägemise saate meisterdada ainult siis, kui valite välja mitte nii peavoolu tükid, need, millel on kõrgemad hinnad. Näiteks ostsin väikese kuldse aluse, mida mõned pidaksid segaduseks. Kuid seda nähes ei saanud ma elada ilma selle kuldse peegelduseta oma väikeste ehtekausside all. Ma ei liikunud, kuigi see oli umbes 20 dollarit.\n3. Mõelda väljaspool kasti\nOlge natuke loominguline, kuidas asju kasutada. Näiteks ostsin laua, mis toimiks minu söögilauana. Minu ühe magamistoaga korter on avar, kuid olgem tõelised, ma ei saa lubada ühe tolli ruumi väärkasutamist. Mind köitis selle laua nõtke ja pikk kuju. Kõik muud lauad olid nelinurksed ja neelasid kindlasti mu pisikese elutoa tervelt alla.\nMinu LISABO kirjutuslaud-pööratud-söögilaud.\n4. Lisage loomulikke aktsente\nEnamik IKEA asju kipuvad olema valmistatud plastikust või poolkvaliteetsest puidust. Kuid kui olete poodlemise ajal rahulik, siis märkate, et IKEA on loomulikumale küljele lisanud mitu toodet. Need asjad - enamasti kootud korvid - ei tundu nii masstoodanguna, mistõttu näivad need veidi luksuslikumad kui teie keskmine IKEA ese. Ostsin paari, mis muudab mu kodu palju ilmalikumaks - vähemalt ma arvan, et nad näevad seda välja. Viska kootud vaip maha, pange nurka IKEA peopesa ja bam, teil on linna pühamu pool meie sõprade toodete maksumust Viienda avenüü kauplustes. Ja jah, IKEA-s on elusaid taimi! Taimede ostmine on hea investeering teie tervisesse ja õnnesse (kuigi isiklikult näivad kõik minu taimed nii kiiresti surevat). See on hästi kulutatud raha ja kes oskab öelda 3 dollari suurusele aloe verale\nPärast surutud puidust raskete pakkide koju tassimist jääb üle vaid välja mõelda, kes selle väikese kuttu reaalses montaažijuhendis asendama hakkab. See pole kindlasti mina.\nTaimed pole kunagi halb mõte. Sama ka BILLY raamatukapp.


GDPRi esimene aasta: palju õppimist ja 56 miljoni euro eest trahve - Hedman\nArticles > Andmekaitse > GDPRi esimene aasta: palju õppimist ja 56 miljoni euro eest trahve\nGDPRi esimene aasta: palju õppimist ja 56 miljoni euro eest trahve\nVõib öelda, et uue isikuandmete kaitse määrusega (IKÜM) kaasnenud paradigma muutusega algas uus ajastu andmekaitse ja privaatsuse mõtestamisel digitaalmaailmas, kuid esimene üleminekuaasta on olnud eelkõige õppimiseks.\nAndmekaitsereeglitega kohandumiseks on organisatsioonid pidanud kõigepealt selgeks tegema, millised andmed nende omanduses on ning mida nendega täpselt tehakse.\nInnovatiivsemad on taibanud, et selle läbi loovad nad organisatsioonis uut väärtust, kuna korralik andmehaldus ning terviklik pilt annavad võimaluse teha otsuseid ja juhtida protsesse palju efektiivsemalt. Korrastatud ja analüüsitud andmed annavad tõuke kasvuks ja innovatsiooniks.\nSamuti võib öelda, et IKÜM-ist on saanud andmekaitsestandard, kuna mitmed riigid väljaspool Euroopa Liitu on juba rakendanud või on välja töötamas regulatsioone, mis peegeldavad IKÜM-i põhimõtteid.\nNende seas on aktiivsed olnud näiteks Brasiilia, Hiina, India, Jaapan, Lõuna-Korea ning California osariik. Piirideta digitaalajastul on see tendents vägagi tervitatav saavutamaks ühine globaalne arusaam privaatsusest.\nLisaks on IKÜM oluliselt suurendanud vajadust andmekaitse ja privaatsuse ekspertide järele, kusjuures Euroopa Liidus on määratud juba pool miljonit andmekaitsespetsialisti. Teema puudutab mitte ainult tehnoloogiainimesi või juriste, vaid ka turundajaid, õpetajaid, riigiametnikke, sekretäre – tegelikult võib öelda, et tänapäeval on raske leida ametit, kus andmekaitse- ja infoturbereeglitega tuttav ei peaks olema.\nMuutus tekib aga ärikultuuris ning peab saama alguse juhtimistasandilt. Sellest hetkest kui andmekaitsemure väljub IT toast, algab ka muutus. Ideaalis võiks kliendi privaatsuse kaitse olla algpunktiks kõigile äriprotsessidele – seda toetab ka IKÜM-is ette nähtud nn privacy by design kohustus.\nKui rääkida numbritest, siis on aasta jooksul Euroopa Majanduspiirkonnas tegeletud üle 200 000 juhtumiga, millest enamus olid isikute kaebused ning väiksem osa rikkumisteated. Kokku on trahve määratud ligi 56 miljoni euro eest 91-le ettevõttele, millest küll 50 miljonit moodustab Prantsusmaa andmekaitseasutuse määratud trahv Google’le. Ei saa öelda, et need numbrid oleksid suured või väikesed, kuid saab öelda, et on antud aega atra seada.\nAasta möödudes oleme ennast sisse seadnud ning suure pildi ette loonud – nüüd jääb üle oodata rohkem juhendeid, uusi kohtulahendeid ning sealhulgas ka trahve, mis aitaksid määruse halle alasid selgitada. Mitte kaugel pole ka e-privaatsuse määruse jõustumine, mis reguleerib isikuandmete kaitset elektroonilise side valdkonnas ning loob sealhulgas ka uued reeglid küpsiste kasutamisele.\nKuigi regulatsioon antud valdkonnas on kindlasti hädavajalik, võiks ideaalis laiemalt levida arusaam, et IKÜM-i põhimõtted ja kaasnevad kohustused ei ole vaid koormaks. Selle taga peitub palju laiemalt võti kultuurimuutusele, mis tagaks turvalisuse digimaailmas, suurema usalduse kliendiga ning vahendid innovatsiooniks.\nTeaduse rahastamise leping ei olnud kuidagi siduv, pigem oli tegu sümboolse sammuga\nKas andmekaitse näitab oma hambaid?


Kommentaarid - Henn Põlluaas: kas eesti keelega varsti üldse arsti juurde, poodi või mujale asja on? Vasakvalitsus käivitab hiiliva sundvenestusprogrammi - Eesti Päevaleht\nHenn Põlluaas: kas eesti keelega varsti üldse arsti juurde, poodi või mujale asja on? Vasakvalitsus käivitab hiiliva sundvenestusprogrammi - kommentaare 1-20\nValimised lähenemas, nüüd vehitakse järjest hoogsamalt vene kaardiga.\nViimasel ajal on põhiline inlise keele valdamine. Kui sellel lisandub veel vene keel on juba väga hästi. Eesti keelt läheb üha vähem vaja.\nkeegi: Oh jah, paljud ei saagi mitmekeelsuse õppe kaudu enam millestki aru, ja minagi olen seesugune.\n- Mitmekeelne haridus on vähestele võimekatele kasulik.\n- Enamus kannatab, ka nonde venelaste hulgas.\nEesti keelt läheb üha vähem vaja. Isegi nõuka ajal ei olnud eesti keel taandatud sellisesse köögi keele staatusesse nagu praegu.\nkeegi: Nõukogude ajal ei saanudki eesti keel "isegi köögikeeleks" muutuda.\n- Eestlased ei olnud Venemaa sees hääbuv väikerahvus, kes häbenes oma keelt.\n- Seda enam, et okupatsioni ajal olid eestlased uhked oma rahvuse üle.\n- Mõistagi oli ka keel kõrgtasemel kasutuses.\n- Nüüd tõesti on oht mitmekeelsuse inglise ja vene s.ta sisse uppuda.\naga meie "ärimehed", kes on põhiliselt reformijüngrid, ju kogu aeg nõuavad sissetoodava tööjõu kvoodi suurendamist. Laske aga reform võimule, siis oma kilekotikassa täitmiseks saate sellised kvoodid, et paari aastaga on riik venestunud.\nkunagi okupandide sundvenestamist ja nüüd, siis Eesti vabariigi ajal peame seda jälle kartma, aga kui natukene mõelda, siis on paljud okupantide käsilased siiamaani võimul.\nAas ja klandorf on nr 1 venestajad ja eestis vankade ja muulaste upitajad. Mõlemad tuleb ruttu minema lüüa ja oma Zuzuzud ja Kõlvartid kaasa anda Tallinn peab kuuluma eestlastele ja seda suudab teha ehk ainult ekre RE ja KE koos SOTSIDE ja ISAMAA reeturitega on oma müüdavust juba näidanud.\nKõige suuremad venestajad,\non ikka olnud valitsused, eriti reffivalitsus sotside ja resbuplikaga, aga suure panuse on teinud ka kesikud ja jälle sotsid ja republika lurjused.\nkõigepealt õpi eesti keel selgeks, lapsuke\nVene häälte püüdmine keelejampsiga on suht lootusetu üritus. Venelased ei ole keele koha pealt nii tundlikud vaid eelistavad seda erakonda kes kõvemini kremmeldab.\n"Esiteks ei saada seda selgeks..."\nMiks ei saada, kas on õpilased nii lollid või õpetajad nii kehvad?\n"Miks ei saada, kas on õpilased nii lollid või õpetajad nii kehvad?"\nMa ei tea. Kirjeldan lihtsalt olukorda. Võib-olla on põhjus praktilise vajaduse puudumine. Noored õpivad tänapäeval Saksamaal, Rootsis, Soomes. Venemaal ei käida. Milleks siis vene keel? See on noorte jaoks kasutu ja ebahuvitav.\nKarvaste jalgadega Piret, sai ju öeldud, et mine leota oma tselluliiti vees ja võta vähem sõna.\nvõimul on ju uusjuunikommunistid, sotsid ja kesikud ning nende puudel I, see tähendab, et Eesti rahvusriigi vaenlased, reeturid kelle koht on...\nKa Tartus Mõmmiku lasteaias tehti kahepoolne kümblus. Eestlasi sinna eriti ei leitud. Mujal maailmas omandavad immigrantide järeltulijad ikka kohaliku keele. Keelekümblus võib olla, vaid ikka riigikeelne.\nPooltõed ja lausvale\nVastused ja veel 42 tola, võtke teadmiseks, et Tartus on Treffneri, Härma, Poska, Petersoni ja Tamme gümnaasium. Kokku 5.\nJa Annelinna gümnaasium, mis on keelekümbluskool.Kokku 1. Puškini kool on venekeelne põhikool.\nPooltõed ja lausvale - Põlluaas ees ja muud pärdikud järel\n"Ja Annelinna gümnaasium, mis on keelekümbluskool."\nÜks meie vehklejatest lõpetas selle kooli. Praegu on ta eesti keel parem (kuigi mitte suurepärane), aga aastaid tagasi ei olnud. Ma ei usu, et tegemist on efektiivse keelekümbluskooliga.\nKui loll jutt\nJätkuvalt tundub, et meil ei ole Riiki! Ja hullemaks paistab minevat.\nJa Pärdiku koht on kas loomaaias või kusagil Aafrika metsas-mitte siin kommentaariumis,aga võta oma russofoobid ka kaasa.\nRinx: mis siin russofoobiaga pistmist?\nKui vaadata millistes kogustes ukrainlasi Eestisse saabunud, muutubki Vene keel teiseks riigikeeleks, eestlased vist juba vähemuses, aga kunagi pole halba heata. Pagulastele nad kindlasti rahu ei anna, kogu aeg 100 ml sees, rusikad sügelevad ja tume nahavärv ajab neid raevu.\nEga tegelikult suurt vahet eriti pole kuna meil nagunii nõutakse peaaegu igal pool venekeele oskust ja ilme vene keelt sõnagi oskamata on juba üsna keeruline kusagile eriti tööle saada v.a koristajaks veel ja töökohad on ka enamasti juba pool venekeelsed või kus lihtsalt töötab ka venelasi, kes omavahel ikka vene keelt räägivad jne.\nMe oleme juba nagunii paratamatult niivõrd läbipõimunud igatpidi-paljudel on üks vanem eesti rahvusest ja teine vene-,ukraina-,aserbaidzaani või mis iganes rahvusest veel ja omakorda veel mingist rahvusest jne.\nNii, et jah siis vahet pole, et mida paremini ja kiiremini vene keele ka selgeks saad, seda parem on ju.\nKes ei taha vene keelt õppida need võivad minna välismaale või võtta midagi vastavalt ette, aga eestlane üldiselt ei võta nagunii juba enamuses midagi ette peale vaikse torisemise võib-olla. Laseb ennast poliitikutel järjekordselt võiga kokku määrida ja kogu lugu-nähtud juba korduvalt seda asja.\nJa pealegi neil kooliõpilastel ehk lastel pole endil millegi üle otsustada keda see kõik tegelikult just otseselt puudutab ja kes on siin sundolukorras nagu koonduslaagri vangid ja ega neil napib nagunii ka teadmisi mille põhjal üldse midagi võiks otsustada.\nSeega nohjah kui mingi kaadervärk või näiteks üks riik on juba kaldast alla veeremas, siis las ta veereb ära ega sinna midagi enam suurt parata ei ole, lihtsalt äkki järgmine tuleb siis parem või tuleb hoopis midagi muud nagu mõni muu rahvas ja riik kes on jätkusuutlikum kui olime meie, kasvõi needsamad pagulased võivad siia oma riigi ju teha.\nEga loodus ju teatavasti tühja kohta ei salli ja tugevam ja elujõulisem liik või rahvas jääb ellu.\nProovida ju tasus, aga tahet nappis.\nMa ei jaga matsu, et milleks seda piiri üldse veel kaitstakse või mis mõte sellel nagu veel on ja sõjavägi, kui nagunii on lõpptulemus ju üks ja sama, vahet pole ju kust poolt vaadata või kust see invasioon tuleb ja nagunii ju hääbume ära, lihtsalt mõttetu raha raiskamine-parem andku see raha pagulastele.\nAh kõik see värk on juba nii jaburaks ära aetud, mis muidugi ongi teatud ringkondade ja seltkondade eesmärgiks sihikindlalt ja pidevalt olnud, aga oma eesmärgi on see igaljuhul täitnud juba.\nLoe meie valitsuse arenguplaani ja näed, et riigil on plaan, et mõne aasta pärast on eestlaste osakaal 2% väiksem.\nMul pole midagi selle vastu kui minu klassis on venelasi 60% kui õppetöö on eesti keeles. Valisin ise teiseks võõrkeeleks saksa keele sest Venemaale pole eriti asja.\n"60% venelasi tähendab puhast vene keelset keskkonda, vene keelt kuuled nii vahetundides kui varsti ka tunni ajal. Kooli tase langeb kolinal."\nEi lange, kui kool on eestikeelne alates peauksest. Tavaelus juhtub muidugi midagi analoogset Lääne-Euroopa suurlinnadega. Kõik koolid on riigikeelsed, aga põlisrahvusest vanemad teavad, kuhu oma lapsi mitte panna.\nEi venesta,veel vähem sundvenesta meie riigis mitte midagi.Probleem lihtsalt selles,et 90ndatel sunniti venekeelseid õppima eesti keelt,kes ameti tõttu pidid suhtlema kodanikega ja seda kontrolliti väga palju ja trahviti samuti ning asi edenes.Sel sajandil on poliitilised plakatikleepijad ja broilerid,nagu ka Põlluaas ise,loobunud üldse midagi kasulikku ja riiklikku tegemast,sest isiklikule kontole laekub suur palgaraha ka midagi tegemata ja siin ka põhjus,miks näiteks medtöötajad ei oska riigikeelt.\nSamas toimub vene keele räige pealesurumine teise võõrkeelena. Ehk eelistan saksat või soomet kolmanda maailma keelele.\n"Mis sellest et Venemaale keegi ei reisi ja araabia keel on kulda väärt."\nTõepoolest, millistes Eesti koolides on esimene või teine võõrkeel araabia keel? Miks on jätkuvalt vene keele õppel ebamõistlikult suur osakaal?\nMine proovi pealinna poes või tänaval ainult eesti keelega hakkama saada.\nTegelikult üldsegi ei imestaks, kui praegune valitsus alustaks oma istungeid Emakese Venemaa hümni lauldes ja Jumal Putini pilti suudeldes.\nKas läks kergemaks kui said sellise pika kirjatükiga maha? Kas lolluse suust väljaajamine teeb hinge kergemaks?\nasi veel hullem\nsisuliselt praegune valitsus seda teebki, täidab jedinarassiija lepingut, lisaks puutini pildile suudleb ka soorose pilti\nKohtutes juba kehtestatigi teiseks asjaajamiskeeleks venekeel.\nkuidas saab ilma riigikogu nõusolekuta alustada mingisugust venestamis programmi türa te seal Toompeal istute kui ei suuda seda Repsi ja kogu selle standardi algatajatest vastutusele võtta !EESTI VABARIIGIS ON RIIGI KERL EESTI KEEL NII OLI ,ON JA JÄÄB .Saate aru värdjad !\nKohtutes juba kehtestati teiseks keeleks venekeel.\nEESTI VABARIIGIS ON RIIGI EESTI KEEL NII OLI ,ON JA JÄÄB\nTehke silmad ja kõrvad lahti - kaubanduskeskustes röögib vahetpidamata venekeelne reklaam, trammi-bussi-trollijuht kuulab vene raadiot, mida siis ka kõik sõitjad taluma peavad; juba jälle olen mõned korrad teenindajalt kuulnud käratust "Говорите по-человеческй!" nagu nõukaajal.\nTeisalt - eestlaste riigi pealinna tänavad on täis jaburaid võsa-inglise keelseid silte (a' la City Plaza, Lounge Hall jne); kõrgkoolides on paljud erialad saadavad AINULT inglisekeelsetena, magistritöö eesti keele kohta tuleb kirjutada INGLISE keeles (nagu nõuka ajal - vene keeles)!?\nHiljuti kuulsin Soome raadiost saadet, kus Iraagi ja Palestiina taustaga Soomes kasvanud täiskasvanud puhtas selges soome keeles lõimumise, keeleõppe ja integreerumise teemadel arutasid. Mingi muu teema korral poleks ma iial aru saanud, et tegu ei ole soomlastega. Kui palju juba mitmendat põlve Eestis elanud venekeelseid aktsendita õiget eesti keelt räägib?\nTäiesti selgelt on kõik need loetletud jamad meie valitsuse süü - pole julgetud vene keele osas Lätlaste kombel selga sirgu ajada (ometi on seal venelaste % isegi suurem) ega inglise keele vohamist takistada. Samas ei usu ma elu sees, et mul lubataks soovi korral mõni "plaza" hoopis uhke saksa või prantsuse nimega kaunistada, hiina, araabia või suahiili keelest rääkimata.\nMisasja? Kas see kõik hakkab nüüd toimuma eestkeelsetes koolides või? Et siis pool päeva eesti õpetajad ja pool päeva vene õpetajad? Kuidas see toimuma hakkab? Kuidas siis õpetajad oma täiskoormuse täis saavad? või peavad eestikeelsed õpetajad hakkama ainetunde andmas vene keeles ? Ausalt, ma ei saa nüüd kohe enam mitte millestki aru.\nNii hea, te õpetajaks ei hakanud. See jamps, mis koolidega tehakse on paras probleemide pastakast välja imemine. Sunnimaisus õpetajale 5-ks aastaks (mis sellest, et antakse õpetajatoetus). KÕIK alad muudetakse "nutikuse" tähe all AINEÕPPEKS. Nt muusika, kehaline kasvatus, tööõpetus jms ained on aastaid pidanud taluma aineõppele üleminekut. Ehk maakeeli: praktika asendatakse teooriaga. Lisaks lasti koolide toetused "pearahaks" teha. Ja selle toetuse korraldamine on jäetud täiesti kooli jagada, kontrolli pole. Seetõttu pole mõnd ainet üldse toetatud ega ruume välja ehitatud. Mine siis õpetajaks, kui vanad peerud seal kardavad pisikest pensi ja skeemitavad praegu sukasäärde. Noorte arvelt\npets tundub hariduse vallas lausa spetsialist olema, et nii täpselt teab, mis koolis toimub?\nJana Toom saab haridusministriks siis kaeme mis saab.\ntra need roosad ja immigrantide järeltulijad\nselle artikli järgi tundub, et juba on....\n1988 aastal astusid präegused 60 aastased Karl Vaino juhitud venestamise vastu.\nMäletate, laulus oli "Peatage Lasnaäe"\nTänased, kes siis olid vaid sõgelus isa pükstes kui sedagi, vavad rõõmuga SRÜ riikide avarustest Eestise venekeelset tööjõudu ja kui keegi küsib, miskit, siis lumehelbekestelt kostub vastu, et olete rassistid, natsid, russofoobit, fašistid jne.\nTäpseöt nagu Jarovoi "Internatside" suust kukkunud tekst ja seda jama ajavad meite Sotsid, eesotsasnende Sossinovskiga ja sõimavad rahvusliku riigi säilitamist düstoopiaks ja nõuavad Laulupeole vennasrahavste keeles laule.\nSiis taheti venestamisest vabaneda, nüüd soovib meite jarjääripugejatest noor-prostide kamba Eestima muutmist vankade oblastiks.\nMis vahet sellel on mis keelne poes müüja on.Ma ei käi poes suhtlemas vaid ostlemas.Tänapäeval enamus kaupa riiulites ja ei pea müüjalt küsima.Oluline on ,et keegi selle kauba riiulisse paneb.Need inimesed ei küsi ulme palka vaid teevad selle lihtsa töö ära mida eestlane ei taha teha.\nJarovoi Internats, koli ära Venemaale, seal on sinu kodumaa.\nlugu Kopli trammis vene ajal\nSiseneb kontrolör ja palub piletid ette näidata. Kõik näitavad piletid ette, kuid üks kehakas proua lösutab edasi.\nKontrlöri uue palve peale vastab proua "obratites na kulturnom jazõke" (pöörduge kutuurse keeles).\nSeepeale üks kõrvalseisev noormes ütleb "pokaži bilet, staraja suka" (näita piletit, vana lita).\nJa ennäe- prouke otsiski ilma kobisemiseta pileti kotist välja!\nNõrk, ma ütlen. Nõrk. Kes käseb Kilulinnas elada ja poes käia? Sõida 101ndale kilomeetrile, lõuna suunas soovitavalt, ja sind ei häirigi enam muukeelsed arstid, bussijuhid, poliitikud, turistid, müüjatädid.\nOle ise mees ja ära hala. Lihtne!\npeatage vene fašism!\nMillal hakatakse põhiseaduse vastu tegutsejaid karistama?\nEks ikka siis kui keegi esitab vastava kuriteoteate, mitte ei kraaksu kommentaariumis. Kui tunnete, et tegu on kuritahtliku tegevusega, siis esitage politseile vastav avaldus. Keegi seda teie eest tegema ei hakka.


Tänasel TV 10 Olümpiastarti etapil võistleb ligi 300 noort kergejõustiklast - Sport\nTänasel TV 10 Olümpiastarti etapil võistleb ligi 300 noort kergejõustiklast\nTäna toimub Võru spordihallis noorte võistlussarja TV 10 Olümpiastarti kolmas etapp. Võrru saabub võistlema ligi 300 noort kergejõustiklast 58 koolist üle Eesti.\nSeekordsel etapil võisteldakse kuulitõukes ning hüppealadel:\nPoiste vanem vanuserühm (13-14-aastased) ja tüdrukute vanem vanuserühm (13-14-aastased) – kuulitõuge ja kõrgushüpe; poiste noorem vanuserühm (12-aastased ja nooremad) – teivashüpe ja kaugushüpe. Tüdrukute nooremale vanuserühmale sellel etapil alasid kavas ei ole.\nPärast esimest etappi juhib suurte (üle 250 õpilasega) koolide arvestust Rakvere Reaalgümnaasium, järgnevad Rakvere Gümnaasium ja Viljandi Paalalinna Kool. Väiksemate (alla 250 õpilasega) koolide arvestuses on liider Orissaare Gümnaasium Parksepa Keskkooli ja Osula Põhikooli / Sõmerpalu Põhikooli ühendvõistkonna ees.\nTV 10 Olümpiastarti Võru etapi erisaade on ETV2 eetris päev pärast võistlust ehk 29. märtsil kell 20.00, kordussaated on eetris 30. märtsil kell 10:35 (ETV2) ja 31. märtsil kell 15:00 (ETV) . Saate toimetaja ja režissöör Anu Säärits, reporter Laura Kalam, operaatorid Arvo Mägi, Magnus Suitso, Indrek Mänd, monteerija Villu Martverk. Sarja rekordipoiss Hans-Christian Hausenberg viis talvel A-klassi seitsmevõistluse maailma tipptulemuse 5873 punktini. Erisaates käiakse Hausenbergil külas Ülenurme Gümnaasiumis.\nAlanud on koolivõistkondade registreerimine TV 10 Olümpiastarti uuele hooajale 21.10.2014\nTV 10 Olümpiastarti 43. hooaeg saab avapaugu Võrus 06.12.2013


Avalikkus peab ERR-i usaldusväärseks ja hindab kõrgelt kultuurisündmuste vahendajana | Pressiteated | ERR\nSeadus ja arengukavadEelarved ja aruandedAnnetused ja projektitoetusedDokumendiregisterHankepakkumisedRahvusringhäälingu struktuurValimiste kajastamise kord\nAvalikkus peab ERR-i usaldusväärseks ja hindab kõrgelt kultuurisündmuste vahendajana\n2009. aasta lõpus läbi viidud elanikkonna meediateemalise küsitluse järgi hindab avalikkus rahvusringhäälingu tegevust kõige kõrgemaks olulisimate kultuurielu saavutuste vahendajana ja silmaringi avardajana.\nRahvusringhäälingu ja GfK Custom Research Baltic koostööna läbi viidud uuringus tõstis 82% küsitletutest esile rahvusringhäälingu tegevust kultuurisündmuste vahendajana ja 81% silmaringi avardajana. Kõrgelt hinnati ERR-i ka olulise, tasakaalustatud ja mitmekesise teabe vahendajana. 76% küsitletutest märkis, et rahvusringhääling toob kuulajani ja vaatajani olulisima kõigist Eestimaa paikadest. 67% vastajatest märkis, et ERR toetab demokraatia arengut Eestis. Jätkuvalt kõrge on rahvusringhäälingu usaldusväärsus. ERRi usaldab 72% Eesti elanikest, see on samas suurusjärgus olnud viimastel aastatel. Eraringhäälingut usaldab 52% elanikest. Kõige kõrgem on usalduse määr piirivalve suhtes - 84%.\nRaadioprogrammide lõikes pidasid eestlased parimaks Vikerraadio uudiseid ning ühiskonna- ja poliitikasaateid. Mitte-eestlased pidasid parimaks Raadio 4 uudiseid, ühiskonna- ja poliitikasaateid ja hommikuprogrammi. Samuti pidasid mitte-eestlased Raadio 4 parimaks kaaslaseks muudele tegemistele.\nTeleprogrammide lõikes tunnistasid eestlased parimaks ETV kultuurisaated, uudised, ühiskonna- ja poliitikasaated, lastesaated ning dokumentaalfilmid.\nKüsitluse viis läbi GfK Custom Research Baltic silmast-silma omnibuss-intervjuudena. Uuring toimus ajavahemikul 3.11.-6.12.2009 ja selles osales 1044 inimest vanuses 15-74 aastat. Rahvusringhäälingust\nValimiste kajastamise kord


KÖÖGIMÖÖBLI KOMPLEKT FIRST DEFTRANS, VALGE HIND | kaup24.ee\nToote kirjeldus: Köögimööbli komplekt First Deftrans, valge\npõrandakapp, sobib valamu paigaldamiseks;\nmõõdud: kõrgus - 82 cm, laius - 80 cm, sügavus - 44,5 cm;\ntööpind ei kuulu komplekti;\nPõrandakapi (laius - 40 cm) omadused:\npõrandakapp koos sahtliga;\nmõõdud: kõrgus - 82 cm, laius - 40 cm, sügavus - 44,5 cm;\nmõõdud: kõrgus 59 cm, laius 80 cm, sügavus 28,6 cm;\nSeinakapi (laius - 60 cm) omadused:\nmõõdud: kõrgus - 59 cm, laius - 60 cm, sügavus - 28,6 cm;\nSeinakapi (laius - 40 cm) omadused:\nmõõdud: kõrgus - 59 cm, laius - 40 cm, sügavus - 28,6 cm;\nKöögimööbli komplekt First Deftrans - vastupidav, kvaliteetne, mis annab Teile mugavuse oma kodus.\nPlaadi pealmine kiht kaetakse tihtipeale spetsiaalse kilega, mis tagab mööbli tugevuse. Uusimate tootmistehnoloogiate abil võivad need plaadid olla niiskuskindlad, mistõttu erinevad need materjalid oma universaalsuse poolest ja sobivad igasse tuppa. Köögimööbli komplekt First Deftrans, valge leiab kindlasti koha teie kodus!\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Köögimööbli komplekt First Deftrans, valge sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nSoovitame osta koos Köögimööbli komplekt First Deftrans, valge\nÜldine informatsioon tootest: Köögimööbli komplekt First Deftrans, valge\nKauba ID: 3030919\nVaade: Muu, valge köögimööbli komplektid\nSoovitame osta koos: Köögimööbli komplekt First Deftrans, valge\nTagasiside tootele: Köögimööbli komplekt First Deftrans, valge\nKüsimused ja vastused toote kohta: Köögimööbli komplekt First Deftrans, valge\nSöögitoamööbli komplekt Notio Living Carl/Fiona, valge/sinine//toolide mõõdud puuduvad, Söögitoamööbli komplekt Notio Living Carl/Fiona, valge/hall//toolide mõõdud puuduvad, Söögitoamööbli komplekt Notio Living Carl/Fiona, valge/helehall//toolide mõõdud puuduvad, Köögimööbli komplekt Sycylia, pruun, Köögikappide komplekt Natalia 2.6, valge, Köögikappide komplekt Natalia 1.8 / 2.4, hall, Köögikappide komplekt Mela 1,8/2,4 koos tööpinnaga, pruun, Köögikappide komplekt Mela 1,2/1,8 koos tööpinnaga, pruun, Köögikappide komplekt MILA, hall/tamme värv, Köögikappide komplekt FIRST, hõbedane/hall, Köögimööbli komplekt Gaja, valge, Köögikappide komplekt Viza Plus, pruun/valge, Köögikappide komplekt Viza Plus, helepruun, Köögikappide komplekt Viza Plus, helepruun/valge, Köögikappide komplekt Viza Plus, pruun, Köögimööbli komplekt Vanessa, pruun/valge, Köögimööbli komplekt Vanessa, pruun/kreem, Köögikappide komplekt Marija 200, valge/tamme värv, Köögikappide komplekt Mela 1,8/2,4 tööpinnaga, tamme värvi, Köögikappide komplekt Mela 1,2/1,8 tööpinnaga, tamme värvi, Köögimööbli komplekt Ara, helepruun, Köögimööbli komplekt Junona Line 240, tamm, Köögimööbli komplekt Kaya 2,6 WO36, baltas/rudas, Köögimööbli komplekt Kaya 2,6, valge/pruun, Köögikappide komplekt Paula 2,6, valge, Köögikappide komplekt Paula 1,8/2,4, valge, Köögikappide komplekt Paula 2,6, hall, Köögimööbli komplekt Perla 260,valge/tamm, Köögimööbli komplekt Junona Line 230, hall/valge, Köögimööbli komplekt Junona Line 230, sonoma/wenge, Köögimööbli komplekt Junona Line 230, valge, Köögimööbli komplekt Junona Line 170, hall/valge, Köögimööbli komplekt Junona Line 170, valge, Köögimööbli komplekt Junona Line 170, sonoma/wenge, Köögimööbli komplekt Junona Line 240, valge, Köögimööbli komplekt Junona Line 180, hall/valge, Köögimööbli komplekt Junona Line 180, sonoma/wenge, Köögimööbli komplekt Junona Line 180, sonoma, Köögimööbli komplekt Junona Line 180, valge, Köögikappide komplekt Viola, beež, Köögikappide komplekt Marija, beež, Köögimööbli komplekt Daria, valge, Köögimööbli komplekt Dalia 2, Köögimööbli komplekt Moreno, tamm/valge, Köögimööbli komplekt Blanka, Köögikappide komplekt Roxy, valge, Köögikappide komplekt Paula, hall


Tomati kasvatamine avamaal - Rodoaed\nTomat on kõrgeväärtuslik dieetomadustega köögivili, mis sisaldab rikkalikult toitaineid. Ehkki tomatit kasvatatakse põhiliselt kasvuhoones, on seda täiesti võimalik teha ka avamaal. Avamaal kasvav tomat ei ole lihtsalt nii saagikas ning viljad valmivad hiljem. Samas on nad sama vitamiini- ja toitainerikkad. Järgnevast loost saategi teada mõned nipid tomati avamaal kasvatamiseks.\nTomat on valguslembeline taim. Puudulikus valguses venib tomatitaim pikaks, varrele tekib vähe lehti ja õisi ning saak jääb väikeseks. Normaalseks kasvamiseks vajab tomat küllaldaselt mullaniiskust ja suhteliselt kuiva õhku. Kuiva mulla korral õiepungad varisevad ja viljad lõhenevad. Ka liigniiskuse korral võivad muutuda lehed ja vars sinakaks ning õied võivad variseda ja kasv aeglustuda.\nErilist tähelepanu tuleb aga pöörata taimekaitsele, eelkõige tomati pruunmädaniku (lehemädaniku) tõrjele, mis avamaal ohustab taimi enam, kui kasvuhoones. Tõrjet tuleb alustada varakult s.t juulikuu esimesel poolel.\nTomatitaim moodustab tugeva hargneva juurestiku, mis võib tungida mullas kuni poole meetri sügavusele ja pooleteise meetri kaugusele varrest. Peamine toitaineid ja vett omastav juurestik paikneb 25-30 cm sügavusel ja ligikaudu 50 cm kaugusel taime ümber. Tomatitaime vars kasvab olenevalt sordist poole kuni pooleteise meetri kõrguseks. Vars on tugev ja püstine. Kui tekivad viljad, siis vajavad taimed siiski toestamist. Tomatid on isetolmlejad. Viljastumine toimub kõige paremini 15 – 25 kraadi juures.\nTomat ei ole mulla suhtes eriti nõudlik. Ta kasvab rahuldavalt igal mullal, mis suudab niiskust parajal määral hoida ja mis sisaldab vajalikke toitaineid. Toitaineid vajab tomat üsna rohkesti. Ühe või teise toiteelemendi vähesus kutsub esile mitmeid kasvuhäireid. Näiteks fosforipuuduse korral tõmbuvad lehed keerdu, lämmastikupuuduse korral aga muutuvad lehed kahvatuks ning võivad variseda. Kaaliumipuuduse korral tekivad lehe äärtele pruunid laigud ja lehed kuivavad ning kaltsiumipuuduse korral varreladvad kuivavad ja viljadele tekib tipumädanik.\nTomati hooldamine kasvuajal\nViljakobarate suuremaks kasvamisel ei jõua taim neid enam kanda ning lamandub. Et seda ära hoida, asetatakse taimede lähedale tugikepid ning varred seotakse pehme nööri või riideribaga sinna külge. Tavaliselt seotakse tomat kahe kepi vahele, siis on murdumise oht väiksem.\nKui osta spetsiaalselt avamaale istutamiseks mõeldud sorte, on need sageli piisavalt lühikese kasvuga ja sidumine pole vajalik.\nVarajastel sortidel hakkavad esimesed viljad värvuma juba juulikuu lõpul või augusti alguses. Tomatid on soovitav lasta valmida varre küljes, mitte tuua neid tuppa järelvalmima. Esimesel juhul on nad maitsvamad ja toitainerikkamad. Kui hakkavad lähenema hallaööd, on õigem tomatid rohelisena koristada ja lasta soojas ruumis järelvalmida.\nAvamaal kasvatamiseks on väga hea sort näiteks „Terma“, mis on spetsiaalselt aretatud Eesti kliimat silmas pidades.\nJõudu tomatite kasvatamisel!\nAndke julgesti tagasisidet kuidas on teil tomatitega läinud. Sellest on palju kasu teistele lugejatele ja esimest korda tomatikasvatajatele.\nLoe ka: Tomatite kasvatamine kasvuhoones, Kasvuhoonesse, avamaale ja aknalauale sobivad tomatisordid , Tomati ja paprika taimede ettekasvatamine, Tomati külvamine pikeerimine ja kasvatamine, Paprika kasvatamine, Soovituslikud paprikasordid, Paprikataimede istikud ja nende hooldamine, Kasvuhoonesse ja aeda sobivad kurgisordid, Baklazaani kasvatamine, Kui palju tomateid saab osta kasvuhoone eest?, Kasvuhoone on investeering tervisesse , Taimede automaatne kastmine, Konteineraiandus kasvuhoones, Kasvuhoone kütmne ja valgustamine ettekasvatuseks


7. Kullamaa XIII rattamaraton - Marimetsa kapp\n7. Kullamaa XIII rattamaraton\nKullamaa kooli staadion\n46km - 12.15\n28,5km - 12.00\nToimumise aeg 25. september 2016, pühapäev\nStardipaik Kullamaa kooli staadion, Läänemaa\n(kaugus Tallinnast 82 km, Pärnust 72 km)\nDistantsid pikk distants 46 km; lühike distants 28,5 km; lastesõidud\nKontakt Avo Kirsipuu, tel 511 4506, avo.kirsipuu@audentes.ee\nLastesõidud stardid algavad kell 11.00 järjestuses 2 km; 1 km; 0,4 km\n12.00 – põhisõidu lühikese distantsi start\n12.15 – põhisõidu pika distantsi start\n14.45 – lastesõitude autasustamine\n15.00 – põhisõitude autasustamine\nE-Piim Kullamaa XIII rattamaratoni rajakirjeldus\n46 km – https://drive.google.com/open?id=1Rd2mYJGlNnk8ZCs3zXDHbl5SC2I&usp=sharing\n28,5 km – http://kaart.delfi.ee/?bookmark=81da9155effd9742542b35fa408d55b8\nlastesõidud – http://kaart.delfi.ee/?bookmark=32b820c91ec3c487b6054968379697a3\nStart Kullamaa kooli staadionilt. Peale asfalti ning kruusa jõutakse 2,1 km-l Kullamaa järve juurde ning järsu vasaku pöördega liigutakse loodusradadele, metsateedele ning suusaradadele. Pinnas on kohati liivane ja väga ebatasane. Metsas tehakse ring ning jõutakse uuesti Kullamaa järve juurde ning liigutakse mööda suusarada Kullamaa asula suunas tagasi, et ületada 7 km-l Rohumägi (linnusemägi). Edasi kulgeb rada mööda metsateed Kullamaa järve suunal tagasi.\n9,5 km-l algab 3,5 km pikkune rajalõik, mis sisaldab endas kohati liiva, juurikaid, pehmeid ning kitsaid metsaradu. 10,2 km-l algab esimene moreen. Rada kulgeb mööda moreeni harja vahelduva profiiliga kuni Marimetsa rabani ning pöördub mööda moreeni jalamit kulgedes tagasi.\n13 km-l algab sile metsatee. Hea võimalus taastuda ning sõita pundis ca 3,5 km ulatuses.\n16,5 km-l on järsk pööre paremale, kerge tõusuga järgmisele moreenile. Rada kulgeb metsaradadel ning juurikaid sisaldaval teel. Tehakse 1,5 km pikkune paun ning jõutakse samale metsateele uuesti tagasi.\n19,5 km-l pöörab rada paremale uuele ca 10 km pikkusele rajalõigule, mida varasematel aastatel ei ole olnud. Kulgetakse domineerivalt mööda erinevaid metsaradu (Uuetoa metsarada, Kobraste SPA), samuti kruusa- ja põlluteedel.\n28 km-l algab Kobraste SPA ca 0,75 km pikkune rajalõik, mis sisaldab kolme kraavilohku ning lõppeb purdega üle kraavi. Oluline osa purde puitmaterjalist on saadud kobraste kaasabil. Austame nende kodu ja prahi loovutame 2 km möödudes 30 km-l olevas joogipunktis. Sealt edasi kulgeb rada analoogselt eelmisele hooajale.\n33 km-l jõuab rada Ubasalu küla heinamaale, mis on 1,5 km pikkune ning kohati väga ebatasane. Kuid sellele järgneb kosutav kruusatee 3,2 km ulatuses ning 2,9 km ulatuses asfaltteed (Liivi kiirtee).\n40 km-l keerab rada Tammiku talu puisniidule, algab Furious Fred rajalõik. Rada kulgeb ca 0,8 km pikkuselt mööda veiste poolt pügatud ning sisse tallatud rohumaid. Valmis tuleb olla „kookide“ sajuks.\nViimased 3,5 km korratakse sama rada, mida raja alguses korra juba läbiti – Kullamaa järve piirkond, metsarajad, teist korda Rohumäe ületamine ning viimased 600 meetrit mööda rohumaad finišisse.\nPikal distantsil kokku:\n– metsateid ja -radu ca 25,3 km (55%),\n– kruusa ca 12,6 km (28%),\n– heinamaid ning põlluteid ca 4,3 km (9%),\n– asfalti ca 3,4 km (7%).\nKokku 45,6 km (100%).\nLühikese distantsi rajakirjeldus\nStart Kullamaa kooli staadionilt. Esimesed 4,0 km kulgeb rada analoogselt pika distantsiga. Välja jäävad kõik moreenid kuid mööda Marimetsa raba metsateed kulgetakse analoogselt pika distantsi rajaga kuni 9 kilomeetrini, kus pööratakse vasakule Liivi-Kaasiku kruusateele. Liivi piimafarmi rada enam ei läbi. Suundutakse mööda kruusa Ubasalu küla suunas.\n13 km-l on joogipunkt (JP). Sealt edasi kulgeb rada lõpuni analoogselt pika distantsi rajaga. Läbitakse kohati väga ebatasane Ubasalu heinamaa rajalõik. Sellele järgneb 3,2 km kruusa ning 19,5 km-l jõutakse Liivi kõvakattega teele. Järgneb 2,9 km pikkune asfalti lõik ning 22,4-ndal kilomeetril keeratakse vasakule Tammiku talu puisniidule.\nViimased 6,1 km kulgeb rada analoogselt pika distantsiga, ületades Rohumäe enne finišit.\nKokkuvõttes on lühike rada profiililt kergem. Lõpp aga pisut raskem.\nLühikesel distantsil kokku:\n– kruusa ca 11,9 km (42%),\n– metsateid ja -radu ca 9,8 km (34%),\n– heinamaid ning põlluteid ca 3,5 km (12%),\n– asfalti ca 3,3 km (12%).\nKokku 28,5 km.\nParkimisalad on näidatud rajakaartidel (vt eelnevaid linke).


Adventistide Kogudus - Vabaduseks vabastatud\nAvaldatud 24.9.2009, autor Mart Olema, allikas Meie Aeg\nVabadusest ja lootusest on räägitud ja kirjutatud alati. Tänapäevalgi kõneldakse sellest üsnagi palju. Rõhutatakse iga inimese vabadust ja õigust vabale valikule. Kui aga suvatseme oma elu lähemalt vaadelda, võime peagi avastada, et me polegi nii vabad, kui arvasime. Meid ümbritseb elu, mille struktuurist me sõltume hoopis enam, kui sellest endile suudame aru anda. Ka otsused, mida langetame, on tihti väga kaugel sellest, et olla igati vabad ja sõltumatud. Paljud meie otsused ei tarvitse olla meie vaba valiku tulemus. Need on sügavalt mõjutatud ühiskonnas kehtivatest arusaamadest. Meid suunavad erinevad eelarvamused, tarbimiskultus ja kõikvõimalik reklaam. Ses suhtes pole mingiks erandiks ka kristlased. On lausa hämmastav, kuivõrd mõjutatavad ja manipuleeritavad on suured rahvamassid! Pea iga päev võime ka kristlikest raadiojaamadest kuulda üleskutseid kõikvõimalikele koosolekutele ja kokkutulekutele. Ühes reklaamis kuulsin, kuidas tuntud kirikujuht kutsus rahvast kokku Lootuse Festivalile. Ta ütles, et seal tahame me anda kõigile uut lootust. Esikohal sõna: MEIE. Oli vähemalt kena, et seejuures ei unustanud ta mainimast ka Jumala nime. Riigijuhtidel aga kipub Jumala nimi ikka meelest ära minema. Oma avalikes kõnedes või suurtel kristlikel üritustel ütlevad nad, et vabadus ja lootus on meie käes ja me ei anna seda enam ära. Ja oh seda imet – kuulajad on lausa vaimustuses... Kahjuks on need aga tühjad ja mõtlematud sõnad. Selliselt väites võtavad inimesed Jumala au enestele. Kuid... andkem siis neile andeks, sest nad ei tea, mida nad räägivad, kuna nad ju ei tunne Jumalat. Meie aga teame, kelles on meie tegelik lootus!\nKas oskad öelda, armas lugeja, kui palju suudad sina anda lootust oma kaaskondlastele, oma lähedastele ja sõpradele? Mõtiskle selle üle! Vaadelgem, mida ütleb psalmist: „Õnnis on mees, kes paneb oma lootuse Issanda peale ega pöördu ülbete ja valesse taganejate poole“ (Ps 40:5) või siis: „Aga minu õnn on, et ma olen Jumalale ligi; Issanda Jumala peale panen ma oma lootuse, et jutustada kõiki sinu tegusid“ (Ps 73:28). Analoogseid kirjakohti leidub Piiblis küllaga.\nKui oleme Kristuse järgijad, on ilmselt kõigile selge, et meie lootus on vaid Kõigeväelises Jumalas, kelle juurde me saame Tema Poja Jeesuse Kristuse lunastuse läbi ja sedagi vaid juhul, kui me selle vastu võtame. Tõelise vabaduse saab kinkida vaid Jeesus Kristus! Kinnitava kirjakoha leiame Johannese evangeeliumist: „Kui nüüd Poeg teid vabastab, siis olete tõepoolest vabad“ (Jh 8:36). Sama peatüki 32. salm aga teatab: “Ning tunnetate tõde, ja tõde vabastab teid.” Ütleb ju ka Jeesus ise: “Mina olen tee ja tõde ja elu. Ükski ei saa minna Isa juurde muidu kui minu kaudu” (Jh 14:6).\nAktuaalsena püsib küsimus: kas suured massiüritused ikka suudavad rahvast Jumalale ligemale tuua? Kas pole need enamjaolt inimlikult “kokkuklopsitud” ja raamidesse surutud üritused, kus kõige enam saab rahuldatud “meie liha”? Suures muusika- ja geniaalsete kuulsuste nautimise virr-varris kipub Jumala Sõna jääma varju. Jõuda patutunnetusele niisuguses ülesköetud emotsionaalses seisundis...? Tõenäolisus selleks on üsna nullilähedane. Jeesus ei kasutanud vähimalgi määral mingit reklaami ega meetodit, et inimesi enda juurde meelitada. Rahvas teadis alati, kus Ta on või kust Tema tee läbi viis.\nPühakirja kaudu on Jeesus meid hoiatanud: „Sest tõuseb valemessiaid ja valeprohveteid ja need pakuvad suuri tunnustähti ja imesid, et kui võimalik, eksitada ka valituid“ (Mt 24:24). Sama mõte on kirjas ka Mk 13:22. Piibel ei räägi meile suurtest ärkamistest, mis nagu peaksid lõpuajal aset leidma. Seevastu on Pühakirjas mainitud usust taganemist “Ometi, kui Inimese Poeg tuleb, kas ta leiab usku maa pealt?” (Lk18:8).\nPeame tunnistama, et tavalistel iganädalastel jumalateenistustel on Eestimaa kirikud ja palvelad üsna alarahvastatud. Samal ajal aga koguneb suurtele kristlikele massiüritustele inimesi tuhandete kaupa. Ma ei vaidle kuidagi vastu, et seal on põnevam ja vabam olla. Küsimus on selles, kust ja mida keegi otsib ja missugused on motiivid. Loomulikult on ka siin Jumal andnud igale inimesele toimimiseks vaba valiku. Tõsi see on, et kirikus käimine ei tee veel kedagi usklikuks, kuigi välise tunnusena tehakse ka sellest vastavaid järeldusi. Keegi on tabavalt öelnud: “Sa võid elada garaažis ja isegi seal magada, kuid sellegi poolest pole sa veel auto.”\nGl 5:1 julgustab meid taas: „Vabaduseks on Kristus meid vabastanud. Püsige siis selles ja ärge laske endid jälle panna orjaikkesse!“\nSee sõnum on väga selge ja konkreetne. Paraku aga on meie arusaamad vabadusest väga erinevad. Üha rohkem võime kuulda väiteid, et me võime teha kõike ja et kõik on lubatud. Kõige täpsema väljenduse sellele annab Piibel, 1Kr 6:12: “Mulle on kõik lubatud!” Siiski kõigest ei ole kasu. Siiski miski ärgu saagu meelevalda minu üle!\nMõned peatükid edasi võime lugeda: Siiski kõik ei ehita kogudust (1Kr 10:23).\nPaljude riikide ja inimeste kogemused läbi ajaloo on näidanud, et vabadust saavutada on isegi lihtsam kui seda hiljem hoida ja säilitada. On ju nii kerge asuda taas orjaikkesse! Sellised kogemused esinevad ka sinu ja minu elus. Peame vaid julgema neid tunnistada ja nimetama asju õigete nimedega. Paraku aga ei taha me inimestena õppust võtta ei ajaloos toimunud karmidest õppetundidest ega ka teiste kurbadest kogemustest. Ei rahva ega üksikisikuina pole me kuuletunud Jumala juhtimisele ega allunud täielikult Tema tahtele. Jah, me teeme kõike kristlikult. Kuid kas Jumalaga koos või lähtudes meie endi kavatsustest ja plaanidest, paludes vaid “moka otsast” kõigele Tema õnnistusi? Ja siiski me petame oma Issandat, tehes hingamispäeviti seda, mida ei peaks tegema, põlgamata isegi tööle minna. Me varastame oma Jumala raha, jättes maksmata kümnise või makstes vaid osaliselt. Me röövime Jumala aega, kasutades seda enamalt oma vajaduste ja eesmärkide saavutamiseks. Seda nimekirja võiks veelgi jätkata... Ometi on Kõigeväeline Jumal kannatanud ja sallinud oma rahva niisugust käitumist. See on tõesti suur arm, armuajal me veel elame. Seda enam soovin ma öelda: me ei saa ega või nõnda jätkata! Vajame tõelist meeleparandust oma südames! Laskem Õnnistegijal end muuta! Jeesuse Kristuse tulemine on ligemal, kui ükski meie seast mõistab arvata. Armuaeg on üürike, kuid veelgi lühemaks võib jääda meie vabadus rahvana, kui jätkub vastupanemine ja sõnakuulmatus Jumalale.\nHoidkem siis seda tõelist vabadust ja ärgem laskem taas endid panna orjaikkesse!


Kus on Eestis hea elada? - Raamatupidaja\nKus on Eestis hea elada?\nKüllap olete jälginud oma koera. Ta otsib alati üles selle koha, kus tal on hea, kirjutab maaülikooli loodusteaduste kooli õpetaja Juhani Püttsepp Õpetajate Lehes.\nVõite osta koerale uhke lateksmadratsi ja seada selle endale sobivasse kohta korteris, ütleme köögiakna alla. Koer aga ei heida sinna, ta ronib hoopis tolmusesse trepiurkasse, kus te vanu saapaid ja tühje purke hoiate, ning tõmbab end seal kerra. Etteheitvale toonile vastab ta sealt nukra pilguga, mis kõneleb üht: ainult trepi all on mul hea.\nMuidugi võib leiduda trepialusest veel paremaid kohti, näiteks Saaremaal Viieristi püha allika kõrval asub väike küngas, kus paljud Sõrve poolsaare koerad istumas käivad.Koerte mõned meeled on kindlasti võrreldamatult teravamad meie omadest. Oleks meilgi säärased vahvad suured koonud nagu penidel, ei jääks ükski meist suurlinna pidama, jookseksime sealt kõik hooga metsade ja soode poole ning käiksime kõik Viieristi künkal või mõnel sarnasel istumas. Mis oleks ju tore.\nParaku peame olema inimesed, oma pisikeste või vähem pisikeste ninadega. Õnneks säilitame siiski midagi meelteteravusest, mida valdasid esiisad siis, kui nad veel lageda taeva all elasid.Näiteks ei meeldi paljudele ka 21. sajandil lärm, eriti öine lärm. Juhujoigumised, äkkpidurdused, olmekolinad – ärritajad, millega keskmine linnakodanik igal ööl leppima peab. Või valgusreostus, mis ei lase enam õhtusel linnatänaval jalutajal Suurt Vankrit taevast üles leida, vankrihärga ohustavast vähem heledast Hundist rääkimata.On õige soovitus: kui ei meeldi, mine mujale. Ja ruumi Eestimaal ju leidub, aga sa ei saa seljakotti pakkida oma kivilinna kaheksanda korruse betoonkorterit, millel pealegi lasub miljonikroonine võlg.Väga paljud meist on paraku sunnismaised ja saavad oma maavanaemasid meeles pidada vaid aknalaual lilli, vapramad ka tomateid kasvatades.Oletame siiski, et linnakeskkond õnnestub teil keerulise ja õnneliku kombinatsiooni abil vahetada linnalähedase tiheküla vastu. Seal tundub tõesti pisut pimedam ja vaiksem – esialgu.Kohe ajab teis ennast sirgu ürginimene, kes tahab oma kolmekümneruutmeetrist õueterritooriumi kontrollida. Kui linnas vaatasite kaheksanda korruse köögiaknast leplikult kolme tehasekorstnat, siis nüüd häirib teid oma ridaelamuboksi terrassipanoraami trüginud elektripost. Te istutate sinna ette aiandusmarketist soetatud ja hingehinda maksnud ilupuu ning loete sellele sõnad peale.Puu on veel pisike, ei varja midagi, aga ehk tosina aasta pärast. Vähemalt olete midagi teinud.Midagi teha ei saa aga kolm maja eemal elava koeraga, kes haugub kähiseva häälega viieminutiliste valangute kaupa, alati kui enda ümber mingit liikumist märkab – ja viimast tuleb tihekülas sageli ette. Olete seda koera mõttes puuhaluga juba kolm korda ähvardanud, aga see ei ole kindlasti teie iseloomu helgem, arendamist vääriv joon, ja alistute vaguralt koera klähvimisdiktaadile.Ühel õhtul, kui olete sunnitud kuulama, kuidas naabrid grillpeo käigus kõva häälega lahkavad Sartre’i filosoofiat teile täiesti mittevastuvõetaval viisil, otsustate siiski kolida maale.\nMetsaküla hirmutav pimedus\nSobiv variant avaneb otsekui nõiaväel unistuslikult kauni järve kaldal, kus väike kümne hektari suurune talu lagunenud hoonete, pisikese metsasiilu ja ka põllulapiga sobiva hinna eest saadaval on. Seisate seal justkui Peeter Suur, jalg põllukivile toetatud, ja heidate võimuka ja vaimustatud pilgu üle oma tulevaste valduste.Õhtud on metsakülas aga nii pimedad, et sadade valgusaastate kaugusel säravad Suure Vankri tähed tunduvad nii lähedastena, et võiks need ükshaaval nagu küpsed jõhvikad taevast alla noppida.Lähimad naabrid jäävad pool kilomeetrit eemale ja nende koerad võivad seal haukuda niipalju, kui nad tahavad. Strateegilistelt tähtsatesse suundadesse saab istutada kuuse- ja sirelihekke.Ostutehingu sooritamise eelõhtul informeeritakse teid, et need poole kilomeetri kaugused järvenaabrid on mõnevõrra imelikud inimesed. Eriti keegi neist, kes käib, pudel taskus, mööda küla ringi, kiikab akendest sisse ja rögiseb kahtlaselt. Teie kujutlusvõime lülitub tööle – sellist tüüpi ei peata ka sirelihekid, teil on aga kolm väikest last. Milliseks võiksid kujuneda need pimedad õhtud keskusteludes tülika kontvõõraga? Laup läheb iseenesest higiseks, kuid südame teete kõvaks, kõlistate veel samal õhtul notarile ja teatate tehingu katkestamisest.\nTibu läheb oma koju\nKus siis on Eestis hea elada? Sirvite tüdinult kinnisvarakuulutusi, kui kuulete lapsi teises toas mängivat. Pisim neist, kaheaastane, kordab järele suurema sõnu: „Tibu läheb oma koju, oma koju.”Kiikate silmanurgast: tibu, kollane isetehtud karvatutsakas läheb tõesti üle kaltsuvaiba, tatsadi-tatsadi, kätest kantult. Ja milline on siis ta kodu? See pole midagi kapitaalset ega kallihinnalist. Padi on põrandale veetud, selle serva alla on kohendatud urg. Uru sissepääsu katab eeskojana kõvakaaneline lasteraamat. Tibu läheb kõigepealt selle alla ja siis poeb kaugemale, padjaurgu. Ta on kahtlemata oma kodus ja laste rõõmuks oma elamisega üpris rahul.Siis kuulete, kuidas vanaema teises toas kolmandale, suuremale lapsele räägib sõjajärgsetest aastatest, kui nende elumaja oli lahingutes maha põlenud ja seitsmeliikmeline pere pidi aastaid mahtuma suitsusauna. „Neli last ja kolm täiskasvanut, neist üks surija haige, kahes kitsukeses ruumis, see oli meie kodu,” kõneleb vanaema.Sulete seepeale arvuti, viskate end voodisse, tõmbate teki üle pea, kontrollite varbaga, kas kõik pilud, peale hingamispilu, on suletud, panete silmad kinni ja käed kokku – polegi nii väga viga.\nAutor: Lemmi Kann, Juhani Püttsepp


Vegesack, Siegfried von | Lugemissoovituse blog\nArchive for the ‘Vegesack, Siegfried von’ Category\nKirjanduslinn soovitab: Siegfried von Vegesack „Balti tragöödia“\nPosted by sulepuru in 2021, Pai, Kristina, Vegesack, Siegfried von.\tTagged: ajaloost, baltisakslased, identiteet, kirjanduslinn soovitab, Läti, mälestusromaan, saksa, Tartu.\tLisa kommentaar\n“Balti tragöödia : romaanitriloogia”\n(Eesti Päevaleht, Akadeemia, 2009;\nsaksa keelest tõlkinud Tiiu Relve)\nRomaanitriloogia toob lugejani baltisakslaste loo läbi 1888. aastal Valga kreisis Lobērģi (Blumbergshof) mõisas sündinud Friedrich von Vegesacki mälestuste. See on nii eluloo- kui ajalooraamat ning haarav ja meisterlikult loodud kirjandusteos. Me ei pruugi autoriga kõiges nõustuda, kuid kindlasti on tegemist üdini ausa kirjeldusega, miks mitte ka üldistusega baltisaksa elu-olust, mõtteviisist ja poliitilisest tegevusest venestamisaegsel ja sellele järgnenud pöördelistest sündmustel Liivimaal. Ehkki romaanis on maarahva (lätlased) ja aadlike vahel nähtamatu, aga läbimatu “klaassein”, oli kodumaa (Heimat) neil üks. Kõrvuti, aga samas eraldatult elati pikki sajandeid. Nüüd, kui Balti tragöödia viimasest vaatusest, 1939. aasta ümberasumisest (seda autor ei kujuta, sest esmatrükk ilmus 1935. aastal) on möödunud pea sajand ja kunagine siin valitsenud vähemusrahvus on lõplikult kadunud, oleks aeg see “klaassein” kõrvale lükata. Tahame seda või ei, kuid baltisaksa kultuuriruum on meid mõjutanud pika aja jooksul. Balti erikord oma autonoomiaga andis meie aladele võimaluse erineda Vene impeeriumi teistest piirkondadest, tulemuseks tihe teedevõrk ja fektiivsed põllumajandusüksused – mõisad. Eks ka maarahva pilgud olid suunatud mõisale, küll rusikat taskus hoides, kuid eeskuju võeti ikka sealt. Elujärje paranedes hakati kodu ja koduümbrust kujundama, laulukooris käima ja pilli mängima. Selle kõige eelduseks oli muidugi emakeelse hariduse jagamine talupoegadele. Võib isegi öelda, et just baltisakslased olid “süüdi” eestlaste –lätlaste rahvusteadvuse tõusus, seega Eesti ja Läti rahva tekkes. Nii nagu olid nad ka meie teadusele ja kirjandusele alusepanijad.\nSiegfried von Vegesack “Balti tragöödia”\nPosted by sulepuru in 2015, Kärner, Kaspar, Vegesack, Siegfried von.\tTagged: ajaloost, baltisakslased, identiteet, Läti, mälestusromaan, saksa, Tartu.\t2 kommentaari\nSiegfried von Vegesacki teos “Balti tragöödia” oli minu jaoks 2014. aasta parim lugemine. “Balti tragöödia” andis edasi palju huvitavaid emotsioone ning avas silmi mineviku kohta. Varasemalt polnud ma baltisaksa eluga kursis, seega oli “Balti tragöödia” lugemine mulle ukseks, mis avas uusi mõtteid.\nRaamat annab edasi baltisakslasest tegelase Aureli elu. See on läbiv vaade ühe noore mehe üleskasvamisest baltisakslasena ning sellest, kuidas ta üritas ennast identifitseerida baltisakslast siin maailmas. Baltisakslased olid Saksamaalt tulnud sakslased, kes nii-öelda koloniseerisid Baltimaad ning jäid siia pidama. Seetõttu arenesid nad Saksamaast eemal, kuid siiski olid suurenisti mõjutatud oma emamaast. Kui Baltimaad kuulusid Venemaa alla, tuli ka mõjutusi sealt poolt.\nAurelil tekib identiteedikriis, ta ei tea enam kuhu baltisakslased kuuluvad. Ideaalis tundsid nad ennast sakslastena, kuid Saksamaal ei peetud neid sakslasteks, vaid pigem vene-sakslasteks. Venelased aga pidasid baltisakslasi sakslasteks, mille tõttu vaadati neid veidikene altkulmu, sest nad erinesid teistes siin elavatest rahvastest ning nad olid valitseval positsioonil. Samamoodi suhtus ka alamrahvas baltisakslastesse kui sakslastesse. Kuid baltisakslasest Aureli jaoks polnud enese liigitamine niivõrd lihtne kui teiste osapoolte jaoks. Aurelit töödeldi juba väiksest peale eristama inimesi sotsiaalstesse kihtidesse. Alamrahvas oli nii-öelda teisel pool klaasseina, mis hoidis neid aadlikest eemal. Sellisest jaotusest ei saanud Aurel väikese poisina aru, sest tema jaoks olid nad samasugused inimesed nagu tema isegi. Kuid mida aeg edasi, seda rohkem ta hakkas mõistma klaasseina tähendust.\nKriisi küüsis olev Aurel pidi taluma pidevalt eristamist. Ta oli oma perekonna noorim poeg ning rohkem omaette kui vendadega, kes lävisid omavahel. Aurelil tekkisid raamatu vältel sidemed erinevate tegelastega, kellest ta siiski pidi ilma jääma. Teda kimbatas pidev ebaõnn, sest ta jäeti alatasa üksinda. Mulle näib, et elu oli natukene liiga karm ja ebaõiglane tema suhtes, kuid raamatu puhul oli see kindlasti vajalik, et peategelast edasi arendada. Selline ebaõnn inimeste kaotamise tõttu tegi Aurelist tugevama ja huvitavama karakteri. Tema soov saada aru enda kohast siin maailmas viis teda edasi. See soov sütitas teda arenema inimesena, saada targemaks, et mõista lõppude lõpuks oma olemasolu eesmärki.\nSelleks, et ravida oma identiteedi probleeme püüdis Aurel leida kuuluvustunnet. Seda otsis ta erinevail viisil, nagu näiteks astus ta ülikoolis olles korporatsiooni. Seda tegi ta teiste lähedaste eeskujul ning arvas olevat õige ja prestiižikas. See on mõistev samm, sest Aurel oli väiksest peale soovinud leida enda tähtsust ning korporatsioonis aset leiduv vendlus pakkus talle mõningast rahulolu, kuid see siiski polnud täielik. Samamoodi käis Aurel ennast Saksamaal leidmas nägemaks seda, kuidas tõelised sakslased elavad. Ta tahtis tunda saksa elu enda ümber, kuid see muutus hoopis negatiivseks kogemuseks. Nimelt sakslased ei defineerinud teda sakslasena, vaid nägid teda kui vene-saksa segu. Selline arvamus oli Aureli jaoks valus löök, sest ta oli alati hoidnud Saksamaa poole ja üritanud olla sakslane. Kolmandaks näiteks Aureli kuuluvustunde rahuldamisvajadusest võiks olla tema astumine sõjaväkke. Ta tahtis võidelda, kuid ta jäi pidevalt eemale sõjateenistusest, sest ta polnud kõlbulik. Siiski hiljem sai ta sõduriks, mis pidi rahuldama tema vajadust kuuluda nii-öelda kangelaste sekka. Ta tahtis anda panuse oma kodumaa vabastamiseks ning sellega tõestada, et ta pole kasutu erak.\n“Balti tragöödia” kajastab ka väga hästi alamrahva elu ning nende suhet aadlikega. Aureli vaatepunkti läbi sai näha lätlasi (ja ka väheselt mainitud eestlasi) teise nurga alt. Tavaliselt neis ajaloolistes teostes, mida ma varem olen lugenud, on lähtutud talupoegade või teenijate kogemustest, kuid nüüd oli see vastupidine. Selline vaatepunkt pani mõistma seda, miks ei sallitud nii väga talupoegi ja miks koheldi neid nõnda halvasti. Aadlikud olid vägagi paranoilised ja üleolevad, mistõttu oli nende jaoks tähtis omada kontrolli enda alluvate üle. Talupoegi peeti salalikeks, kurjadeks ja rumalateks inimesteks, keda ei saanud usaldada. Neid pidi taltsutama nagu loomi, mistõttu tekkiski ilmne vastasseis alamrahva ja ülemrahva vahel. Kui teoses algas revolutsioon, siis kohemaid hakati mõisaid rüüstama ja aadlikke tapma. Seda ilmselt seetõttu, et valada välja enda sees elanud vimma, mis nii pikka aega oli alamrahvas elanud.\nKui tuua võrdluseks eesti kirjaniku Eduard Vilde teose “Mahtra sõda”, mis kajastas sarnaselt aadlite ja alamrahva elu, siis seal on lähtutud rohkem talupoja elust. Kuna mul oli ideaalne võimalus lugeda neid raamatuid kõrvuti, siis see andis palju rohkem juurde. Ühes teoses näed sa elu läbi talupoja silmade ja teises teoses läbi aadliku silmade. Seetõttu tekkis olukord, kus sai mõista mõlemaid pooli ning analüüsida nende käitumist. Olgugi, et ajaliselt olid need raamatud üksteisest natukene eraldi. Mahtra sõda käsitles 19. sajandi keskpaika ja “Balti tragöödia” oli rohkem 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguses. Seda paremini tekkis selline ajaline joon, mida jälgida. Kuna ühes teoses oldi alles vabanetud pärisorjusest, aga teises teoses oli juba talupoeg saanud mõnda aega vabam olla.\nSeega nähti eestlasi, lätlasi ja ka venelasi kui võõraid, kes ohustasid nende kodu. Aurel kartis, et võõrad võtavad ta kodu ära, mistõttu ta tundis sisimas viha nende võõraste vastu. Samas on paradoksaalne see, et kõik teenijad olid valdavalt lätlased, kellega Aurelil olid sügavad sidemed. Ta oli ju nendega koos üles kasvanud ja võtnud neid kui osa perekonnast. Selline käitumine näitab peategelase ebaküpsust ja temas keevat segadust, mis koos identiteedi problemaatikaga viib teda raamatus edasi. Selline sisemine võitlus tegigi lugemise väga huvitavaks, sest see andis edasi nii palju emotsioone ja aitas mõista peategelast ning tema nii-öelda piina. See piin lisas Aureli karakterile põnevust juurde ja andis täielikuma lugemiskogemuse.\n“Balti tragöödia” on suurepärane teos aitamaks inimestel näha minevikku teisest vaatenurgast. Aurel on väga hea peategelane, kelle silmade läbi saab seda teekonda näha. Teoses esinevad identiteedi probleemid ja vastandumised võiksid olla abiks ka meie tänapäeva elus esinevatele olukordadele, kus me ei mõista mõne teise rahvuse käitumisviisi. Kasvõi saab näiteks tuua venelaste olukorra praeguses Eestis, kus nad on sarnaselt jäänud kahe maailma vahele nagu teoses oldi Venemaa ja Saksamaa vahel. Seetõttu on “Balti tragöödia” andnud mulle uusi viise ja lähenemismeetodeid, et mõista vähemusrahvuste olukorda võõral pinnal. Siit võib järeldada, et “Balti tragöödia” on kui ajalooline õppetund, mis tuleb igale lugejale kasuks.\nNoore Siegfried von Vegesacki pilt on pärit riigiarhiivi lehelt,\nvanem pilt Vegesackide suguvõsa lehelt.


KING SIZE SUPER FORM LARGO- PEENIST SUURENDAV KREEM!\n"LARGO" omab vasodilataatoriefekti (veresoonte laienemine), millega kaasneb peenise mahu suurenemine ning selle mõõtmete märkimisväärne ja nähtav suurenemine. 50ml\nMis on largo kreem "Eros-Art"?\n1- "Largo" on meeste seksuaalkosmeetika vanim nimi, Eros-Art lõi Hispaanias meestele mõeldud kreemi Largo; See on kiire ja tõhusa koostisainete kooslus, mis suurendab erektsiooni. See imendub peenises kergesti ja tagab maksimaalse tulemuse mõne päevaga.\nVastus sellele küsimusele on jah! Tuhanded mehed on kasutanud Largot peenise suuruse suurendamiseks. See on üks kõige tõhusamaid ja originaalsemaid kreeme turul ning on usaldusväärne lahendus kõigile teie peeniseprobleemidele. See on põhjus, miks Largo on üks meie enimmüüdud tooteid Eros-art ajaloos: oma pikkuse maksimeerimine, tugevuse tagamine ning tugevama ja kindla erektsiooni säilitamine pole kunagi varem olnud nii lihtne.\nLargot testitakse ja selle valem soodustab koe laienemist ja kasvu. Erektsiooni suuruse määrab erutuse ajal verekogus. Massiseerides peenisele Largot, toimib kiiresti ja tõhusalt, suurendab erektsiooni soodustavat loomulikku verevoolu peenise kambritesse. See kõrgem vere tase laiendab peenise kapillaare, mis annab sellele suurema ja mahukama erektsiooni. Kasutades Largot sageli, parandate erektsiooni kvaliteeti, suurendate püsivalt suurust ja väldite nõtkumist. Kui kasutate Largot iga päev, näete oma peenist kasvamas.\nKui soovite lühikese aja jooksul märgata peenises märgatavaid muutusi, peate Largot rakendama üks või kaks korda päevas. Efektiivsemate tulemuste saamiseks järgige neid lihtsaid juhiseid.\n1 - Enne Largo pealekandmist puhastage peenis hästi sooja vee ja pehme seebiga\n2-Kandke peenise kogu pikkusega õhuke kiht\n3-massaaži õrnalt sõrmedega\nLargo toimeained on testitud ja see on teie keha jaoks täiesti ohutu. Efektiivsete tulemuste saamiseks usaldage seksuaalkosmetoloogia vanimat nime:\nKoostis: helianthus annuus õli, simmondsia kinesiõli, glütseriin, steariinhape, cocos nucifera õli, mesilasvaha, trietanoolamiin, vitis vinifera ekstrakt, laminaria digitata ekstrakt, karbomeer, dimetikoon (Abil B8851) fenoksüetanool, parfum, imidasolidinüülkarbamiid, bht.\nLargo kreemi toodab "eros-art" laboritingimustes, et tagada ohutus ja tõhusus. Väga tõhus ja kauakestev.\nSuurepärane masturbaator üksildasteks öödeks! Reaalne tunnetus. Te mitte ainult ei naudi masturbeerimist, vaid treenite end ka kestvamateks öödeks!&nb..\nHr Bang pakub hämmastavat põnevust!Peenisekreem, mis parandab vereringet. Hooliv ja elavdav. Ginko biloba (hõlmikpuu) lehtede ekstrakt aitab võimendad..\nWUG CLIMAX GUM on närimiskummi kujul toidulisand, mis koosneb guaraanaekstraktist, B6-vitamiinist, B12-vitamiinist, C-vitamiinist, lükopeeniekstraktis..\nLooge oma peenisest koopia.Soovid oma kallimat üllatada oma isikliku peenise-klooni või vibraatoriga? Soovid kinkida talle killuke endast üksildasteks..\nC60+ Anabol Elite Testo on väga tugev testosteroonitõstja, kuhu on taas sisse toodud vana hea Ekdisten, mis oli juba ammu ammu imerelvaks 80.ndate kul..\nEREKTSIOONI SOODUSTAV JA VOLÜÜMI ANDEV KREEM MEESTELEBoyglide Erection on kreem, mis on loodud erektsiooni stimuleerimiseks. Selle toimeained stimulee..\nBE HARDER EREKTSIOONIKREEMSelle kreemiga naudite pikemat ja kvaliteetsemat voodielu tänu looduslike taimeekstraktide kooslusele, mis stimuleerivad ver..\nBIG BOY - GOLDEN ERECT VIIVITUSGEELSee geel aitab teil ejakulatsiooni edasi lükata, viivitada orgasmiga ja aidata seeläbi teie seksuaalsuhteid paranda..\nVälispidiseks kasutamiseks meeste suguelundite intiimpiirkonnas enne ja pärast seksuaalvahekorda. Hea hügieen hoiab ära bakterite vohamise.See deodora..\nPEENISEKREEM MEHISUSE TUGEVDAMISEKSNautige selle toetava massaažikreemiga kvaliteetseid seksuaalsuhteid. See kreem stimuleerib vereringet tänu oma koo..\nViivitusgeel meestele. Topeltefektiga spreiSuurendab erektsiooni, peenise mõõtmeid ja teeb seksi kauakestvaks, lükates oluliselt edasi ejakulatsiooni...\nRahustav intiimgeel suurema rahulolu jaoksVeepõhine määrdeaine, mis on loodud pehmendavaks ning lõõgastavaks vahekorraks. Sobib kasutamiseks kui vahek..\nARMUTILKADE KOKTEILArmutilgad on toidulisand naiste libiido parandamiseks ja loomulikult suurendamiseks. See aitab suurendada naiste seksuaaliha, taga..\nORGOFEM Pompeya õli on kõrgekvaliteediline looduskosmeetika, mis koosneb looduslikest eeterlikest õlidest, et pakkuda naistele rõõmu, suurendada iha, ..\nPOTENZ EREKTSIOONIKREEMSee meeste seksuaalsuse võimendaja soosib veresoonte laienemist, saavutades parema ja märkimisväärsema erektsiooni, suurema pee..


Kommentaarid: Itaalia politsei paljastas somaallased, kes võtsid migrandid pantvangi ja pressisid nende eest raha\nToimetas Kristin Aasma, 11. mai 2016 16:43\nab/ 13. mai 2016 09:16\nkas ikka pressisid? Äkki lihtsalt nõudsid reisivõlga?\nKurat, kaltsupead jälle esipildile topitud/ 11. mai 2016 20:46\nma ei talu neid õlikarva metslasi\nära ole putinist ja sibul.ole/ 11. mai 2016 21:37\nisamaalin e ja salli neid,sest talumatus paneb häbi tundma teie Ilvese ja tema riidekese.\nMongol/ 11. mai 2016 18:26\nNäide uudisest, mille liberaalid kohe ära unustavad. võib teha katse - näidata seda lugu mõnele sotsile ja jälgida kui kiiresti ta selle unustab. pakun 3 sekundiga on asi unustatud :)\njants/ 11. mai 2016 17:53\nVot,kulla sutropid,lobjakud,parised kui riigisektori sallivad.Somaalias käib hull sõda,vaesed pigid peavad end sealt veelgi vaesemate itaallaste juurde vedama ja seal siis oma saatusekaaslasi müüma,et hing sees hoida.Minge sinna somaaliasse ja ehitage neile vääriline elu,siia aga ärge neid nuruge,hakkab sama jant pihta selle pantvangindusega.\nyll/ 11. mai 2016 17:40\noi nuti nuti. või et aafriklased kiusavad siin üksteist?kah mul uudis!\nJUSS/ 11. mai 2016 17:31\nÕppinud mehed ja head riistad. poistel on vist pantvanginduse alal kõva praktika ja töökogemused. Küllap olid mõne aasta eest need somaalia kurikuulsa mereröövlid, kes laevu kaaperdasid ja meeskondi pantvangideks võtsid. Pole enam mingid diletandid, ju oskavad asju ajada.\n???/ 11. mai 2016 17:28\nSekkus mitu korda, tehes katst pantvange vabastada? Sellest jutust järeldan, et Itaalia politsei ei saanudki peotäiest murjaneist jagu vaid löödi nende poolt korduvalt häbiga tagasi! Kui nii, siis on see küll häbiasi!\nvaeseid pabulasi ahistatakse/ 11. mai 2016 17:03\nsomaalia akadeemikud ju meie haritumad vennad,nii Ilves kui tema riie peavad neid messiasteks.\nKui palju on neil siis nüüd häbenemist.\nsee/ 11. mai 2016 16:51\non ammu teada missugused BANDIIDID need on . Sellepärast süda haledaks kohe mitte ei lähe , et võtta neegreid siia minu turja peale elama . Aitab ainult putukatõrje "tinaubinatega" .


Päeva alguses on äärmiselt soovitatav teha mõned venitusharjutused, mis aktiveerivad lihaseid ja liigeseid. Tegelikult on loomulikult normaalne, et venitaksime ja venitaksime nii, et keha saaks aktiveeruda ja päeva hästi alustada. Seega, kui mitte mingil moel venitades järgite mõningaid konkreetseid jooga asanasid, saate oma keha tervena ja positiivselt aktiveerida. Käesolevas artiklis avastame ärkamise parimad jooga harjutused, mis aitavad teil päeva parimal võimalikul viisil alustada.\nSamuti võite olla huvitatud: jooga asendid seljale - lihtne ja tõhus\n3 jooga kasu päeva alguseks\nEnne ärkamise jooga harjutuste täielikku sisestamist veedame mõned hetked, et näha selle lihtsa rutiini teostamise tähtsust. Nagu juba öeldud, aitab jooga hommikul oma keha aktiveerida ja lihaseid venitada ja saada rohkem elastsust.\nSiin jätame teid hommikuse jooga kolmest kasust, et saaksite täna seda harjutada.\nAlusta päeva hea algusega\nKui on midagi, mis iseloomustab jooga praktikat, on see, et sellega saate keskenduda praegusele ja lõõgastuda keha ja vaimu samal ajal. Seetõttu on see hea vahend stressi, ärevuse või negatiivse mõtlemise hajutamiseks ja hea hommikust optimismi ja hea huumoriga. Lisaks on olemas mõned jooga asendid, mis aitavad teil elujõudu ja valmistavad oma keha päevaks.\nHoolitsege sinu eest iga päev\nJooga tegemise teine eelis, kui te ärkate, on see, et sa saad teada iga päev oma enda eest hoolitsemise tähtsusest . Paljudel juhtudel loobume rutiinist ja kohustustest tulenevalt ja jätame end taustal. Kuid on oluline, et iga päev hoolitseksite iseenda eest, armastate ennast ja pidage meeles, kui oluline on nautida positiivset ja täielikku elu.\nLõõgastumine terve päeva jaoks\nJa lõpuks, veel üks kasu, mis väärib märkimist, on see, et hommikune jooga aitab teil oma keha aktiveerida, kuid samal ajal lõõgastuda. Te alustate päeva väga elujõulise energiaga, kuid rahuliku ja rahuliku meelega, mis sobib suurepäraselt oma uue reisi vastu.\nJooga voodis: 3 harjutust\nSelle koostamise käigus kerge ja tõhusa jooga harjutustega ärkama hakkame, näidates mõningaid asendeid, mille jaoks sa isegi ei pea voodist välja minema. Need on kehaasendid, mille eesmärk on saavutada suurem elastsus ja venitada lihaseid hästi enne jalgade asetamist maapinnale.\nJooga poos 1\nAlustame igapäevase joogatreeninguga, mis aitab teil jalgade ja selgroo ulatust venitada. Selleks peate lihtsalt istuma voodil, venitama jalad täielikult ja painutama oma selja edasi, püüdes oma jalgu puudutada.\nJärgmine positsioon, mis aitab teil hommikul oma nahka ärgata, on seda teha keerates. Selleks peate oma voodis selja peal asetsema ja seejärel painutama põlvi rinnale. Nüüd peate neid liigutama paremale ja siis vasakule, tunnete, kuidas väändumine ulatub hästi teie keha ja selja külgedele.\nKolmas jooga poos hommikul\nJa selle jooga kasutamise lõpetamiseks voodis peate lootuse asendis istuma. Siis peaksite oma käed põlvili asetama ja veidi alla suruma, et jalad ja alumise keha rongi liigesed korralikult veniksid.\nKui sa voodist välja jõuad, saate päeva päevas tervitada.\nJooga rutiin hommikul\nAlustame nüüd, et pakkuda teile hommikuse jooga lauda, mis aitab teil päeva väga positiivselt ja lõdvalt alustada. Me oleme ärkamisel valinud 3 joogatreeningut, et saaksite seda lihtsalt teha oma ruumi või kodu igas ruumis. Need asanased on ideaalsed keha venitamiseks ja aktiveerimiseks ning seega, et olete täiesti valmis uue päevaga toime tulema.\nUttanasa, jooga harjutamine päeva alguseks\nSee on üks parimaid viise keha aktiveerimiseks ärkamisel. Selleks peate lihtsalt järgima neid samme:\nSeisake otse keha mattega, mis on lõdvestunud\nTehke väljahingamine ja alustage keha langetamist edasi ja alla\nPüüdke oma kehaga oma jalgu puudutada, isegi kui pead põlvi veidi painutama\nSeejärel pange oma käed kokku nii, nagu oleksite kallistanud oma keha ja hoidke selles asendis veel 10 sekundit\nTeine harjutus, mida saate hommikul oma jooga rutiinis lisada, on see, mida tuntakse "Adho mukha shvanasana" või " dog down ". Selleks, et seda teha, peate tegema järgmist:\nSeisa põrandale allapoole ja laske käed põrandale\nNüüd alustage oma puusade tõstmist, hoides oma põlvi painutatud, kui seda vajate\nKäed ja jalad peavad olema puusadega joondatud nii, et kehahoiak on õigesti tehtud\nTõmmake käed hästi ja ärge tõstke oma pead\nSelles asendis võtke 10 sügavat hingetõmmet\nJa me lõpetame selle artikli parimate joogaõppustega ärkamise ajal, et rääkida kobra positsioonist või sanskriti keeles tuntud kui "Bhujangasana". Selleks peate tegema järgmised toimingud:\nLie matile allapoole\nHingata õhku ja tõsta aeglaselt torso kõverdumine tagasi\nTe peaksite oma käsi venitama ja veenduma, et kõht ja rindkere on hästi püsti\nPea võib jätta pea otse või lükata seda veidi tagasi\nVõtke 10 sügavat hingetõmmet ja naaske aeglaselt oma kehaasendisse\n© Copyright 2022. All rights reserved. Jooga harjutused ärkamisel - kõige lihtsam ja tõhusam


CM: farmi täppispidamissüsteem AfiMilk analüüsib iga lehma piima igal lüpsikorral - Põllumajandusuudised\nAfiMilk on tänaseks kasutusel enam kui 50 riigis USAst Venemaani.\n„Eestis on Euroopa keskmisega võrreldes suuremad farmid, kuid meie kogemus on näidanud, et siin alahinnatakse sageli automaatse andmekogumise ja karjahalduse tarkvara võimalusi. See on seotud enamlevinud süsteemide vähese täpsuse ning kasutuse keerukusega,“ kõneleb AfiMilki esindaja AS-i Dimela arendusjuht Kaido Kasak.\nAfiMilk süsteemi kõige suuremaks erinevuseks teiste süsteemide seas on, et iga lehma piima analüüsitakse igal lüpsikorral ning see võimaldab avastada kõrvalekalded söötmises või looma tervises enne, kui jõuavad välja areneda kliinilised nähud. „Teine moodne täppispidamissüsteem ei analüüsi kõikide lehmade piima kõigil lüpsikordadel, vaid valib keeruka bioloogilise mudeli alusel iga kord välja lehma ja lüpsikorra. See on ka mõistetav, kuna analüüsid maksavad ja kõigi lehmade piimaanalüüs oleks mõeldamatu, kuna nende analüüsimine toimub nn märja keemiaga. AfiMilk süsteem analüüsib piima spektromeetriliselt ehk nn kuiva keemia abil, mille puhul pole mingit reaktiivide ega piima kadu,“ selgitab Kasak.\nLisaks eristab AfiMilki analoogsetest süsteemidest palju täpsem innatuvastus, sest lisaks tavapärasele liikumisaktiivsuse registreerimisele jälgitakse lehma käitumist üldisemalt, samuti puhkeaja pikkust, lamamaheitmise kordasid jne.\nTänaseks on Dimela paigaldanud Lätis juba kaks karja täppispidamissüsteemi ning läbirääkimised käivad ka mitme Eesti karjakasvajaga. „Süsteemist parema ettekujutuse saamiseks viime potentsiaalseid kliente Läti põllumajandusülikooli lauta, kus saab sellega täpsemalt tutvuda. Eks kohapeal saadud muljed ja ettekujutus kaaluvad üles kõik teoreetilised selgitused ning pildipresenteerimised,“ räägib Kasak ja lisab, et seni on tagasiside olnud väga positiivne.\nLätis õppelaudaga tutvumas käinud Järvamaa Kutseõppekeskuse õppefarmi juhataja Mae Alviste nendib, et süsteem jättis väga hea mulje. „Mulle meeldis kogu see lüpsikeskuse kujundus, et keskus oli lüpsjate jaoks lihtsasti mõistetav ning minimaliseeritud olid inimfaktorist sõltuvad vead. Ideaalis võiks ka meie kutseõppekeskuse laudas olla selline tänapäevane täppispidamise süsteem, mida saaks huvilistele tutvustada ning kus õpilased saaksid reaalselt uuemat tehnoloogiat õppida.“\nAlviste sõnul jättis positiivse mulje, et süsteem on välja arendatud veterinaaride poolt. „Väga hea on pidev rasva- ja valguprotsendi määramine, samuti innaavastamise tõenäosuse täpsus. Üldse tundus, et sellest programmist on võimalik välja lugeda palju põnevat infot, mis karjakasvatajaid aitab.“\nEestis on Euroopa suuremad karjad\n„Eesti piimakarjakasvatajad on olnud uskumatult tublid ja kahe aastakümnega on läbitud hämmastav areng. Tänaseks on meil Euroopa kõige suuremad karjad, piimatoodangult lehma kohta oleme Euroopa Liidus 28 riigi seas Saksamaa järel 10. kohal,“ ütleb Kasak.\nMaailmas tervikuna on absoluutne liider Iisrael, kus karja täppispidamist rakendatakse 85 protsendil karjadest, millest omakorda 75% kasutavad AfiMilk süsteemi. Tänu loomade tervise paremale jälgimisele elab Iisraeli lehm keskmiselt 3,5 laktatsiooni vanuseks, lisaks on Iisraeli lehma keskmine toodang Euroopa Liidu keskmisest tervelt viis liitrit kõrgem. Eestis on keskmiseks laktatsioonide arvuks kõigest 2,5. Loomade karjaspüsimise pikendamine on üheks majandusliku edu võtmeteguriks. Selle saavutamiseks on Afimilk täppispidamise süsteem asendamatu abiline.\n„Tarkvara koostab igal päeval nimekirja tähelepanu vajavatest loomadest, säästes sellega farmeri aega ja vaeva probleemsete loomade leidmisel,“ kirjeldab Kasak. „Süsteemi oluliseks komponendiks on üldine planeerimismoodul, mis võimaldab seada konkreetseid majanduslikke eesmärke nii üksiku lehma, loomaagrupi, terve farmi või farmide kompleksi kohta ning jälgida nende eesmärkide saavutamist.“\nLisainfo ja kontakt: Kaido Kasak; AS Dimela, tel 7390659, 5034061, e-post: [email protected], www.dimela.ee\nAfimilk piimameeter ja analüsaator Läti ülikooli laudas\nAutor: Dimela AS


laenud – RahaBot\n10 eluhäkki raha kokkuhoidmiseks – 19.05 h2ck.final.mai\nPanin kirja mõned väga lihtsad nipid, kuidas sina saaksid oma kulusid kokku hoida ja liikuda kiiremini finantsvabaduse teele! Need on kõik häkid, mida ka ise igapäevaselt kasutan ja on minu teekonnale kaasa aidanud. Kindlasti mõne punkti osas tuleb aegajalt eksimusi, aga üldjoones püüan neid siiski järgida. Ära põleta oma raha, vaid pane see enda jaoks tööle!\nÄra suitseta – Peale selle, et suitsetamine su tervist kahjustab, lõhub see ka su rahakotti. Keskmine pakk maksab ca 5€ ning kui suitsetad paki päevas, siis kulub sul kuus 150€ ja aastas suisa 1800 eurot tühjale tervise põletamisele. Rääkimata lisakulud hammastele, hingeõhu parandamisele ja riiete värskendamisel.\nÄra tarbi alkoholi – Lisaks pohmakale ja lisakilodele ei too alkohol sulle krõbisevat rahakotti. Näen Tallinna linnapildis liiga paljudel meestel õllepurke või kangema alkoholi pudeleid käes, mida siis õllekõhu suurenedes lürbitakse. Selline “hobi” viib märkamatult su tervise ja tükikesi rahakotist.\nVäljas söömise asemel, söö kodus – Kui jätad väljas söömise ära, siis võid endale toidupoest praktiliselt kõike lubada. Keskmine arve väljas süües on vähemalt 10-30 eurot. Korruta see kahega, kui lähed veel kaaslasega või perega sööma. Kallima söögikoha puhul saad sama raha eest juba terve nädala toidukorra soetada.\nLülita televiisor välja – panusta oma vaba aeg oma produktiivsuse tõstmisele. Selle asemel, et olla diivanikartul, mine liigu õues, suhtle uute inimestega või alusta uue projektiga. Eneseareng on üks parimaid viise, kuidas ennast elus edasi viia. Ära lase oma aju loputada Sõprade maratoni või Reporteriga.\nMüü seisvad asjad maha – Iga vidin, mis sul kodus seisab ja ootab kasutusaega, on tegelikult raha, mida saaksid investeerida. Riided, kõlarid, arvuti, jalgratas, seinakapp või ükskõik, mis asi, mida sa viimased pool aastat kasutanud ei ole, pane müüki. Tehnika puhul kehtib reegel, et mida kiiremini selle maha müüd, seda väiksema miinuse vastu võtma pead.\nPalgatööl olles tee oma CV korda ja käi proovi intervjuudel. See annab sulle julguse ja teadmise, et oma töökohas palka juurde küsida ning tead, mis tööturul toimub. Sissetuleku suurendamine on üks kiiremaid ja tõhusamaid viise, kuidas orava rattast välja pääseda.\nTühista liikmemaksu võtvad kohutused, mida sa ei kasuta. Paljud jõusaalid pakuvad hetkel võimalust võtta tasuta suvepuhkust. Säästa kolme kuu trenni raha ja käi hoopis õues jalutamas, jooksmas või rattaga sõitmas.\nOsta kasutatud asju – Nii on sul võimalik kokku hoida suuri summasid, olgu selleks siis tehnika, auto, riided vms. Kasuta ostmiseks Osta.ee oksjoni keskkonda pakkudes kõige viimasel hetkel või tee Okidokis hinnapakkumisi, mis on 10-30% küsitavast hinnast madalamad.\nTekita lisasissetulek – Kasuta selleks nt Airbnb, et tühi tuba välja rentida või Autolevi, et su seisev auto teeniks sulle raha. Või hakka hoopis blogi kirjutama ja võid sellega päris toreda kopika teenida!\nKui võimalik asenda oma auto ühistranspordiga – Selle asemel, et maksta igakuiselt liisingu, kindlustuse, kütte eest – kasuta hoopis Uberi ja jalgratta / kondimootori kombot. Saad tervist ja hoiad raha kokku.\nMa olen jõudnud sinna, kus ma täna olen, just tänu neid häkke järgides ja korralikult tööd tehes. Kui ma mõtlen korralikult, siis ma mõtlen nädalaid või kuid, kus päevas teedki 10-14 tunniseid tööpäevi. See on olnud pidev ja järjekindel töötamine suuremate eesmärkide nimel. Iga tegevus või ost, mida sa plaanid teha peab viima sind lähemale sinu eesmärkidele. Küsi alati endalt, kas see tegevus või ost, viib mind lähemale sinna, kus ma tahaksin olla. Kui jah, siis tee seda, kui ei, siis muuda seda.\nAga tuleme tagasi minu portfelli juurde. See on hetkel jõudnud 290 000 euro piirini. Vaikselt kasvame ja on lootust, et peatselt purustame 300k piiri. Lugedes teiste blogisid või intervjuusid, kes on juba ületanud 500 000 euro piiri, siis minu portfell on veel nooruke nende kõrval.\nmore “10 eluhäkki raha kokkuhoidmiseks – 19.05 h2ck.final.mai” …


38-aastane Zlatan Ibrahimovic: olen nagu Benjamin Button, sündisin vanana ja suren noorelt - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n22. SEPTEMBER 2020, 12:36 ITAALIA\nItaalia kõrgliiga hooaega kahe väravaga alustanud 38-aastane ründaja Zlatan Ibrahimovic rääkis mängujärgses intervjuus, et oleks võinud rohkem väravaid lüüa. AC Milan alistas rootslase tabamuste toel koduväljakul Bologna 2:0.\n"Me võitsime, aga oleksin võinud lüüa rohkem väravaid. Kui oleksin 20-aastane, siis oleksin löönud veel kaks väravat. Ma olen nagu Benjamin Button, sündisin vanana ja suren noorelt," ütles Ibrahimovic Sky Sport Italiale. Järgmisel kuul tähistab Ibrahimovic oma 39. sünnipäeva.\nIbrahimovic naasis Itaaliasse jaanuaris ning AC Milan sai eelmisel hooajal Itaalia kõrgliigas kuuenda koha, kuid eeloleval hooajal on eesmärk sekkuda kõrgemasse mängu.\n"Me ei ole veel sajaprotsendiliselt valmis. Tegime mõned vead, mida me tavaliselt ei tee. Oluline oli esimene mäng võita ja hooaega hästi alustada. Meie eesmärk on teha paremini kui eelmisel aastal. Sel aastal peame keskenduma mäng korraga ja mängima enesekindlalt - kõik mängud on nagu finaalid. Eesmärk on püsida tabelis kõrgel kohal," kommenteeris Ibrahimovic.


Sõnnikuhoidlate vähesus rikub endiselt põhjavett - MES nõuandeteenistus\nSõnnikuhoidlate vähesus rikub endiselt põhjavett\nHoolimata viimaste aastate pingutustest puudub Eestis endiselt piisavalt sõnnikuhoidlaid ja sellega reostavad põllumehed põhjavett ning laiemalt ka Läänemerd.\nPärast majanduslanguse aastaid on taas pöördunud tõusu poole ka meie põllumajandusest tingitult põhjavette sattuvate kahjulike ainete hulk, millega reostatakse ühtlasi ka Läänemerd, vahendas "Aktuaalne kaamera".\nKuigi enamasti on tegemist hajutatud reostusallikatega, siis üheks lokaalseks allikaks on sõnniku hoiustamisest maasse imenduvad kahjulikud ained nagu lämmastik ja fosfor.\n"Me lubame ainsana Läänemere riikidest seni põlluhoidlaid – ladustada sõnnikut põllule. Kui vaatame jälle meie muutlikku ilmastikku, siis on selge, et sealt toitained pääsevad liikvele nii põhjavette kui pinnavette," selgitas Tallinna tehnikaülikooli (TTÜ) keskkonnatehnika instituudi professor Enn Loigu.\nPõllumeeste keskliidu asepresident Jaan Sõrra ütles, et sõnnikuhoidlate nõuetele mittevastavus puudutab eelkõige väikeseid ja alla keskmise toodangut tootvaid põllumehi, sest sõnnikuhoidla ehitamine käib neile lihtsalt üle jõu.\n"Kui sul on kümme lehma, siis sul peab olema sõnnikuhoidla, aga ausalt öeldes neid kümnelehmalisi on meil üsna vähe jäänud ja kui sa teed nii suure investeeringu, siis sa oled ka pankrotis," rääkis Sõrra.\nTema sõnul on hoidlate vastavusse viimine raskendatud, sest uue maaelu investeeringukava kohaselt on toetuseks 31 miljonit eurot vähem ette nähtud kui eelmisel perioodil. Sellest tulenevalt seab põllumees prioriteedi, kuhu raha suunatakse ja see ei ole enamasti sõnnihoidlate korrastamine.\nTartu Agro juht Aavo Mölder, kes ehitas lehmalautade juurde kuus aastat tagasi nõuetekohase lägahoidla maksumusega ligi 130 tuhat eurot, ütles, et eraldi keskkonnahoiu toetust selleks ei anta ning nõuded on üha muutuvad.\n"Kui vanasti nõuti komplekloas nelja kuu hoidmist, siis täna ju räägitakse keskkonnahoiul kaheksa kuu hoidlatest. Suurtel on kindlasti tarvis selliseid tünne juurde teha," rääkis Mölder.\nNii põllumehed kui ka professor Enn Loigu näevad keskonnasäästmise võimaliku lahendusena riigi poolsete toetuste muutmist, mille kohaselt saaks sõnnikuhoidla korrastanud põllumehed lisatoetust.\nToimetas Merili Nael,\nERR Uudised, 03.06.2013\nbitweb2013-06-03T10:00:00+00:00Esmaspäev, 3. juuni, 2013|Uudised|


Südamepuistamisi e-õppe teemal: Erinevustest ja kuulumisest - tiigritest ja tittedest\nPostitaja: Pille kell 15:26\nViimasel ajal on hakanud levima nn must-valge mõtlemisviis olenemata elualast. Telekas on paha – meie kodus telekat ei vaadata. Suurte kaubanduskettide Poolast sisseostetud köögivili on jama, meie teeme kõik oma ostud Ökosahvris. Arvuti on paha, meie lapsed kodus arvutit kasutada ei või... Kui, siis ainult kooliülesannete täitmiseks. Sellise suhtumisega kasvatame aga ainult trotsi täis lapsi, kes sinu äraolekul silmad jõllis kõiki neid saateid vaatavad, mida te ise kuigivõrd väärtuslikuks ei pea. Naabripoisi sünnipäeval pruugitakse oksendamiseni kartulikrõpse ning mängitakse verdtarretavaid arvutimänge.\nKõik algab loomulikult kodust ning sellest, kui palju lapsevanem ise oma „online” aega järeltulijatele pühendab. Kas ta on lihtsalt „sisse logitult” kodustesse toimetustesse mattunud või tõesti klotsitorni ehitamise ning päevamuljete vahetamise aktsioonis? Kvaliteetaeg ja eeskuju on võtmesõnadeks igasuguse teadliku lapstarbija kujundamisel. Peame võtma aega, et tutvustada lapsele arendavaid ning eakohaseid arvutikeskkondi, ning selgitama, millised on peamised arvuti kasutamise reeglid.\nSelleks kõigeks on vaja aga teadlikku lapsevanemat, kes tahab ja oskab oma last suunata. Nii tulebki alustada teadliku lapse kasvatamist tema vanemast – viia võimalikult palju informatsiooni meediasse (lehtedesse, peretemaatikat puudutavatesse ajakirjadesse). Miks mitte alustada muude facebooki ahelkirjade kõrval ka seda valdkonda puudutavate mõtteavaldustega?\n11. oktoober 2010 15:32\nHuvitav, aga udune ......\n12. oktoober 2010 13:53\nSelles suhtes olen nõus, et mingi asi pole must-valge. Usun, et mitmed ajakirjad on ka kirjutanud positiivsetest internetikasutustest. Aga siiski jääb mulje, et avalik arvamus on kas äärmuslikult optimistlik ja positiivne - nagu nt 2000ndete alguses või äärmuslikult negatiivne nagu praegu tihti. Aga teadlik ja tasakaalustatud on kindlasti oluline.\n13. oktoober 2010 16:29


Tallinnas on ravi 500 krooni võrra kallim kui Tartus\n23. november 2000 kell 6:38\nTallinnas on ühe inimese raviarved 100 krooni suuremad Eesti keskmisest ning 500 krooni suuremad kui Tartus, kirjutab Postimees.\nTallinna Mustamäe haigla ravikulud olid 500 krooni suuremad kui Tartu Ülikooli kliinikumil, ehkki mõlemad on kolmanda etapi haiglad ja kliinikum teeb ka teadustööd, ütles keskhaigekassa direktor Maris Jesse.\n'Tallinna inimesed ei ole kindlasti haigemad, samuti on siin suhteliselt noorem elanikkond ning traumasid esineb vähem - seega on patsiendid haiglatest saanud kätte rohkem ravi, mistõttu on siin aasta lõpuni raskem raviga jätkata,' selgitas Jesse.\nMaris Jesse sõnul tulevad suuremad ravikulud erinevatest ravitavadest, kuid milles need täpselt seisnevad, ei osanud ta öelda.\nJesse sõnul suurendas Tallinna ravikulusid aasta alguses ka polikliinikute süsteem, mis jätkas ravi paljude põhjendamata arstivisiitidega.


Tuhkatriinulugu – Superwoman, cryable.\nKibelesin eile päev otsa, et kas minna või mitte Vabaduse laulule. Esiteks iga-aastane kohustuslik Dagö, mis sel aastal rasedusjamade tõttu vahele jäi no ja sobivalt pidi sellele järgnema Mari Kalkun. Ja kui läheks, kas siis kõik koos või üksi või vanema lapsega või nooremaga. Lõpuks paar tundi enne Dagöt otsustasin teha tuleproovi ja jätta mõlemad lapsed koju. Noh, et kas plika üldse pudelit tunnistab, sest täna õhtul lähme me Hüüru mõisa teatrisse ja sealt ei saa ma vajadusel kiiresti koju vudida.\nTulemus – käidud, nähtud. Pea oli laiali otsas nagu peata kanal ja vähemasti Krati oleks ma võinud endaga kaasa vedada küll. Hirmuäratav üksindustunne. Terve lauluväljak on inimesi täis, ja mitte ühtegi tuttavat ei näe. Aga Dagö tõi, nagu alati, külmavärina. Siis hakkasin väljapoole trügima, kuulasin kaugemalt ka Mari ära ja vudisin Tuhkatriinu kombel keskööks koju.\n… plika oli kogu selle ürituse kodus lihtsalt maha maganud. Nii palju siis tuleproovist.


Vooremaa Kesk-Eesti parim supp tuli Olustverest\nKesk-Eesti parim supp tuli Olustverest\nKesk-Eesti parima supi tiitlile kandideeris ühtekokku kuus suppi: peale võitjaks tulnu veel OÜ Jaanalinnufarmi/ Sassi talu supp ?Sassi talu Imelik?, Tammemäe külalistemaja ulukilihasupp ?Jahi õnn?, Jõgeva Sordiaretuse Instituudi/ Külalistemaja Hämarik ?Mehine hernesupp?, mis valmistatud supihernest ?Mehis?, Ilmatsalu motelli supp ?Sügise lemmik? ning Kehtna Majandus- ja Tehnoloogiakooli supp ?Maamehe kõhutäis?. Hommikul kodus valmis keedetud supid toodi termostes kohale ning hoiti elektripliidil soojas.\n?Igal võistlejal oli kaasas kakskümmend liitrit suppi, nii et välja jagada oli tervelt kaks tuhat supiportsu, aga kõik see sai tunni ajaga otsa,? ütles Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja avalike suhete juht Malle Lind. ?Kes suutis kõik kuus suppi ära degusteerida, võis täita hääletuslehe ja selle kasti lasta. Kes rahvalt kõige enam hääli kogus, oligi võitja.?\nMaire Kõutsi keedetud hapukapsa-püreesupp oli Malle Linnu sõnul tõeline leid.\n?Uskumatu, et hapukapsa võib nii pehmeks keeta, et seda saab püreerida! Ja kui hõrgu kombinatsiooni annab see rõõsa koorega!? ütles Malle Lind. ?See on küll üks asi, mida tasuks tootena edasi arendada.?\nLõuna-, Põhja- ja Kesk-Eesti parima supi valimise võtsid EPKK ja MTÜ Eesti Maaturism Eesti toidu arengukava raames ette selleks, et anda maal tegutsevatele toitlustusettevõtetele ja turismitaludele võimalus end tutvustada. Kui rahvale selliselt ürituselt mõni supp meelde jääb, siis oskab ta selle keetja tulevikus ka üles otsida. Tulevikus on põllumajandus-kaubanduskojal ja Eesti Maaturismil plaanis paremad supiretseptid vihikuna välja anda. Iseasi, kes oma retsepti korraldajatele andis ja kes mitte.\n?Retsepti avaldamine oli täiesti vabatahtlik,? ütles Malle Lind. ?Hea toidu retsepti võib vabalt käsitleda ka kui firma ärisaladust. Ka Kesk-Eesti parima supi valimisel oli neid, kes supi koostise enda teada jätsid.?\nParima supi autor Maire Kõuts töötab Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli sööklas kokana. Hapukapsa püreesupi retsepti ?pärandas? tema sõnul koolile selle endine õpilane Kristo Putnik.\n?Kas ta sai selle retsepti kusagilt või mõtles ise välja, seda ma ei teagi,? ütles Maire Kõuts. ?Igal juhul tundus see piisavalt omapärane, et sellega supivõistlusele minna.?\nHead kapsast vaja\nNii suurt kogust hapukapsa püreesuppi, kui võistluse jaoks tarvis oli, polevat Maire Kõuts senini veel kunagi keetnud. Väiksemate kogustega katsetades oli ta aga selgeks saanud ühe raudse reegli: püreesupi jaoks igasugune hapukapsas ei sobi, vaja on tõeliselt head hapukapsast. Nüüd, mil supp rahva poolt parimaks tunnistatud, lubas Maire Kõuts seda ka söökla menüüs katsetama hakata.\nKesk-Eesti oli viimane piirkond, kus parim supp välja selgitati. Põhja-Eesti parim supp selgus juba 11. augustil Tapa linna päevadel ja Lõuna-Eesti parim supp 25. augustil Lüübnitsa sibula-, kala- ja käsitöölaadal. Põhja-Eesti parimaks tunnistati Õnnela Külalistemaja perenaise Õnnela Neideki valmistatud supp ?Seenelise unistus?, Lõuna-Eesti parimaks Uhtjärve Ürgoru Nõiariigi peakoka Anti Värtoni keedetud nõgesesupp.\n?Mullu võtsime Eesti toidu arengukava raames lähema vaatluse alla hautatud toidud, tänavu siis supid. Missuguse valdkonnaga tuleval aastal jätkame, ei oska veel öelda,? sõnas Malle Lind.


Lehekülg:Ajaloolised jutustused. Bornhöhe.djvu/294 – Vikitekstid\nLehekülg:Ajaloolised jutustused. Bornhöhe.djvu/294\n„Kahekümne kaheksa aasta eest, kümme aastat enne suure Liivi sõja hakatust, elas Jägala jõe orus, allpool suurt koske, kaugel tuntud kütt ja kalamees, keda Oru Juhaniks hüüti, oma naise ja ainsa tütrega. Nime poolest oli Oru Juhan Pirita kloostri pärisori, elas aga kui vaba mees ja tasus oma orjamaksu sel viisil ära, et nädalas teatud hulga kalu ja jahisaaki kloostrisse viis; suurema jao müüs ta Tallinnas ära, tõi sealt mitmesugust kaupa maarahva tarbeks kaasa ja sai aegamööda jõukaks meheks. Ta rääkis saksa keelt selgesti, mõistis lugeda, kirjutada ja kui vaja — ka Tallinna kaupmehi tüssata, kes teda muidu väga hästi sallisid. Räägiti ka, et temal jõesuus väike laev peidus olnud, millega ta Soomemaal kaupa ajamas käis. Tema rikkuse pärast oli temale ammugi nõu antud end pärisorja seisusest lahti osta. Oru Juhan ei kostnud selle peale ei ega jah, vaid lõi käega ja andis märku, et ta paremaid aegu ootab. Muidu on temast veel öelda, et ta hea pereisa oli ja naist ning last hellasti armastas.\nÜhel päeval tuli Oru peresse tundmatu noormees, kes saksa ega eesti keelt ei mõistnud; see pakkus Juhanile kuldraha ja palus märkide abil mõneks päevaks varjupaika. Oru Juhan lükkas kuldraha tagasi, aga võõra võttis ta vastu, sest ta nägi noormehe näost, et see õnnetu inimene ja surmani väsinud oli. Noormees kandis vene talupoja riiet, aga-tema valgest näost ja peenest viisist oli näha, et ta mitte talupoeg ei olnud. Kui võõras paar päeva oli puhanud, palus ta jälle märkide abil, et Oru Juhan teda oma sulaseks võtaks. Juhan täitis ka seda palvet ja ei pärinud võõra mehe käest muud kui tema hüüdnime. Noor-\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Ajaloolised_jutustused._Bornhöhe.djvu/294&oldid=36522"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:20, 4. juuli 2016.