Põllu- ja metsamajanduse taristu arendamise ning hoiu investeeringutoetus Maaeluministeeriumi valitsemisala riigiasutustele 2020 | PRIA\n2 kuu jooksul nõuetekohaste dokumentide laekumisest Taotluste hindamine ja tulemused\nhiljemalt 16.03.2021 Otsuste tegemine\n3 aasta jooksul taotluse rahuldamise otsuse tegemisest Tegevuste elluviimine\n5 aastat pärast viimase toetusosa väljamakset Järelvalveperiood\nToetus on Eesti maaelu arengukava (MAK) 2014-2020 meetme 4 „Investeeringud materiaalsesse varasse“ tegevuse liigi 4.3 „Põllu- ja metsamajanduse taristu arendamine ja hoid” alaliik.\nToetuse eelarve käesoleval aastal on 1 350 000 eurot, mis jaguneb sihtgruppide vahel järgnevalt: riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude uuendamiseks on eraldatud 1 000 000 eurot ning Maaeluministeeriumi valitsusasutused ja tema hallatavad riigiasutused saavad 350 000 eurot. Toetust makstakse MAK 2014-2020 alusel ja väljamaksed tehakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) ning riigieelarvest.\nDigitaalselt allkirjastatud taotlused palume saata e-posti aadressil info [at] pria [dot] ee.\nToetustaotlusi võetakse vastu 9. detsembrist kuni 16. detsembrini 2020. a.\nTaotlusvoorus 09.-16.12.2020 esitati toetuse saamiseks kokku 10 avaldust. Taotletud toetuse kogusumma on 1 199 849,91 eurot. PRIA teeb taotluse täieliku või osalise rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 60 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtpäevast, hiljemalt 16. märtsiks 2021. a.\n- Põllumajandusamet saab taotleda toetust maaparandusseaduse „Riigi poolt korrashoitavate ühiseesvoolude loetelus" oleva ühiseesvoolu või selle osa uuendamiseks.\n- Põllumajandusuuringute Keskus ja Eesti Taimekasvatuse Instituut saavad toetust taotleda kuivendussüsteemi ehituseks ja rekonstrueerimiseks, kui toetatav tegevus viiakse ellu Maaeluministeeriumi valitsemisel oleval riigimaal, mis on antud toetuse taotleja valdusesse. Tegevuse osaks võivad olla järgmised tegevused:\ntoetatavale ehitus- ja rekonstrueerimistööle maaparandusseaduse alusel kehtestatud korras omanikujärelevalve tegemine;\nToetatav tegevus ei tohi halvendada veekogu seisundit.\nToetuse saaja peab tegevuse ellu viima kolme aasta jooksul alates rahuldamise otsuse tegemisest. Kuni sihipärase kasutamise perioodi lõpuni (viis aastat) on toetusesaajal kohustus :\ntagada, et uuendatud ühiseesvool vastab maaparandusseaduse § 4 lõikes 2 esitatud nõuetele.\nPRIA poolt viimase toetusosa väljamaksmisele vahetult järgneva vähemalt viie aasta pikkuse majandusaasta lõpuni peab taotleja võimaldama teostada toetuse saaja kohustuste täitmise üle järelevalvet ning teha muid toetuse saamisega seotud kontrolle ja osutama selleks igakülgset abi, sealhulgas võimaldama viibida oma kinnisasjal, ehitises ja ruumis ning kohapeal nii läbi vaadata dokumente kui ka toetuse abil soetatud vara.\nTaotlusi hinnatakse määruse § 12 lõigetes 2 ja 5 toodud hindamiskriteeriumite alusel. Hindamiskriteeriumite miinimumnõuded on välja toodud § 13 lõigetes 4 ja 5.\nPRIA teeb taotluse täieliku või osalise rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse 60 tööpäeva jooksul alates taotluse esitamise tähtpäevast, hiljemalt 16. märtsiks 2021. a.\nToetuse väljamaksmiseks tuleb esitada pärast tegevuse täielikku või osadena elluviimist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist maksetaotlus koos investeeringu tegemist tõendavate nõuetekohaste dokumentidega e-posti aadressil info [at] pria [dot] ee või posti teel PRIA keskuse aadressile. Nimetatud maksetaotlust ja investeeringu tegemist tõendavaid dokumente saab PRIAle esitada kuni kolmes osas ühe taotluse kohta ja seda kolme aasta jooksul alates PRIA poolt taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.\nPRIA otsustab toetuse maksmise sellise aja jooksul, et toetusraha oleks võimalik kanda toetuse saaja arvelduskontole kahe kuu jooksul nõuetekohaste maksedokumentide laekumisest alates.\nToetuse väljamaksmiseks esitab toetuse saaja pärast tegevuse täielikku või osadena tegemist ja selle eest täielikult või osaliselt tasumist PRIA-le maksetaotluse koos järgmiste dokumentidega:\n3) investeeringu üleandmist-vastuvõtmist tõendava dokumendi ärakiri;\n4) elluviidud tegevusega seotud riigihanke dokumendid, kui need ei ole riigihangete registrist kättesaadavad ja kui neid dokumente ei ole varem PRIA-le esitatud.\nMaksetaotluses esitab toetuse saaja elluviidud tegevuse kohta järgmised andmed:\n1) teave elluviidud tegevuse maksumuse summa ja tegevuse osalise või täieliku elluviimise kohta;\n2) teave investeeringu tegemist tõendavate dokumentide kohta, nagu arve või arve-saateleht, maksekorraldus või selle väljatrükk, tehtud töö üleandmise-vastuvõtmise akt.\nKui toetust taotleb PMK või ETKI, siis peab üleandmist-vastuvõtmist tõendav akt olema enne maksetaotluse PRIA-le esitamist kooskõlastatud PMA-ga ja omanikujärelevalve tegijaga ning sellelt peab nähtuma osutatud teenuse või tehtud töö maht ja maksumus, akti koostamise ajaks osutamata teenuse või tegemata töö maht ja maksumus ning riigihankes esitatud töö või teenuse maht ja maksumus.


Majade müük: Miku, Tilga küla, Elva vald - 3073652 - City24.Ee\nMiku, Tilga küla\nCity24 ID: 3073652\nMajade müükMiku, Tilga küla\nLooduslikult kaunis kohas Tartu -Valga mnt.läheduses olev remonti vajav elamu. Kinnistul on maakaabli ja kilbiga elektriliitumine 3x 25A ja oma salvkaev. Juurdepääs kinnistule on väga hea ja korraliku teega. Talvel hoiab vald tee kuni maja ukseni lahti. Hoones pole remonti tehtud viimased 40a.Ristpalkidest elumaja on hästi säilinud ja ei ole niiskuse ega putukate kahjustustega. Soovi korral on katuse alusel korrusel piisavalt ruumi, et sinna välja ehitada  täiendav 2- 3 tuba. Ümberringi on kinnistu ääristatud põlispuude ja enamuses lehtpuumetsaga. Maja kõrval on  õunapuude ja marjapõõsa aed.Võib öelda et privaatne koht. Õues on ka tiik. Majas elati viimati 2 aastat tagasi ja saab ka hetkel elada, kuid siiski vajaks see minu silmis üksjagu remonti. WC asub õues kuivkäimla näol. Kõrvalhooned ei ole just heas korras, aga seisavad püsti siiski.Suurepärane koht elamiseks või suvitamiseks loodust ja linnulaulu armastavale, samas ka privaatsust hindavale inimesele või perele!\nKinnistu asub 5 km kaugusel Rõngu alevist. Tartusse on umbes 30 km ja Elva 10 km ja Otepääle 20 km. Tartu- Valga mnt-le on 1 km head kruusateed.\nTavakasutaja: Silver Laks\nTelefon 1: 51999996


Kus on hind, mis on filmitud? Telesaate filmimise asukoht - Uudised\nKus on hind, mis on filmitud?\nUSA teleajaloo ühe pikima mänguajaga saate ‘Hind on õige’ loovad Bob Stewart, Mark Goodson ja Bill Todman. Konkursil osalevad mängijad, kes peavad sularaha ja auhindu haarates kauba hinna õigesti ära arvama. Võistlejad valitakse alati saate filmimise ajal kohal olnud stuudiopubliku hulgast. Praegu juhib mängu Drew Carey, kuulutajana töötab George Gray. 'Kõigi aegade suurimaks mänguesituseks' kaubamärgina toimuvad 'Hind on õige' sündmused suures stuudios. Kui soovite teada, kus see konkreetne stuudio asub, siis siin on meie üksikasjalik analüüs sarja filmimise ja tootmise üksikasjadest.\nHind on õige filmimise asukohas\nFilmis “Hind on õige” filmitakseStuudio 33aastalCBS Television CityaastalLos Angeles, California. Igal hommikul näete pikki järjekordi inimestest, kes ootavad stuudio taga lootuses sisse pääseda - et neil palutakse 'Tule alla!' Tuntud ka kui Bob Barkeri stuudio, asub Studio 33 aadressil 7800 Beverly Boulevard, Fairfax, Hollywood, USA\nPeaaegu kõigi episoodide võtmiseks kulub pildistamiseks umbes kuuskümmend minutit. Kui aga on kaasatud külalisi, kestavad mõned lindistused kauem. Selle põhjuseks on publiku ja kuulsuse vahelised küsimused ja vastused, mida saatejuht sageli modereerib. Enne filmimise tegelikku algust lõbustab publikut kuulutaja või antakse võimalus esitada esiletõstetud külalisele küsimusi. Kui filmivõtted on lõpule jõudnud, on välja loositud ukseauhind.\nTeatud episoodid on filmitud 'korrast ära', mis tähendab, et need vabastatakse pärast seda, kui mõned teised episoodid on eetrisse jõudnud. Näiteks lindistatakse pühade episoodid sageli korrast ära.\nTäna lõpetame lastenädal kolledži üliõpilastega! Hääletage end kindlasti, et näha, kas need õpilased saavad MEIE testi sooritada. Hüüdke oma koolile allpool!\nJagatud postitus Hind on õige (@therealpriceisright) 17. juulil 2020 kell 5:02 PDT\nStuudios 33 on kehtestatud reeglid, mis käsitlevad publiku lubamist etenduses osalema. Näiteks peavad kõik rühmad, kes broneerivad stuudio rühmaosakonna kaudu või üksikute piletite kaudu, olema piiratud kuni 25 inimesega. Kõik liikmed peavad olema vähemalt 18-aastased (välja arvatud need päevad, kui võistlus on suunatud lastele). Veelgi enam, kui publik soovib siseneda 15-25-liikmelistesse gruppidesse, on individuaalsete piletite vältimiseks tungivalt soovitatav võtta ühendust stuudio rühmaosakonnaga. Grupid on eelnevalt broneeritud, et tagada filmivõtetel täielik publik.\nKuigi kogu saade on üles võetud Studio 33-s, lindistati selle 30. aastapäeva eripäraHarrah’s RioaastalVegas, Nevada. Praegu toetab tootemajana Fremantle ‘Hind on õige’. Lisaks sisaldab see autoriõigusi ettevõttele The Price Is Right Productions, Inc., mis on RTL Grupi ja CBSi koostöö.\nfilmid nagu kinnisideeks\nkuupäev elav hooaeg 4


Ebaadekvaatsed uuringud – näited kõige eksitavamatest uuringutest, mida e-sigarettidest tehtud on.\nSuur hulk inimesi on tänaseks sigarettide suitsetamise minevikku jätnud. Kuid kui palju on meil veel sõpru ja tuttavaid, kes suitsetavad paki sigarette või isegi mitu pelgalt ühe ööpäeva jooksul?\nMiljonid suitsetajad saavad end nüüd nimetada endisteks suitsetajateks just tänu e-sigarettidele.\nE-sigarettide kasutusele võtmine on muutnud väga paljude inimeste elusid üle terve maailma. Ometi rünnatakse e-sigarettide tööstust ikka ja jälle uute eksitavate raportite, keelustavate seaduste ja levitamispiirangutega.\nMiks on e-sigaretid üldse luubi alla? Kõik taandub taaskord meedia vahendusel avalikustatud uuringutulemustele. E-sigarettide põhjalikuks tundmaõppimiseks viiakse läbi ühe rohkem uusi uuringuid. Paljud nn „teadusuuringud“ põhinevad valedel uurimismeetoditel või on soovitud tulemus juba varem ette kirjutatud. Ja kui saadud numbrilised näitajad on vormitud sobilikuks jutuks, haarab sellest meedia kinni nagu näljane lõvi oma viimasest toidukorrast. Need tahtlikud rünnakud aga kujundavad omakorda inimestes seisukohta, kus e-sigarette nähakse pigem kahjutegijatena, mitte aga tervislikuma alternatiivina tubaka kasutamisele.\nHiljuti Inglismaal avalikustatud rahvatervise raport näitas selgelt, kui suurt mõju sellised mustamiskampaaniad elanikkonnale tegelikult avaldavad – peaaegu pool rahvastikust leidis, et e-sigaretid ja veipimine on samaväärselt ohtlikud ning tervisele kahjulikud kui tavasigarettide suitsetamine.\nKui veipijad ja e-sigarettide pooldajad tahavad üldsuse meelt ja arvamust muuta, siis peab see alguse saama väärhinnangute kummutamisest, mis ebaadekvaatsete uuringute kaudu inimesteni on toodud. Alljärgnevalt on välja toodud viis enimtsiteeritud loosungit e-sigarettide uuringutest koos ümberlükkavate selgitustega.\nFormaldehüüdid e-sigarettide aurus\nSee meedias populaarsust kogunud uuring väidab, et teadlased on leidnud e-sigarettide aurust inimese tervisele ohtikul määral formaldehüüde ning et nende osakaalu tõttu on vähkkasvajatesse haigestumise risk võrreldes tavasigarettide kasutamisega 5–15 % kõrgem. Kui nüüd uuringusse põhjalikumalt süveneda, siis näeme, kuidas on nende „teadlaste“ väited tegelikult saadud.\nEksperimendis kasutati e-sigarette viisil, mis kohe kindlasti ei ole e-sigareti kasutaja seisukohast tavapärane. Atomaiser kuumutati üle võimsusega, mida reaalselt ükski e-sigareti kasutaja päriselus ei tee, ja tekkis kõrbenud mahvi (dry puff) efekt. Ülekuumutatud atomaiserit veipija ei kasuta, sest tekkiva mahvi maitse on vastik ning kui selline asi peaks kogemata juhtuma, ei kasutata e-sigaretti enne kui probleem on kõrvaldatud. Lisaks oli uuringus märkimata jäetud fakt, et kui e-sigarette kasutatakse ettenähtud võimsusel ja küttekehasid ei jäeta kuivaks, ei teki ka formaldehüüde!\nSarnaselt nimetatud uuringus kasutatud meetodile võiksime välja tuua kõrbenud röstsaia söömise kahjulikkuse. Nii naeruväärselt kui see ka kõlab, saame siinkohal tuua röstsaia-näites paralleele viidatud „teadusuuringu“ metoodikaga – röstsaia kuumutatakse seni kuni ta on täielikult kõrbenud ja seejärel tuuakse välja ning hinnatakse selles leiduvaid kantserogeene ning teisi mürgiseid ühendeid. Loomulikult jõutakse järelduseni, et mürkide ja toksiinide osakaal on ohtlikult suur ja kokkuvõttes deklareeritakse, et röstsaia söömine tekitab vähki ning üritatakse röstsaia tarbimine ühskonna tasandil ära keelata... paraku nimetatakse ka sellise metoodikaga uuringuid tänapäeval teadusuuringuteks...\nE-sigaretid muudavad noorukid aktiivseteks tubakatarbijateks\nRäägime ka teismelistest. See uuring väidab, et kui nooruk kasutab e-sigarette, siis on risk, et ta alustab ka tubakatoodete tarbimist järgmise 6–12 kuu jooksul, tunduvalt kõrgem. Uuringutulemused levisid meedias kui kulutuli. Olenemata faktist, et reaalne tõestus väitele puudub, levitab meedia endiselt valeinfot, mida omakorda kasutavad näiteks poliitikud e-sigarettidega seotud maksumäärade tõstmise alusena.\nKui nüüd meediakära kõrvale jätta ja uuringut põhjalikult lugeda, siis selgub, et tegu ei olegi päris ehtsa uurimistööga. Pigem on see küsitlus väikeses näidisgrupis. Küsitluses osalenud teismeliste käest ei uuritud kunagi, kas nad olid regulaarsed suitsetajad või e-sigareti kasutajad. Noorukid jagati lihtsalt kahte gruppi – suitsetajateks või e-sigareti kasutajateks ning seda ka juhul kui nad olid emba-kumba vaid korra elus proovinud. Ausalt öeldes on antud uuringu tulemuste alusel tehtud kokkuvõtted absurdsed. Miks ei võiks nooruk, kes proovis korra e-sigaretti, hiljem korra proovida ka tavasigaretti? Siin puudub igasugune seos e-sigarettidega ja tegu oli tavaliste noorukitega, keda suunati lihtsalt uusi asju katsetama ja proovima. Uurijad märkisid ka ise tulemustes, et fakti – veipimine ahvatleb noorukit tubakatarvitamisele – ei suudetud tõestada.\nE-sigarettide kasutamine kahjustab kopse\nJärjekordne maailmakuulus „teadusuuring“ on tegelikkuses üks tobedamaid meediakajastusi, mis üldse tehtud on. Ilmselt püüdsid teadlased tõestada e-sigarettide auru kahjulikku toimet hingamiselundkonnale. Uuriti inimese ja hiire kopsurakke nii tavatubaka suitsuga kokkupuute järgselt kui peale e-sigareti auruga kokkupuudet. Leiti, et kopsud, mis olid kokkupuutes e-sigareti auruga, kahjustusid märkimisväärselt. Kõlab hirmutavalt, kuid vaadakem edasi. Dr. Konstantinos Farsalinos on maailmakuulus kardioloog, kellel on laialdased kogemused e-sigarettide uurimisvaldkonnas. Tema väitel on nimetatud uuringu tulemused ennekuulmatud, sest katsetel kasutati ebanormaalselt suurtes kogustes nikotiini. Kõige väiksem eksperimendis kasutatud nikotiinikogus oli 500 korda suurem kogusest, mida võib leida tubakasuitsetaja vereringest. Dr. Konstantinose sõnul on nimetatud uuringu puhul asi teadusest väga kaugel, paraku levisid uuringu tulemused kiiresti ja laialdaselt enne kui midagi ette jõuti võtta.\nSee uuring on üks parimaid näiteid kallutatud tulemusest, mida seni nähtud on. Soovitud tulemuste saamise nimel koguti andmeid suitsetamisest loobumise nõustamistelefonile helistanute hulgast. Tulemustes väideti, et suitsetajad, kes kasutasid e-sigarette, ei suutnud tubakatarvitamisest loobuda. Iva peitub aga selles, et küsitleti inimesi, kes tollele hetkel olid ilmselges sõltuvuses tubakatoodetest ja olles e-sigaretti vaid korra proovinud, väitsid, et abi nad ei saanud. E-sigarette kasutanud inimesed ja seetõttu tubakast juba loobunud inimesed aga ei helista ju enam nõuandetelefonile, et saada abi suitsetamisest loobumisel. Uurijad said kätte soovitud tulemi tänu sellele, et sihtgrupp ei olnud valiidne.\nE-sigarettide aur on ohtlik läheduses viibijatele ehk passiivsetele veipijatele\nSee uuring levis meedia vahendusel ülikiirelt. Avaldati tulemused, millest võis välja lugeda, et e-sigarettidest tulev aur on nii toksiline, et ohustab isegi kõrvalolijaid ehk passiivseid veipijaid. Kui uuringu andmeid põhjalikult lugeda, siis tegelikkuses väidavad need hoopis vastupidist. Õhuproovid võeti nii suitsetaja, e-sigareti kasutaja kui mittesuitsetaja ruumiõhust. E-sigareti kasutaja ruumiõhus leitud toksiliste ühendite osakaal oli märgatavalt väiksem kui tavasuitsetaja ruumiõhust leitud mürgiste ühendite sisaldus, kusjuures vahe mittesuitsetaja ja e-sigareti kasutaja ruumiõhu kvaliteedis oli väga väikene. Kui täpne olla, siis e-sigareti kasutaja ruumiõhust leiti vaid miljondik grammi rohkem toksiine kui mittesuitsetaja ruumiõhust. Samas suitsetaja ruumiõhus leidus 60 korda rohkem mürgiseid ühendeid. Nii et tõene oleks antud uuringu tulemuste põhjal väita, et e-sigarettidest tulev aur on tunduvalt puhtam kui sigaretisuits, nii et e-sigareti kasutajaga sama ruumiõhku hingav inimene ei ole olulisel määral rohkem ohustatud kui tavalist ruumiõhku sissehingav isik.\nNeed olid vaid ükskikud näited ebaadekvaatsetest uuringutest, mida avalikustatakse, et e-sigarette negatiivses valguses kuvada. Pole siis ime, et selliseid kohutavaid müüte lugedes otsustab tavasuitsetaja tubakatoodete tarvitamist jätkata. Väärarusaamad e-sigarettidest ei soodusta suitsetamises loobumist, mistõttu hävivad tuhanded inimelud. On viimane aeg pidurdada valeandmete levikut meedias ning tõde päevavalgele tuua. Meedial lasub vastutus negatiivsete tagajärgede eest kui infoallikaid ei kontrollita ja andmeid ei täpsustata.\nRefereeritud artiklist: http://www.cocktailnerd.com/busted-for-bad-research-shining-a-light-on-the-most-misleading-ecig-studies/\nDr. Konstantinos Farsalinose ettekanne ülemaailmsel nikotiini konverentsil Warsavis 2015.a.\nEttekandes selgitab dr. Farsalinos erinevate e-sigarettide uuringutega seotud metoodilisi ning põhimõttelisi probleeme. Lisaks toob näiteid kuidas meedia uuringuid väga valesti võib tõlgendada.


Sergei Karaganov ja Igor Jürgens (toim.) Rossija vs. Jevropa. Protivostojanie ili sojuz? Astrel, Moskva, 2010. 382 lk.\nVaadeldav raamat peaks olema Eesti lugejale huvitav mitmes mõttes. See annab pildi uroopa Liidu arengutest ja Venemaa ning ELi suhete keerukusest teise osapoole silmade läbi. Mingil määral saab siit aimu ka selle kohta, kuidas tajutakse Venemaal iseenda seisundit ja valikuvõimalusi. Ei saa väita, et raamatus sisalduv kattuks tingimata Venemaa ametliku seisukohaga, see peegeldab siiski pigem osa äriringkondade ja poliitika mõjutamisega seotud inimeste arusaamu. Autorid, kokku üheksa inimest, töötavad valdavalt Venemaa eri uurimisinstituutides ja mõttekodades. Vaatamata sellele, et nad lubavad endale ka mõningaid kriitilisi märkusi riigis peavooluks kujunenud hoiakute suhtes, pole kindlasti tegemist nn oposit-sioonikirjandusega, vaid ametliku poliiti-kanõustamise raamidesse jääva ja seetõttu piisavalt riigitruu tekstiga, mis peaks võimaldama teha järeldusi ka selle kohta, kuidas mõtleb ametlik Venemaa. Või vähemalt osa sellest.\nTuleb nentida, et eri peatükid on raamatus kirjutatud üsna erinevas stiilis. On küllalt lennukaid, mõnes kohas isegi natuke naljakalt mõjuvaid visioone, on detailset analüüsi ja juristi nõuande tüüpi teksti. Järgnevas on refereeritud ja kommenteeritud pigem raamatu üldisemat laadi osi.\nMõnevõrra ootamatu avameelsusega ja pikemalt keerutamata öeldakse raamatus välja lihtne tõde: teisi potentsiaalseid strateegilisi partnereid Venemaal peale ELi tolle puudustele vaatamata ei ole. Venemaa oma turumu-redega sõltub EList majanduslikult kindlasti rohkem kui EL oma energiamuredele vaatamata Venemaast. Nii et tark olevat orienteeruda mingi kestvat tüüpi koostöömudeli tekitamisele, küsimuseks pole “kas?”, vaid “kuidas?”. Koostöö sellise mudeli raames peaks autorite arvates minema oluliselt kaugemale kui lihtsalt kaubavahetus. Raamatus on välja pakutud isegi uhke termin soovitava sihtseisundi jaoks: Euroopa Liidu ja Venemaa strateegiline liit. Et asi juba sealmaal või vähemalt sinnapoole teel pole, selles olevat süüdi usaldamatus, külma sõja mälestused, partnerite mitte alati piisavalt adekvaatne üksteisetaju. Kaks “paha” on ka: USA ja NATO oma laienemisega. Seoses Obama presidendiks saamisega avaldatakse küll ettevaatlikku lootust, et äkki asi paraneb, aga väga sellele ei loodeta. Kontekst on raamatul seega üsna Ameerika-vastane. See paneb automaatselt paika ka Eesti: ta on koos kahe ülejäänud Balti riigi, Poola ja Suurbritannia-ga USA ja ELi sabarakkude seltskonnas, takistamas Vene ja ELi suhete konstruktiivset arengut. Venemaal erilist süüd enda ja ELi suhete tupikusse ajamises ei nähta. Siiski nenditakse, et osa Vene poliitilisest eliidist mõtleb liiga militaristlikult ja riik olevat väga korruptiivne. Need väikesed puudused olevat probleemiks küll, kuna muudavad eurooplased kuidagi kartlikuks, mis vähendab nende integrat-sioonipotentsiaali.\nRaamatus on välja pakutud isegi uhke termin soovitava sihtseisundi jaoks: Euroopa Liidu ja Venemaa strateegiline liit.\nMilline peaks olema Euroopa Liit, et Venemaal õnnestuks temaga strateegiliselt integreeruda? Raamatus pakutakse ELi jaoks välja kolm stsenaariumit. Esimene neist on Inglise stiilis Euroopa Liit. Selline Ameerika mõjualune, aga muidu pigem siseprobleemidega kui grand-ideedega tegelda sooviv. Selliselt ELilt võib välispoliitikas eeldada pigem onu Sami soovil Venemaale vastu töötamist nn lähisvälismaal kui temaga liidu loomist.\nTeine stsenaarium võiks kanda nime Ve-neetsia tüüpi EL. Selline ainult varandusele mõtlev ja varanduse abil oma probleeme lahendav. Vana kaupmeeste riik, poliitilised altkäemaksud jms. Allakäiv süsteem, vaevalt sealt visioonikat partnerit tuleb.\nKolmas variant on Prantsuse moodi EL: suured ambitsioonid saada iseseisvaks maailmapoliitika ja sõjaliseks keskuseks. Tõsi, sellise ELi tekkimist on lähiperioodil veel raske eeldada. Pikemas perspektiivis olevat aga see variant võimalik ja sellisel ELil võiks hakkajat Venemaad liitlasena vaja minna küll.\nTaoline integratsioon lahendaks muu hulgas ära ka vastuolud Venemaa tagahoovis, s.o SRÜs. SRÜ jaotumist Brüsseli-meelseteks ja Moskva-meelseteks ära hoida niikuinii ei õnnestu. Kui aga peremehed omavahel liidu teevad, võtab kumbki oma fänniklubi sabas kaasa ja kõik hakkavad sõbralikult koos elama.\nGeopoliitika ja geoökonoomika\nVenemaa välispoliitika erines 90ndate esimesel poolel märgatavalt praegusest. Riigist, kes üritas integreeruda Läänega, sh ELiga, on saanud riik, kes püüab mängureegleid muuta, teistsugust positsiooni saavutada. Tavaliselt oleme me harjunud põhjuseid muutustele Venemaa käitumises – seda ka majandusküsimustes – otsima ideoloogiast ja poliitikast. Ka käesolevast raamatust võib leida mõningaid taolisi põhjendusi, enam aga siiski teistsuguseid ja oluliselt huvitavamaid. Nimelt kohtame selgitusskee-me, mis on seotud pigem majanduslike foonide muutumisega. Enamik taolisi selgitusi on kokku võetavad kolme osaliselt omavahel seostuva teesiga.\n• Maailmas on tekkinud Lää-ne-Euroopa, USA ja Jaapani kõrval uued jõupoolused, uued majandusliku kasvu keskused: Hiina, India, ka Ladina-Ameerika. Ka juhul, kui eeldada, et Venemaa jaoks ei tähenda see tõsiseltvõetavaid alternatiive strateegilise (majandus)partnerluse osas, loob mitmekesisem geoökonoomiline mänguväljak talle uusi võimalusi. Euroopa Liidu olulisus on taolisel foonil vähenenud. Liit pole suutnud ka oma võimalusi kasutada: majandusintegratsioon läheb aeglaselt (näiteks teenuste vaba liikumine), riikidevahelised erimeelsused on säilinud (näiteks energiapoliitika), nn Lissaboni eesmärkide täitmisel on edu väga väike jne. Tooraineid, kütuseid või mõnda muud kaupa võib selles uues geoökonoomilises situatsioonis müüa ka mujale kui Euroopa Liitu või vähemalt saab sellega ähvardada. USA huvi liigub Euroopa Liidult kui partnerilt enam Hiina ja India peale, Lääne ühtsuse vähenemisel võib Venemaa situatsiooni kasutada ka oma majandushuvide läbisurumiseks jne.\n• Oluliselt on muutunud olukord rahvusvahelisel energiaturul. Esiteks on turg muutunud defitsiitsuse tõttu üha enam müüja turuks. Teiseks, kui varem valitsesid seda turgu valdavalt läänemaised nafta- ja gaasikompaniid või oli tegu tugevalt Lääne mõju all olevate riikide tootjatega, siis nüüd see enam nii ei ole. Oluliselt on tugevnenud tootjamaade ja nende riikide poolt omatavate firmade positsioonid, kes on asunud peale müügi ka tarbijamaadesse, sh ELi riikidesse investeeringuid tegema, sh logistikasse, et oma positsioone veelgi tugevdada. Küllalt oluline osa majanduspoliitilisest rähklemisest, kus majanduslikud ja poliitilised motiivid rõõmsalt segunevad, ongi hakanud käima taoliste firmade eks-pansioonitaotluste ümber.\n• Venemaa ise on viimase aastakümnega majanduslikult oluliselt tugevnenud. Rida aastaid järgemööda 7-8%-list majanduskasvu pole ju naljaasi, isegi juhul, kui see majanduskasv konkurentsivõime kasvatamise ja pikaajalise jätkusuutlikkuse seisukohalt hinnates kõige tervem ei ole. Suurenenud ostuvõimega Vene siseturg on ELi firmadele eriti rahvusvahelise majanduskriisi tingimustes vägagi oluline kompu; see, et 2009. aastal rahvusvaheline majanduslangus küllalt tugeva kolksuga ka Venemaale jõudis, ei muuda pilti veel tervikuna. Samas on aga toimunud teatud nihked ka majanduse sek-toriaalsete mõjugruppide riigisisestes jõu-vahekordades. Põhjendades, miks Venemaa enam WTOsse pääsemisest nii huvitatud pole, vastavad raamatu autorid, et enamik Venemaa mõjukaid majandusharusid sellest ei võida ja seda ei toeta. Selle sajandi esimese aastakümne esimesel poolel oli kuulda küll vastupidist. Ka praegu on raske leida argumente, miks ei peaks sellised Vene ekspordi jaoks olulised harud nagu terase- või keemiatööstus riigi WTOga liitumist toetama. Natuke lihtsustatud vastus võiks kõlada vast nii, et nafta ja gaas läheb ka ilma WTOta, tööstuskaupu, millega teiste riikide turgudele minna ja mis WTOst oluliselt võidaksid, me eriti toota ei suuda ja importi otsustaksime parem sisse lasta või siis mitte lasta selektiivselt, mitte üldiste reeglite alusel. Võrreldes majandusliku globaliseerumise mesinädalatega on üldse tugevnenud püüd kodumaiseid sektoreid kaitsta ja toetada. Umbes nii, et ega me Venemaal avatud turule põhimõtteliselt vastu ei ole, aga praeguses arengustaadiumis keskendume ikka teist-sugustele ülesannetele.\nOlukord võimaldab Venemaal varasemaga võrreldes majandussuhetes tunduvalt rohkem tingida.\nJättes praegu kõrvale küsimuse sellest, kas Venemaa tahab ELiga tihedamat või vähem-tihedamat majanduskoostööd, nentigem, et olukord võimaldab Venemaal varasemaga võrreldes majandussuhetes tunduvalt rohkem tingida. Seda, mille osas ja kui kõvasti kaubelda, üritavad soovitada ka tutvustatava raamatu autorid. Kasutades sealjuures hoiakut, et Venemaa ja ELi vaheline majandusintegratsioon on üks väga oluline, peaaegu et möödapääsmatu asi, aga ega põhimõtteliste lepingute sõlmimisega nüüd kiire küll ei ole. Eriti Venemaa poole pealt võttes.\nVihmavarjust ja sellest, mis seal all võiks olla\nÜldiselt eeldatakse, et Venemaa ja ELi vahelise majandussuhtluse normaalne arendamine vajab laiemat lepingulist alust, piltlikult öeldes vihmavarju. Kunagi oli selleks 1994. aastal sõlmitud ja 1997. aastal jõustunud partnerlus- ja koostööleping, mis oli mõeldud kehtima 2007. aastani. Raamatu autorite hinnang sellele lepingule on kahetine. Ühelt poolt nad tunnistavad küll selle lepingu soodustavat mõju rea oma majandusharude välisturgudele jõudmisel, samas aga heidavad lepingule ette, et see olevat üles ehitatud põhjendamatule eeldusele, et Venemaa võtab varem või hiljem üle ELi acquis communautaire. Miks aga maa, kes ELi tulla ei taha ja keda ka EL ise sinna ei võtaks, peaks üldse endale taolise koorma kaela võtma? Ajama sellega oma toodangu omahinna üles ja tegema endale muud tüli? Ühesõnaga tugevama vaimne vägivald raskes seisus oleva partneri suhtes. Ja kuna ka edasises sündmuste käigus EL Venemaad piisavalt ei abistanud, siis siit järeldus: ärgu midagi sellist kunagi kordugu. Kui 2003. aastal töötas EL välja oma naabruspoliitika, oli Venemaa seisukoht selge. Selle poliitika mõistes ta küll naaber olla ei taha, ta väärib muud ja paremat. Selleks muuks, paremaks ja Venemaa kui erilise naabri staatuse toonitamiseks sai nn ühiste ruumide (ühine majandusruum, ühine välisjulgeoleku koostöö ruum, ühine teadustegevuse ja hariduse ruum jne) loomise kava. Kava realiseerimisega aga eriti kaugele ei jõutud, kuna vahepeal tekkis rida segavaid tegureid alates ELi katsetest Venemaale demokraatia teemal moraali lugeda ja lõpetades Vene-Gruusia sõjaga. Fooniks pinged seoses USA presidendi Bushi agressiivse välispoliitikaga ja Lääne toetusega oranžile revolutsioonile Ukrainas. Venemaa kaldus üha enam realiseerima oma majanduspoliitilisi taotlusi mitte ELi kui terviku tasandil, vaid läbirääkimiste kaudu üksikute liikmesriikidega.\n2008. aastal alustasid EL ja Venemaa omavaheliste suhete uue aluslepingu alaseid läbirääkimisi. Gruusia sõda viis peaaegu nende katkemisele, läbi häda läbirääkimised siiski jätkuvad. Mida siis tutvustatava raamatu autorid siin välja pakuvad? Eelkõige ideed, et suund tuleks võtta mitte üldise kaubandus- ja investeerimisrežiimi täiustamisele (suund liberaliseerimisele töötavat praegu, arvestades Venemaa majandusstruktuuri ja taset pigem ELi kui Venemaa huvides), vaid koostööle prioriteetsete majandussektorite osas ja võimalusel Venemaa enda poolt väljapakutud põhieesmärkide saavutamiseks. Vana partnerlus- ja koostööleping käivat esialgu kaubavahetuse üldaluste dokumendina küll, kunagi hiljem võib ju ka tema uuendamisele asuda.\nVenemaal erilist süüd enda ja ELi suhete tupikusse ajamises ei nähta.\nVenemaa jaoks peaksid olema prioriteetseteks koostöövaldkondadeks kindlasti energeetika ja transport. Energeetika osas tuleks autorite arvates luua EList ja Venemaast ühtne energeetiline ruum (sh soovitavalt ka ühise strateegiaga kolmandate, st ELi väliste riikide suhtes) ja tekitada mõlemapoolset investeerimist ja kapitali põimumist võimaldavad väärtusloomeahelad nafta- ja gaasisektoris. Teiste sõnadega: et ELi firmad saaksid probleemideta investeerida nafta- ja gaasitootmisesse Venemaal, Vene firmad aga omakorda nafta ümbertöötlemistehastes-se, sadamavõimsustesse ja kütusejaemüü-givõrkudesse ELi maades. Et oleks tagatud ligipääs torujuhtmetele ja transiidile. Transpordi osas käiks jutt Venemaad ühendavate ja teda läbivate (Kaug-Idast Viinini) efektiivselt toimivate transpordikoridoride käima-panekust (sh piiriületused ja vormistused, logistilised keskused, intermodaalne keskus Kaug-Idas jm).\nKolmandaks suunaks, ehkki eelnevalt pakututest kirjelduses parasjagu “õhulisemaks” jäävaks, on koostöö kõrgtehnoloogia alal: ühine toodete väljatöötamine, kommertsia-liseerimine, tehniliste normide harmoniseerimine, ühiste kõrgtehnoloogiaklastrite loomine. Delikaatseks teeb olukorra vast see, et lõviosa Vene kõrgtehnoloogiast paikneb militaarsektoris või on sellega seotud. Seega, eelnevalt kirjas olev eeldaks justkui tihedat militaaralast koostööd Venemaa ja Euroopa Liidu vahel. Tegelikult võetakse raamatus üles seegi teema ja kirjeldatakse innustunult seda, millist head äri võiks teha rakettide, õhukaitsesüsteemide, sõjaväe transpordilennukitega jne. Siis jõuab autoritel siiski kaine mõistus järele ja nenditakse: arvestades meie agressiivsevõitu militaarset traditsiooni ja korralagedust sõjaväes on vist raske eeldada, et nad seal ELis meid militaar-koostöö jaoks piisavalt usaldaksid. Vähemalt esialgu.\nTegelikult kehtib see muidugi ka teiste koostöövormide kohta. Ma ei ole päris kindel, et raamatu autorid on oma iseenesest sümpaatse Euroopa orientatsiooni juures seda lihtsat tõde piisavalt arvestanud.


Kodukontori meelespea: 4 nõuannet, kuidas wifi kiiremaks muuta - Digigeenius\nKodukontori meelespea: 4 nõuannet, kuidas wifi kiiremaks muuta\nKas tead seda tunnet, kui veebileht lihtsalt ei lae ära, kuigi internetiühendus on näiliselt olemas? Aeglane wifi võib marru ajada ka kõige raudsemate närvidega inimese, kuna kõik virtuaalsed asjaajamised võtavad järsku kordades rohkem aega.\nToome välja neli nõuannet, mille abil oma koduse interneti kiirust parandada või vähemalt probleemile jälile saada.\nVaata üle ruuteri asukoht\nEnamasti jagatakse kodus internetti seadmetesse ruuteri abil, olgu see siis üle õhu või kaabliga.\nHalva internetiühenduse korral tulekski esimese asjana vaadata üle ruuteri füüsiline asukoht. Parima signaali leidmiseks tasuks ruuter paigutada võimalikult kodu keskele ja kõrgele. Ruuteri kappi või paksude seinte vahele paigutamist tasuks mõistagi vältida.\nKasuta kõrgemat sagedust\nSageli pakuvad ruuterid internetiühenduse jaoks kahte või enamat erinevat võrku, millest üks võib olla 5GHz sagedusega ja teine 2.4GHz. Kui 2.4GHz sageduse puhul peab wifi signaal “võistlema” ka igasugu teiste juhtmevabade seadmetega, kuid levib see-eest kaugemale, siis 5GHz sagedusel on eelis just tihedamalt asustatud hoonetes ja kontorites, kus on palju teisi wifi võrke.\nViimase leviala on küll lühem, kuid kehva kiiruse korral võib kõrgemale sagedusele ümber lülitamine interneti kiirust märgatavalt parandada. Üldjuhul pakubki ruuter tavalist võrku ja samanimelist “5Ghz” märgisega võrku.\nKontrolli üle interneti tarbijad\nVahel ei pruugi aeglase internetikiiruse põhjused peituda üldsegi riistvaras, vaid interneti kasutuses.\nKui sinu arvutis videod hanguvad ja ükski veebileht ära ei lae, siis äkki kasutab keegi teine majapidamises parajasti niivõrd suure koormusega internetti, et ühendus ei suuda teid mõlemaid teenindada?\nAeglase interneti korral tasub alati üle vaadata, ega midagi parajasti alla laadimas pole ning et kõik taustal toimivad programmid ja äpid liigselt internetimahtu ei kasutaks.\nKas oled proovinud seda sisse ja välja lülitada?\nKõige igihaljam ja lollikindlam nipp, mida pea mistahes tehnilise probleemi puhul rakendada saab.\nÜllatavalt tihti võib normaalse ühenduse taastamiseks piisata lihtsalt ruuteri ja nutiseadme või arvuti sisse ja välja lülitamisest.\nMärksõnad: elisa, internet, internetikiirus, wifi\nMilline telefon ja nutipakett soetada algklassilapsele?\nElisa annab nõu: neli soovitust interneti kasutamiseks maakodus


25 üllatavat toitu, mis õhutavad rasva, Omatehtud rasva poletamine oli\nKiudainerikaste toitude, nagu täisteraleib, läätsed, maasikad ja teraviljad, näiteks kaer, lisamine oma dieeti on puusade salenemiseks suureks abiks. Ei aitäh! Kuigi te ei saa oma keha rasva otseselt põletamiseks suunata, muudab vistseraalse rasva bioloogiliselt aktiivne olemus selle kaotamise lihtsamaks.\nEbatervisliku ja kiire dieedi jätkamise asemel on üleliigse rasva põletamiseks mõned võimalused, et vältida lihasmassi kadu ja teie tervist. Sammud 1.\nKaal väheneb, kuna keha põletab rohkem kaloreid, kui on koormatud. Niisiis, kaalulangetamise esimene samm on kalorite vähendamine. Jälgige päeva jooksul tarbitavaid kaloreid, salvestades või rakendust täites kogu söödud toitude ja jookide kaloriteabe.\nToitumismärgisteta toitude kohta saate teavet veebis otsida. Tehke oma aktiivsuse taseme põhjal veebikalkulaatori abil kindlaks, kui palju kaloreid teie keha praeguse kaalu säilitamiseks vajab. Proovige veebisaiti www. Iga grammi rasva sisaldab kalorit.\nNädalas grammi rasva kaotamiseks peaksite iga päev vähendama kalorit kogu kalorite hulgast, mida teie keha praeguse kaalu säilitamiseks vajab. Toidualase teabe jälgimine on oluline, et saaksite teada, kui palju toitu sööd. Rakendused ja veebisaidid, nagu MyFitnessPal.\nKuidas teha raha ara kaalulangus\nIlu Selleks kulub kaks kuud dieet, ilmselt parim dieet, mida te oma elus teinud olete, kõnnite iga päev 40 minutit ja ikkagi, peeglisse vaadates, ei saa te lahti puusa ääristavatest armastuskäepidemetest.\nLugege toidumärgiseid õigete portsjonite järgi. Kui teie söödaval toidul pole silti, kontrollige serveerimisteavet veebis. Paljudes riikides on toidu toitumisalastel siltidel sageli portsjonite suurus.\nVäljas söömise ajal võib olla keeruline kontrollida portsjonite suurust. Sageli on väljaspool toitu suured portsjonid ja mõnikord ei ole portsjoni suurus kindlaks määratud. Restoranid keskenduvad sageli tervise asemel maitsele, nii et toidus on palju rasva, suhkrut jne.\nMõni restoran eriti restoranikett postitab oma toitumisalase teabe veebi.\nLisades kogu päeva jooksul rohkem liikumist, lisatakse teie kõhu rasva põletamise jõupingutusi. Nihelge, kiirustage telefonitsi olles ja tehke majapidamistöid igal võimalusel.\nGuajaav Shutterstock Guajaav ei tarbi mitte ainult tonni C-vitamiini, vaid ühes tassis on neli grammi küllastavat valku. See puu on see, mille soovite oma ostunimekirja lisada, kui proovite need soovimatud kilod alla lasta.\nNende väikeste liikumiste kaudu kasutatud kalorid annavad kokku rohkem kaloreid. Elustiili sammud ülakõhu rasvade vähendamiseks Suitsetamisest loobumine toob arvukalt kasu tervisele, üks neist on ülakõhurasva vähem arenenud.\nSuitsetamine suurendab tõenäosust, et liigsed kalorid kogunevad teie kõhtu. Elu stressiga toimetuleku õppimine, olgu see siis arved, töö või sotsiaalne suhtlus, aitab teie kehal kõhurasva põletamisel tõhusamalt töötada.\nStress põhjustab teil hormooni kortisooli välja pumbata, mis liigse sisalduse korral sunnib ihaldama rasvaseid, suhkrurikkaid toite ja lisakaloreid ebatervisliku kõhurasvana. Jooga, meditatsioon, ülesannete delegeerimine ja päevikute koostamine on viisid, kuidas aidata teil vähem stressi tekitada ja potentsiaalselt naela langetada.\nKuidas oma puusa saledamaks muuta\nRasv sulatati mingis anumas. Taht võeti ülemist otsapidi näpuvahele ja kasteti sula rasva sisse ning riputati vana koha peale tagasi ning korrati protseduuri järgmise tahiga. Kui viimane taht sai kastetud siis oli esimene piisavalt jahtunud ja seda võis uuesti rasvasse kasta. Iga kastmise aeg jäi värsket rasva külge ja hangus ning küünal läks vastavalt jämedamaks. Vabrikus muidugi nii ei tehta sest tööd on palju ja küünlad ei tule päris ühtlased. Selle toiteväärtus on puuviljade valimisel väga kõrge ja õun on alati tervislik.\nKaerahelbed ja puuviljanektar: Kaerajahu kasutamine muudab selle segu ideaalseks hommikuks. See täidab teie kõhtu samal ajal, kuna see aitab vähendada kõhu rasva.\nSmuuti valmistamiseks toimige järgmiselt. Võtke ½ tassi kaera, tass valitud puuvilju ja 10—12 kuupi jääd Lisage tass piima ja 2 supilusikatäit linaseemneid ½ tassi kreeka jogurtit - magustamata Sega ja vala sisse kõrge klaas ning naudi jahutatud nektarit Neile, kes kaerajahu tüüpilist maitset liiga ei armasta, võib parema maitse saamiseks lisada teelusika või kaks mett.\nKaunistamine aastal TEA kirjastuse poolt välja antud.\nArbuus Twister: Arbuusil on suurepärane niisutav ja värskendav omadus, mis muudab selle ideaalseks mahlade ja segude valmistamiseks. Selle huvitava keerutaja tegemiseks: Segistisse lisage umbes grammi seemneteta arbuusitükke Umbes kuupi jääd Keeramiseks lisage umbes ½ supilusikatäit apelsinimahla ja piparmündilehte. Madala rasvasisaldusega šokolaadipiim pakib tegelikult topsi kohta kaheksa grammi valku, mis tähendab, et kui rüüpate enne ja pärast treeningut, annate kehale palju valku.\nRasv 9 tõhusat omatehtud smuutit rasva põletamiseks kõhul Kõhurasv on meeste ja naiste kõige levinum ja ebameeldivam probleem ning seda võib saada mitmel põhjusel. Mõne jaoks võib see olla tingitud kehalise aktiivsuse puudumisest, teiste jaoks võib stress, ärevus ja hormonaalne tasakaalutus põhjustada kõhu piirkonnas sellist kaalutõusu, millest on raske vabaneda. Sellistes olukordades on päästmiseks alati olemas liikumine, tervislik toitumine ja tervislikud eluviisid.\nPole saladus, et lihased kulutavad rohkem kaloreid kui rasv ja treenides loote rohkem lihaseid. See on armas tsükkel, kas pole?\nValige vaid ettevaatlikult šokolaadipiim, mis pole täis liiga palju suhkrut. Kodujuust on üks parimad toidud enne magamaminekut sest see on pakitud kaseiinivalguga, aeglaselt eralduva piimavalguga, mis hoiab teid täis öö läbi.\nSüdaöö suupisteid pole siin vaja!\nSee lapsepõlve põhitoidu maitseb mitte ainult suurepäraselt, vaid see sisaldab ka tonni lameda kõhuga toitaineid, näiteks monoküllastumata rasvu mis aitab ka kolesterooli alandada ja valku.\nKuidas poletada abs rasva kiiresti\nKaalulangus kings mountain


Postitaja: World Challenge mai 26, 2008\nKuidas julgustas Püha Vaim Paulust aegadel, mil too oli omadega madalseisus? Apostel ise ütleb meile: “Aga Jumal, kes julgustab alandlikke, on meid julgustanud Tiituse tuleku kaudu.” (2 Korintlastele 7:6) Tiitus saabus Makedooniasse ühe kosutava vaimsusega ja Pauluse süda sai korraga kinnitatud. Nende kahe mehe vaheline osadus tingis selle, et rõõm hakkas voolama Pauluse ihus, hinges ja vaimus ning ta kirjutab meile: ”Mul on rohkelt julgust...mul on ülikülluses rõõmu igas meie kitsikuses.” (2Korintlastele 7:4). Ehk teisisõnu kuulutas Paulus, et: ”Kuigi ma seisan silmitsi probleemidega, on Jumal varustanud mind kõigega, mis lahinguks tarvis. Ta on julgustanud mind läbi Tiituse.”\nTeenistuses oldud aastate jooksul olen ma näinud Jumala mehi ja naisi jõudmas kannatuste viimse piirini, olemas täiesti sirakil maas ja üdini segaduses. Olen äganud nende kallite kannatavate õdede ja vendade pärast ning küsinud Jumalalt: ”Issand, kuidas küll su teenrid sellest kannatuste mülkast välja saavad? Kus on vägi, mis tooks neid välja? Mida saaks mina teha või öelda, et neid aidata?”\nMa usun, et vastus peitub siinsamas, Pauluse tunnistuses. Siin oli üks mees, kes oli omadega nii läbi, et ta polnud enam tema ise. Paulus oli jõudnud oma teenistuse kõige pimedamasse ja madalamasse punkti kuhu veel üldse oleks jõuda andnud. Ometigi, ainuüksi paari tunni pärast oli ta sealt pimedusest väljas ja säras ning hiilgas rõõmust. Apostel tundis end taaskord armastatud ja vajalikuna.\nKuidas see juhtus? Esiteks, vaatame, mis juhtus Korintoses. Kui Tiitus koguduse juhtidega kohtumise eesmärgil Korintosesse jõudis, sai ta esmalt ise auliselt kastetud. Koguduses leidis ärkamine aset, kuna nad olid otsustanud järgida Pauluse juhtnööre ja Jumal õnnistas neid selle eest võimsalt. Tiitus läks tagasi Makedooniasse julgustavate sõnumitega: ”Paulus, Korintose vennad saadavad sulle oma parimad tervitused! Nad on kõrvaldanud patu eneste keskelt ja tegelenud valeprohvetitega. Nad ei heitu enam sinu kannatustest vaid rõõmustuvad sinu tunnistuse üle.”\nSee kalli venna poolt toodud värskendav sõnum tõmbas Pauluse hoobilt masendusest välja: “Aga Jumal, kes julgustab alandlikke, on meid (mind) julgustanud Tiituse tuleku kaudu.” (2 Korintlastele 7:6). Kas te näete ühte mudelit siin? Jumal kasutab inimesi toomaks julgustust ja kosutustt inimestele. Ta ei saatnud inglit julgustama Paulust. See julgustus, mille osaliseks Paulus sai, lähtus Tiituse vaimu värskendusest, kes omakorda kosutas Paulust.\nOLGE RÕÕMSAD ISSANDAS\nJUMALAL ON KONTROLL KÕIGE ÜLE\nMA OLEN ASJATA VAEVA NÄINUD\nPÜSI VANKUMATU JA KINDLANA\nANNA MULLE KÕIK OMA HOMSED\nRAHU JA TURVALISUS\nOLE VAIKSELT JA OOTA


Haiglas põeb 212 koroonapatsienti, ööpäevaga tuvastati viirus 295 inimesel - Delfi\nPfizeri ja BioNTechi vaktsiini Comirnaty viaalid\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5893 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 295 ehk 5% testide koguarvust.\nRahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid testitulemusi Harjumaale, kus koroonaviirusega nakatumine tuvastati 117 inimesel. 93 uutest Harjumaa haigusjuhtudest on Tallinnas.\nIda-Virumaale lisandus 60, Tartumaale 38, Pärnumaale 19, Valgamaale 14, Põlvamaale 8 ja Raplamaale 7 uut nakkusjuhtu. Jõgevamaale lisandus 5, Järva-, Lääne-Viru- ja Viljandimaale 4, Saaremaale 3, Võrumaale 2, Hiiu- ja Läänemaale 1 uut positiivset testitulemust. 8 positiivse testitulemuse saanul puudus rahvastikuregistris märgitud elukoht.\nViimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta on 304,5 ning esmaste positiivsete tulemuste osakaal tehtud testide koguarvust 6,5%.\nÖöpäeva jooksul avati haiglates uusi COVID-19 haigusjuhtumeid kokku 30, haiglaravi vajab 212 patsienti. Haiglaravil olevate patsientide keskmine vanus on 67 aastat, kõikidest haiglaravi vajavatest patsientidest on üle 60-aastased 154 inimest (72%).\nÖöpäeva jooksul manustati 6949 vaktsiinidoosi, vaktsineerimisi on tehtud kokku 407 206 inimesele, vaktsineerimiskuur on lõpetatud 180 703 inimesel. Üle 70-aastaste hõlmatus vähemalt ühe vaktsiinidoosiga on 65%. 70+ vanusegruppi on üle 60% vaktsineeritud kõikides maakondades, välja arvatud Ida-Virumaal.


ATEROSKLEROOS: TSIVILISEERITUD MAAILMA HAIGUS, müük, kuulutus 37834986 - Kuldne Börs\nID: 37834986, muudetud 09:53 16.04.2018\n4,30 € km 0% (eraisik või mitte käibemaksukohuslane)\n(Odamees 2007). Pehmekaaneline (mõõdud: 140x200mm), 112 lk.\nAteroskleroos ehk veresoonte lupjumine on arterite krooniline haigus, millega kaasneb veresoonte sidekoestumine. Tänapäeval on sellest kujunenud üks inimkonna sagedamini esinevaid haigusi. Käesolevast raamatust leiate: * Ateroskleroosi põhjused ja riskitegurid. * Mida peab teadma kolesteroolist. * Millised haigused on seotud ateroskleroosiga ning kuidas neid vältida. * Ülevaade ravimitest. * Ateroskleroosi profülaktika.


Tööealiste inimeste aktiivsus tööturul on jätkuvalt kasvamas | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: Euroopa, hõive, kriis, kvartal, maa, maja, rahvastik, riik, statistika, Statistikaamet, tööhõive, tööjõud, tööjõus osalemise määr, töötus, töötuse määr, uuring, võrdlus\nTöötuse määr oli 2015. aasta I kvartalis 6,6% ning tööhõive määr 63,3%, teatab Statistikaamet. Tööjõus osalemise määr oli eelnevate aastate I kvartalitega võrreldes viimase 15 aasta kõrgeim.\nTöötuse määr kasvas 2015. aasta I kvartalis eelmise kvartaliga võrreldes 0,3 protsendipunkti. Seega ei olnud kasv kuigi märkimisväärne ja paljuski seletatav sesoonse mõjuga – talvekuudel on mitmel tegevusalal vaja mõnevõrra vähem tööjõudu. Seevastu 2014. aasta I kvartaliga võrreldes vähenes tänavu I kvartalis tööpuudus oluliselt – töötute hinnanguline arv vähenes 57 000-st 44 000-ni ning töötuse määr 8,5%-st 6,6%-ni.\nSamas suurusjärgus töötuse määra langusega tõusis 15–74-aastaste tööhõive määr – 2014. aasta I kvartali 61,1%-st 2015. aasta I kvartali 63,3%-ni. Hinnanguliselt oli 2015. aasta I kvartalis 623 000 hõivatut. Talvekuudel on hõivele veelgi suurem mõju kui töötusele – kuigi eelmise aasta I kvartaliga võrreldes oli 2015. aasta I kvartalis hõivatute arv suurem, siis 2014. aasta ülejäänud kvartalitega võrreldes väiksem.\nViimaseid aastaid on iseloomustanud tööturul aktiivsete inimeste arvu kahanemine, mis on tingitud eelkõige rahvastiku vähenemisest ja väikesearvuliste sünnikohortide tööikka jõudmisest. Siiski oli majanduslikult aktiivsete inimeste arv 2015. aasta I kvartalis veidi suurem kui eelmise aasta samas kvartalis ning 15–74-aastaste tööjõus osalemise määr tõusis 67,8%-ni. Suurima panuse tööjõus osalemise määra tõusu andis mitteaktiivsete inimeste arvu vähenemine 12 500 võrra 2014. aasta I kvartaliga võrreldes.\nEelnevate aastate I kvartalitega võrreldes oli 2015. aasta I kvartalis tööjõus osalemise määr ehk tööjõu osatähtsus 15–74-aastases rahvastikus viimase 15 aasta kõrgeim. Tööeas rahvastiku suurenevat majanduslikku aktiivsust on viimastel aastatel oluliselt mõjutanud vanemaealiste (50–74-aastased) suurem osalus tööturul ning koolid lõpetanud ja tööturule suundunud suuremaarvulisem laulva revolutsiooni põlvkond.\nSeega, kui võtta võrdlusaluseks eelmise aasta sama kvartal, on arengud töötuse ja hõive osas olnud positiivsed, seda sõltumata soost, vanusest ja rahvusest.\nI kvartalis oli meeste tööhõive määr 67% ja naistel 60%. Naiste tööhõive määr tõusis võrreldes 2014. aasta I kvartaliga pisut enam kui meestel. Tavapäraselt on meeste ja naiste hõivelõhe varieerunud 5–10 protsendipunkti. Erandiks oli 2010. aasta esimesed kuud, mil naiste hõivemäär ületas meeste oma ning meeste töötuse määr ületas naiste oma üle 10 protsendipunkti. Järgnevatel aastatel on meeste ja naiste vaheline töötuslõhe I kvartalis olnud suurusjärgus kaks protsendipunkti. Erandiks polnud ka 2015. aasta I kvartal, kui meeste\ntöötuse määr oli 7,6% ja naistel 5,6%.\nVanuserühmiti oli I kvartalis madalaim hõive ja kõrgeim töötuse määr 15–24-aastastel noortel. Võrreldes eelmise aasta I kvartaliga noorte töötuse määr vähenes ja oli 2015. aasta I kvartalis 13,8%. Noorte madalaima hõivemäära puhul tuleb aga jätkuvalt toonitada, et enamik noori alles õpib ega osale tööturul.\n2015. aasta I kvartalis oli eestlaste töötuse määr 5,8% ja mitte-eestlaste 8,6%. Viimati oli mitte-eestlaste töötuse määr alla 10% 2008. aasta III kvartalis, kui majanduskriis ja selle väljendumine tööturul alles kogus hoogu.\nTags: Euroopa, hõive, kriis, kvartal, maa, maja, rahvastik, riik, statistika, Statistikaamet, tööhõive, tööjõud, tööjõus osalemise määr, töötus, töötuse määr, uuring, võrdlus\nUuem uudis: Kõrge aktiivsus tööturul tasakaalustas tööealiste arvu vähenemist ››\n‹‹ Vanem uudis: Algas Tivoli kortermajade ehitus


Kohustus Paigaldada Termostaatilised Ventiilid, Laiend On Saabunud 🔨 Seadmed - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Seadmed Termostaatide ventiilide paigaldamise tähtaega on pikendatud, uus tähtaeg on juuni 2019\nTsentraliseeritud süsteemides võimaldab termostaatide ja loendurite kasutuselevõtt energiat tarbida ja maksta vastavalt meie tegelikele vajadustele.\nEnergiatõhususe reguleerimine: termostaatide ja loendurite paigaldamise tähtaega...\nKohustus paigaldada termostaatilised ventiilid ja soojusarvestid\nKlapid, loendurid ja energiasääst\nVentiilide ja arvestite teostatavusuuring\nKlapid ja energiasääst\nSanktsioonid, kui kohandusi ei tehta\nTermostaatilised ventiilid, loendurid ja maksuvähendused: 65% või 50%?\nKuid kas seda kulu saab vältida? Pöörake tähelepanu tegelikule tööle ja kavandatud...\nEnergiatõhususe reguleerimine: termostaatide ja loendurite paigaldamise tähtaega pikendatakse\nPärast nii palju ootamist, lõpuks oleme jõudnud ühe otsus, on ministrite nõukogu andnud 6 kuud, paigutamine Juuni 2017 tähtajaksenergia reguleerimine tuleb teostada kõigis varustatud seadmetes keskküttesüsteem, kõik kodud ja korterid peavad vastama õigusaktidele ja paigaldama termostaatilised ventiilid ja soojusarvestid.\nAga vaatame konkreetselt, mis see on.\nPikka aega püüavad suurimad maailmajõud, kelle territooriumilt paradoksaalselt eralduvad suured saasteained, ühise poliitika kaudu vähendada keskkonnareostust.\nEsimene ja tundlik samm nende eesmärkide saavutamise suunas tehti 1997 Kyoto protokoll püüti võidelda globaalse soojenemise äärmiselt ohtliku ja kiire nähtusega.\nAastate jooksul on mitmed järgnevad ja Euroopa tasandil võetud meetmed välja antud direktiivid; nende tagajärjel on iga liikmesriik astunud samme seaduste ja seadusandlike määruste vastuvõtmiseks, mille eesmärk on nende eesmärkide järgimine.\nTermostaatventiil EQIVA 132231\nTäpsemalt, meie riigi territooriumil Seadusandlik dekreet 4. juuli 2014, n. 102, Direktiivi 2012/27 / EL (energiatõhususe kohta), millega muudetakse direktiive 2009/125 / EÜ ja 2010/30 / EL ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2004/8 / EÜ ja 2006/32 / EÜ, rakendamine t, kujutab endast energiatõhususe alampiiri.\nTegelikult sisaldab standard mitmeid meetmeid, mille eesmärk on saavutada märkimisväärne energiasääst ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2020.\nNende hulgas on ka vahendite ja seadmete vastuvõtmine Energiatarbimise mõõtmine ja arvete koostamine (Artikkel 9).\nL 'Artikkel 9 nimetatud seadusandliku dekreedi kohaselt tuleb tarbimist piirata iga hooneüksuse raamatupidamisarvestuse ja kulude jaotamisega vastavalt tegelik tarbimine sama.\nArvestades, et paljud uuringud on näidanud, et heitkoguseid atmosfääris toodetakse eluruumide omadusedKeskkütte süsteemiga varustatud hooned moodustavad energiatootmise seisukohalt selle osa hea osa ei ole vastavuses baasil tegelike vajadustega ja selle dispersioon.\nEespool kirjeldatud põhjustel on ventiilide ja arvestite vajadus selge.\nventiil selle funktsioon on reguleerida radiaatori võimsust vastavalt meie vajadustele; kui jõuad soovitud temperatuur, kütteseade lakkab töötamast; see juhtub läbi voolu reguleerimine radiaatorile saabuva kuuma vee kohta, mis ventiiliga on programmeeritud selle konkreetse temperatuuri saavutamiseks ja seejärel sulgema.\nKohandamine tähendab a kolmekordne eelis: võimaluses kohandama vastavalt teie vajadustele ja teie vajadustele maja temperatuur, kell kohandage see tsoonidele, soovi korral erinevates keskkondades ja lõpuks a energiasäästsee tähendab tegelikus tarbimises tegelikult õmmeldud arvel.\nTarbimise mõõtmine kuulub arvesti enda hulka üldine loendur selle peab paigaldama jaotusettevõte soojusvahetile, samas kui soojusvaheti paigaldamise eest vastutab omanik sottocontatori mõõta iga hooneüksuse soojuse või jahutuse või sooja vee tegelikku tarbimist; see on seade, mis olenevalt tsentraliseeritud süsteemi tüübist peab olema paigaldatud või radiaatoritel, kui see on veerus paigaldatud süsteem, või sissepääs jaotus korteris, kui see on jaotatud.\nNiisiis, kuigi tänapäeval jaotatakse keskküttekulud vastavalt tabelitele, siis maksame tulevikus seoses sellega tegelik tarbiminetänu loendurile.\nAinult osa, mis on seotud. T kindlaksmääratud kvoodid või alle dispersioonide, arvutatakse vastavalt muud parameetrid (tabelid, ruutmeetrit, kuupmeetrit jne).\nOn selge, et vahepõrandate hooned on kõige soodsamad, sest need on kaitstud nii madalamate kui kõrgemate tasemete eest muudest soojendatavatest keskkondadest, samas kui suurema hajutatusega ja seega suurema tarbimisega inimesed on need, kes asuvad külma keskkonna, näiteks katuste, keldrite lähedal. või otseses kokkupuutes maapinnaga; sellega seoses -. t korrigeerimiskoefitsiendid alajaotuste tabelites, et neid erinevusi tasandada.\nNagu eespool märgitud, on tähtaega pikendatud kuni Juuni 2017kuupäev, millal need seadmed tuleb paigaldada kondomiiniumidesse keskkütte- ja mitmeotstarbeliste hoonetega; art. Seadusandliku dekreedi nr 102/2014 16. peatükist teatatakse sanktsioonid vahemikus 500,00 € kuni 2,500,00 eurot kinnisvarafondi kohta; see tähendab, et kui selliseid süsteeme ei ole määratud kuupäevaks paigaldatud, peab piirkondade, provintside või nende poolt delegeeritud asutuste kontrollimise korral iga omanik maksma karistuse.\nIgal juhul on soovitatav küsida ülevõtmise teema piirkondlikul tasandil, nii et olukorda hinnatakse igal üksikjuhul eraldi.\nIgal juhul on oluline teha kõik endast oleneva, et otsustada võimalikult kiiresti korteriühistu enamuse nõusolekul meetmed, mis vastavad seadusele; haldaja juhindudes jätkame nende seeria hindamist hinnangute taime kohandamiseks, valides selle, mis vastavalt kvaliteedi ja / või majandusliku eelise kriteeriumidele vastab vajadustele.\nIsegi kui see on ootamatu ja paljude jätkusuutmatute kulutuste puhul oluline, on oluline teada, et see sekkumine on suunatud energiasäästule ja seega ka arve vähendamine. Me räägime pikaajalistest säästudest, kuid see on kombineeritud võimalusega maksuvähendused, kujutab endast suurt majanduslikku eelist.\nOlles sekkumine energiatõhususe saavutamiseks, kombineerituna. T katla asendamine võib-olla võib-olla aegunud kondenseerumine, see on 65% mahaarvatav, nagu on kirjeldatud Tulude Ameti juhendis ja Ringkiri n. 18 / E, 6. mai 2016, pag. 11, punkt 3.1: «kui kõnealused seadmed on paigaldatud samaaegselt olemasolevate talvise kliimaseadmete asendamisega täielikult või osaliselt kondensatsioonikatlaga varustatud süsteemidega ja jaotussüsteemi kontekstuaalse häälestamisega - st suure tõhususega soojuspumpadega või madala entalpiaga geotermiliste elektrijaamade puhul on suhtelised kulud juba arvestatud mahaarvamisse, mis tuleb maksta energeetilise ümberkvalifitseerimise sekkumiste eest vastavalt seaduse artikli 1 lõikele 347. 296 2006. aastal võrdub praegu 65 protsendiga samadest kuludest 30 000 euro suuruse mahaarvamise maksimaalse väärtusega.\nVastasel juhul peab kortermaja installima ainult loendurid ja termostaatventiilid, on sekkumine mahaarvatav 50%, mis on suunatud energiasäästu edendamisele.\nAdministraatori ülesanne on jaotada kulud vastavalt korteriühistu osakaalule vastavalt tabelitele ja üksikute korterite paigaldatud ventiilide ja arvestite arvule.\nKuid kas seda kulu saab vältida? Pöörake tähelepanu tegelikule tööle ja kavandatud kuludele\nKogu hoone küttesüsteemi kohandamine nii soojuselektrijaamas kui ka individuaalsetes kodudes on üks kulusid kodanike jaoks kulusid, mida saab vältida ainult siis, kui on olemas jumalad tõelised takistused tehniliste probleemide ja / või ühe tõttu ülemäärased kulutused ei ole vastavuses tegeliku potentsiaalse energiasäästuga, mis saavutatakse selle kohandamisega.\nTegelikult on juhtumeid, kus see kulu on nii koormav vältimaEsimene asi, mida teha, on uurida hästikulude objektiivsus paigaldaja poolt välja pakutud ettevõte, kes peab kohandamistoiminguid tegema, on kulud ilmselgelt erinevad vastavalt sekkumise liigile, korteriühistu suurusele ja ka linnale.\nOrientatiivselt on kulud umbes 80-100 eurot radiaator, on võimalus ventiile rentida või müüa. Lühidalt, hinnangud varieeruvad sõltuvalt juhtumist ja mõnikord muutuvad need ka ebaproportsionaalseks, seega on kasulik konsulteerida rohkem kui ühe ettevõttega.\nJust nende peapööritavate hindade tõttu saab seda kulu vältida, kui see on ebamajanduslik võrreldes energiasäästuga. Väärtuse saamiseks tuleb seda olukorda siiski tõendada tehniline aruanne allkirjastanud disainer või kvalifitseeritud tehnik, kes hindab ja demonstreerib selle ebamajanduslikku laadi.\nLisateavet töömeetodite kohta leiate veebisaidilt UNI EN 15459 standard.\nTurvalisus ja tehnoloogia lukud


Dagmar Lamp: halva keha päev - Arvamus - sõbranna.ee\nDagmar Lamp: halva keha päev\nDagmar Lamp, Postimehe naistetoimetuse juhataja\nMõnel päeval ei tunne end lihtsalt enda kehas hästi. Käsivarred tunduvad paksemad kui peaümbermõõt, kõht tundub sisaldavat endas vähemalt kolmikuid ning jooksma minnes ei taha jalad koostööd teha ning valutavad nagu vanakuradid. Või siis on peas lihtsalt sellised mõtted, mis ei tundu üldse enda omad olevat. Kõik on objektiivselt hästi, sama hästi, kui oli eile, aga ometi on lihtsalt miskipärast päev, kus tahaks enda kehast välja astuda.\nSelle kõige juures on tagaajus veel veider surve. Seda kõike ei tohiks justkui välja öelda, sest: «Aga sa ju kogu aeg ise räägid kehapositiivsusest! Ise sa oled ju kogu aeg kirjutanud, et keha pole statement ja et võtke mind nii, nagu ma olen!» Ja ka see on tõsi – ma tõesti räägin pidevalt kehapositiivsusest ning ma tõesti usun, et ilus keha võib olla erineva kuju ja vormiga ning et ilu on vaataja silmades, seejuures on olulisim, et me kõik iseendid armastada oskaksime.\nEhk siis – ma justkui ei tohiks üldse end enda kehas vahel pahasti tunda, sest muidu pole nagu õige feminist, muidu allun kohe ühiskonna survele ning lisaks ei ole see ju enesekindlale naisele üldse mingi sobiv tunne, mida väljendada. (Teate ju küll – enesekindlus on seksikas!)\nAga ometi ei taha ma hästi uskuda, et ma olen ainus, kellel vahel on halva keha päevi. Mil juuksed ei hoia hästi, mil otsaette tuleb ootamatult punn, mil kaalunumber teeb kurvaks, mil ei tunne end peeglisse vaadates üldse ilusana.\nSenikaua, kuni on selliseid naisi, kes end häbenevad; kuni on debiilikuid, kes tänaval naisi paksuks sõimavad ning neid, kes vägivallatsevad oma partnerite kallal, pannes neid oma kehades halvasti tundma – just senikaua ongi meil neid artikleid vaja.\nKui oma sõbrataridele usaldasin, et täna on kehva keha päev, tõusis huvitav arutelu. Nimelt arvas üks tuttav, et ajakirjandus on peamiselt süüdi (sest muidugi on, eks ole), miks naised end üldse halvasti tunnevad. Ja kuigi ma ei väida, et ajakirjandus poleks süüdi – muidugi mõjutab meedia inimesi, on jabur väita, et ei mõjuta – ei olnud ma nõus selle konkreetse arvamusega. «Miks sildistab naistemeedia voldikesi või rasedusarme näitavaid blogijad ja modelle «vaprateks»?» küsis sõbranna. «Nagu selles oleks mingi eriline vaprus – eksisteerida nii, nagu oled!» Ning tegelikult on see viimane just kehapositiivse liikumise tuum. See ei peakski olema mingi eriline vaprus, see peakski olema normaalne, et sa oled nagu oled ning seejuures armastad end täpselt sellisena.\nMa jään seisukohale, et rääkides kehades nii nagu nad on – kõigi armide, voltide, kortsude ja kühmudega – ning neid nii ka näidates, on see ikkagi jõustav tegevus. Sest kui me vaikime, on siiski tuhandeid naisi, kes arvavad oma keha vaadates, et nad on veidrikud ja pole ilusad. Muidugi oleks tore, kui me oleksime ühiskonnana jõudnud faasi, kus me ei peaks normaalsust esile tõstma ning näpuga sellele osutama: «Vaadake, see [venitusarm, volt, kühm] ongi normaalne! Ärge põdege!» Aga praegu me veel peame osutama ja seda ütlema, sest kui me seda ei tee, elavad liiga paljud meist teadmata, et tegelikult ongi meie kehad just sellisena normaalsed. See, et õnneks on väga palju naisi, kel pole iial tulnud pähe venitusarmide pärast muretseda, on ainult hea, aga neile polegi need lood suunatud. Need lood on suunatud kõigile neile, kes on aeg-ajalt ebakindlad, kes tunnevad end oma kehas halvasti ning kes on suhetes, kus mehed nõuavad: «Võta kümme kilo alla, siis oled ilus ja ma saan sind armastada.»\nSenikaua, kuni on selliseid naisi, kes end häbenevad; kuni on debiilikuid, kes tänaval naisi paksuks sõimavad ning neid, kes vägivallatsevad oma partnerite kallal, pannes neid oma kehades halvasti tundma – just senikaua ongi meil neid artikleid vaja. Senikaua, kuni me võime oma kehasid aktsepteerida igas asendis – ning kui meile miski ei meeldi või kui on meil juba meditsiinilised mured, siis on meil see vabadus kehade muutmisega tegeleda. Sest me ise tahame muuta, seejuures ikkagi armastavalt.\nPaks on ilus vä?\nKogu selle kehapositiivsuse juures näikse tekkivat peamiselt küsimus: «Kas paks on siis ilus su arust vä? Miks me promome ülekaalulisust?!» Aga see on ju hoopis teine asi! Sama hästi võiks küsida, et kas pikk on ilus, kas tedretähniline on ilus, kas karvane on ilus. Kehapositiivsuse sõnum ei ole ju see, et sööge kõik end ebatervislikku kaalu – sõnum on see, et tunne end oma kehas hästi ja mitte kellelgi teisel pole sulle õigus öelda, kas sa tohid või ei tohi oma keha armastada. Samamoodi ei tohi saledatele mitte keegi ette heita, et oled ainult kaks konti ja kusehais. Ole sa milline tahes ja isegi siis, kui sa pole terve või oled «ebatervislikus» kaalus, oled sa väärt armastust! Sa peadki ennast armastama!\nKehapositiivsuse point on see, et silmaga on võimatu hinnata, milline on tervislik keha. Teine suur eesmärk on võtta sõnade «paks» ja «pluss-suurus» tagant ära negatiivsed konnotatsioonid. Paks on lihtsalt kirjeldav sõna, nii nagu on kirjeldavad sõnad peenike, pikk, lühike, karvane, sile.\nMis saab aga halva keha päevadest? Noh, mulle tundub, et täpselt nii, nagu vahel on mõni päev madalama energiaga, võib ka vahel natuke endaga mitte rahul olla. Nii, nagu vahel õnnestub tööl mõni päev paremini, teine halvemini. Nii, nagu vahel tuleb kallimaga tüli või lapsega arusaamatus – nii võib ka iseendaga natuke kraagelda. Senikaua, kuni me järgmisel päeval jälle pea püsti tõstame ning naeratus näole hiilib, on see täiesti normaalne. Senikaua, kuni sa tead, et tegelikult oledki sa täiuslik nii, nagu sa oled ja tegelikult oled sa armastust väärt.\nSest kõik me oleme armastust väärt – nii lihtne see ongi.


Triin Kerge: "Mind huvitab igapäevaelus poeesia leidmine ja selle tõlgendamine" - Mood\nTriin Kerge: “Mind huvitab igapäevaelus poeesia leidmine ja selle tõlgendamine”\n26. aug. 2017 kell&nbsp10:39\nTriin Kerge seeria “Kodukoht” näitusel "Perifeeria - Kihnust Lõuna-Aafrikani". Foto: Silvia Pärmann\nMind huvitab, kuidas inimesed elavad, milline on nende igapäevaelu ja väikesed nüansid nende elude juures. Igapäevaelus poeesia leidmine ja selle tõlgendamine ning kajastamine on minu jaoks huvitav. Alates ajast, mil hakkasin fotograafiaga tegelema, tundsingi, et läbi dokfoto saan kõige paremini kajastada enda jaoks huvitavaid teemasid.\nNagu eelnevalt ka mainitud, siis kõige rohkem inspireeribki mind just igapäevaelu. Kui aga rääkida fotograafidest, kes mind läbi aegade inspireerinud on ja kelle tööde juurde ma lõpuks ikkagi tagasi jõuan, siis üheks neist on kindlasti Nigel Shafran.\nVaadates tema töid ikka ja jälle, on tihti tunne, nagu külastaks vana head sõpra või käiks üle pika aja kodus. Tema esmapilgul natukene igavates fotodes on minu jaoks just see igapäevaelu ilu ja mõttetus nii selgelt välja toodud.\nNäitusel on väljas seeria elutubadest üle Eesti, mis erineb väga kodu- ja sisustusajakirjade vaadetest Eesti kodule. Mida said teada Eesti tänapäevastest kodudest selle töö käigus?\n“Kodukoha” seeria on teostatud eesmärgiga kujutada Eesti kodu sellisena, nagu see on. Läbi koduste interjööride vaatleb see Eesti kultuuri ja ajalugu.\nMinu jaoks oli huvitav, kuidas läbi isikliku ruumi avaneb ühiskonna ajalooline kontekst. Meie ümbrus, seal hulgas meie kodud, on pidevas muutumises ja tavaelus jäävad need muutused tihtipeale tähelepanuta. Leidsin, et on huvitav aeg vaadata Eesti kodusid just 25 aastat peale taasiseseisvumist.\nKuidas sa lähenesid võõrastele inimestele ja palusid luba nende kodu pildistada?\nVõõrastele inimestele lähenesin nende ustele koputades ja palusin nende abi projekti teostamisel.\nKas see on projekt, mida tahaksid jätkata või korrata näiteks 25 aasta pärast?\nMa olen tihti mõelnud, et see projekt võiks olla selline, mida võiks teha maailma eri paikades. Ma pole mõelnud, kas või kuna ma võiks selle projektiga jätkata aga ma ei oska öelda, kuidas ma tunnen 25 aasta pärast, seega ma ei välista seda.\nMillega praegu töötad, millise projektiga tahaksid töötada ja kus sinu töid järgmisena näha võib?\nHetkel töötan ühe isiklikumat laadi projekti kallal, mis räägib inimestevahelisest lähedusest ning seda saab näha galeriis Positiiv novembri lõpus.\nÜhe “Kodukoha” saab galeriist postkaardina ka endale kaasa osta. Foto: Silvia Pärmann\nLaupäeval, 26.augustil kell 17-19 toimub Dokfoto Keskuses kohtumine dokumentaalfotonäituse “Perifeeria – Kihnust Lõuna-Aafrikani” kuraatorite Kristel Lauri ja Toomas Järvetiga ning fotograafi Triin Kergega.\nLOE KA: Birgit Püve kõnnid perifeerias ja dokumentaalfotograafia piiril\nHelen Ree: “Mulle meeldivad fotod, mis panevad sügavamalt hingama”\nMärksõnad: Juhan Kuusi Dokfoto keskus, Kultuur, perifeeria - Kihnust Lõuna-Aafrikani, Triin Kerge


Linnavalitsus tõmbab paberikulu kokku (2)\n“Rohelise kontori” põhimõtteid järgides hakkab linnavalitsus vähendama oma keskkonnale jäetavat jalajälge. Siiani on linnavalitsus keskkonnamõjude vähendamiseks ja töötervishoiu edendamiseks loobunud näiteks veeautomaadi kasutamisest. Samuti seadistati kõik printerid automaatsele kahepoolsele printimisele. […]\nKui mõni hotell on Kuressaares kohe saabuvaks aastavahetuseks juba varakult puupüsti täis broneeritud, siis mõnes hotellis üksikuid vabu tube siiski veel leidub. AS-i Kuressaare Sanatoorium müügi- ja turundusjuht Villi Pihl […]\nJUHTKIRI: Rohelisem mõtteviis\nSelleks, et säästa, tuleb kulutada. Paradoks küll, aga teatud juhtudel öeldakse see paika pidavat. Summa, mis kulub Kuressaare linnavalitsuse keskkonnamõju vähendamiseks, pole tavainimese silmis ilmselt just pisike, ligi 8000 eurot. […]\nViktor Sarapuu: meie haiglal pole midagi häbeneda (8)\n“Kuigi ära on tehtud suur töö, olen haigla tuleviku pärast mures,” tunnistab veel viimaseid päevi SA Kuressaare Haigla juhatuse esimehe ametit pidav Viktor Sarapuu. “Ma tõesti ei tea, mis ootab […]\nAbruka kalmistu oli jõuluõhtul küünlasäras. Kui veel täiskuu kogu oma hiilguses metsa kohale tõusis, oli tunne harras ja pühalik. Abruka inimeste puhkepaik on nagu roheline oaas keset halli ja lehitut […]\nLinnateatri aasta: raske, kuid rõõmurohke (4)\nKuressaare linnateatri jaoks oli lõppev aasta tehniliselt tegus, loominguliselt ladus ja publiku poolest parajalt priske. “Teatri kui asutuse jaoks on olnud tore aasta,” kinnitas linnateatri direktor Piret Rauk, kes esimese […]


Erik Puura: "Kas Euroopa Liit ei ole natuke naiivne?" - Arvamus - Põhjarannik\nErik Puura: "Kas Euroopa Liit ei ole natuke naiivne?"\nErik Puura kinnitab, et toetab Euroopa Liidu kliimapoliitikat väga, aga küsib samas, kas Euroopa Liit ei ole natuke naiivne, arvates, et kui ise kõik väga korralikult teha, siis teised maailmas teevad samamoodi.\nTartu ülikooli arendusprorektori ja keskkonnateadlase Erik Puura arvates ei parane maakera kliima olukord oluliselt, kui vaid Euroopa sellega tegeleb, aga arenguriikides toimub samal ajal tarbimise tormilisest kasvust tulenev suur pööre keskkonna halvenemise suunas.\nMida teie arvates üleminekul kliimaneutraalsuse poole võiks teha teisiti?\nMa väga toetan Euroopa Liidu kliimapoliitikat, aga ma küsin samas, kas Euroopa Liit ei ole natuke naiivne, arvates, et kui ise kõik väga korralikult teha, siis teised maailmas teevad samamoodi.\nMinule on pigem küsimus, kuidas arenguriikides, aga ka Hiinas, Indias, Malaisias, Brasiilias, Mehhikos ja teiste riikides, kus kõik tahavad tarbimist suurendada, toimuks see nõnda, et tarbimise kasvades emissioonid ja mõjud mitte ainult kliimale, vaid kogu keskkonnale ei kasvaks.\nSelliseid plastijõgesid, nagu me näeme nii Hiinas, Malaisias kui ka Lõuna-Ameerikas, veel viis aastat tagasi ei olnud. Toimunud on suur pööre keskkonna halvenemise suunas. Me peame kõik need protsessid kuidagi ümber pöörama. Kas on kasu sellest, et Euroopa on ülejäänud maailmaga võrreldes selline nii-öelda intelligentne ja õnnistatud saar, või hakkab kogu maailm sedamoodi talitama?\nVõi see saar ise hävib seetõttu konkurentsis teistega, kui teised keskkonnareeglite osas järele ei tule?\nSee on teine teema. Kui läheme rohemajandusele, kas selline tööstusrevolutsioon peab vastu, kas viib selliste uute tehnoloogiateni, mida saame eksportida mujale maailma, või vastupidi − majanduses tekivad tagasilöögid? Näiteks Hiina areneb üha kiiremini edasi ja ostab ülejäänud maailma kokku ning kui ka Euroopas tuleb järgmine majanduslangus, siis ostetatakse üles ka meie ettevõtted.\nNäiteks lennundus plaanib aastaks 2035 kasvada praegusega võrreldes kahekordseks. Kiiresti kasvav IT-sektor põhjustab elektritarbimise ja ühtlasi emissioonide kasvu väga palju.\nNeed globaalsed trendid ei ole sellised, kus ma näeksin, et see tooks kaasa keskkonna paranemise. Ma ise ei ole leidnud selles dilemmas lahendusi. Aga arvestades seda, et noored inimesed on aktiveerunud, siis minu kõige suurem lootus ongi noorte inimeste aktiivsusel ja teadlikkusel. See võiks viia sellise tarbimiseni, mis muudaks ka tootjaid, et tarbitaks keskkonnasõbralikke toiduaineid, rõivaid ja energiat.\nEestis toimub põlevkivitööstuse jalajälje koomaletõmbamine väga kiiresti. Kuidas siin selleks sotsiaal-majanduslikult valmis ollakse? Või tabas see meid selles osas ikkagi välguna?\nKindlasti. See statistika tuleb. Kui me seni olime CO2 emissioonide poolest ühe elaniku kohta maailmas 13. kohal, siis põlevkivi põletamine elektrijaamades on tänavu järsult vähenenud ning järgmistes edetabelites oleme juba ilmselt oluliselt tagapool.\nKas Eesti on juba praegu saavutamas 2030. aastaks seatud eesmärki vähendada kasvuhoonegaaside kogust 70 protsenti, võrreldes 1990. aastaga?\nSeda ka kindlasti. Aga on ka tunduvalt radikaalsemaid keskkonnaaktiviste, kes ütlevad, et paneme kõik kinni, ja kohe. Aga nad ei paku mingeid lahendusi, sest nendele ei ole ka tuumajaam ega muud elektri tootmise viisid lahendused. Kui me tahame näiteks transpordisektori viia vesinikuenergeetikale, siis see on konkreetne plaan, mille keegi peab ära tegema, ja see maksab. Kui väike Eesti hakkaks seda üksi tegema, siis oleks see kindlasti väga-väga kallis.\nKas põlevkivist on võimalik teha nutikamaid tooteid, mil oleks nii arvestatavat mahtu kui ka majanduslikku kasu, aga mille peale seni saja aastaga pole veel tuldud, või ongi põlevkiviõli väärindamine eelrafineerimistehases lagi?\nÜhest küljest on, aga teisest küljest on mul tunne, et teadlased saaksid rohkem teha. Aga teadlased ei ole vabad, kuna rakendusuuringuid toetatakse Euroopa Liidu maksumaksjate projektidest, kus tuleb kirja panna, millist tulemust sa tahad saavutada, siis saab raha.\nEnt eksperimentaalteadus on selline, kus võiks olla selline labor, mis eksperimenteerib mitte ainult põlevkivi, vaid ka teiste meie maavaradega − näiteks diktüoneemaargiliit. Ja siin on veel võimalusi.\nSellega väga palju eksperimenteerida pole vaja, sest fosfor läheb ikkagi väetisteks. Aga kindlasti saab uurida kaevandamistehnoloogiaid ja fosforiidist metallide eraldamise tehnoloogiaid. Kuid seda kõike ei saa teha projektipõhiselt ja niimoodi, et ma olen nagu pidevalt ahistatud ja ebakindel teadlasena.\nKuidas üles ehitada sellised eksperimentaallaborid, mis on ka ettevõtete huvides, et neisse usutakse ja mõte oleks samal ajal vaba, siis see võiks olla lahendus. Praegu oleme kohutavalt projektipõhised.\nEttevõtted ei jõua eksperimentaaluuringuid kinni maksta, kuna eduvõimalus on suures osas loterii?\nKindlasti on see suure riskiga ettevõtmine ja kui palju Eestis selliseid teadlasi on. Aga kui nad oleksid koondatud sellisesse eksperimentaallaborisse, siis ma arvan, et sellest võiks midagi tulla. Teadusraha oleks võimalik kasutada palju mõtestatumalt.\nKas teie seisukohast tundub põlevkiviõli eelrafineerimistehase rajamine põlevkivitööstuse mõistliku arenguteena, arvestades nii kliimapoliitikat kui ka Eesti senist kogemust?\nSee on nii ja naa. Kui võtame praegu majanduse ja töökohad, siis see on kindlasti positiivne. Kui võtame kliimaneutraalsuse eesmärgi, siis on küsimus, kas on midagi, mis seda kompenseerib.\nSee tähendab, et heitmete edetabelites ei pruugi meie koht paraneda nii kiiresti, nagu mõned tahaksid. Samas on CO2 heitmete emissioonide edetabelis ühe elaniku kohta meist veelgi kehvemal positsioonil sellised riigid nagu näiteks Austraalia või Araabia Ühendemiraadid, mis mulle esimesena meelde tulevad. Kuidas meie nendesse suhtume? Kui toredad riigid nad on või majaduslikult tugevad ja miks me käime seal sageli.\nEi saa öelda, et tegu oleks õnnetute riikidega: ÜRO õnnelike riikide edetabelites on nad meist eespool (Austraalia 11., Araabia Ühendemiraadid 21. ja Eesti 55. kohal).\nNojah. Mind kummitabki kõige rohkem see, et kui suudame Euroopa Liidu eesmärgid täita, siis kuidas ikkagi ülejäänud maailm sellega kaasa tuleb. Arenguriikides, kus tuleb inimesi kõvasti juurde, on surve tarbimise kasvule endiselt väga ilmne.


Loodusfotograafid jahivad nädalavahetusel loodusest parimaid pilte – Harju Elu\nEsileht / Loodusfotograafid jahivad nädalavahetusel loodusest parimaid pilte\nLoodusfotograafid jahivad nädalavahetusel loodusest parimaid pilte (0)\nTänavuse fotojahi objektiks on mink. Foto: Pixabay\nSaabuval nädalavahetusel peetakse 24. korda loodusfotovõistlus Vereta Jaht, kus jäädvustatakse Eestile iseloomulikku loodust ja hea pildiõnne korral ka tänavust jahilooma minki.\nVereta Jaht 2021 toimub ka sel aastal kahes etapis – esimene etapp leiab aset 21. mai päikesetõusust 23. mai päikeseloojanguni virtuaalselt ehk iga fotokütt pildistab nende kolme päeva jooksul enda valitud piirkonnas kevadist Eestimaa loodust, teatas Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) pressiesindaja kolmapäeval.\nTeine etapp toimub traditsioonilises vormis 10.-12. septembrini Viljandimaal, kus fotograafid kogunevad Võrtsjärve kaldal Vaiblas asuvasse baaslaagrisse.\n„Tänavuse Vereta Jahi jahiloomaks on mink. Sügisesel fotojahil jääb meie kogunemispaiga ümbrusesse palju mingile sobilikke veekogusid, näiteks Pedja ja Põltsamaa jõed ning muidugi ka Võrtsjärv, aga ka kevadel võib hea õnne korral teda kaamerasse püüda,“ lausus Vereta Jahi peakorraldaja Tiit Hunt.\nHundi sõnul osaleb selleaastasel võistlusel pea 40 fotograafi, kelle hulgas on nii iga-aastaseid osalejaid kui ka mõned uued tegijad.\nKevadel ja sügisel pildistatud loodusfotodest valib iga osaleja välja kuni kümme parimat. Nende seast selekteerib žürii omakorda välja umbes 60 huvitavamat fotot, mida saab imetleda juba oktoobri lõpus avataval fotonäitusel RMK Metsamajas Tallinnas. Näituse avamisel kuulutatakse välja ka parimad võidutööd.\nAastate jooksul on loodusfotovõistlusel jahitud nii loomi, linde kui kalu, nii maismaal kui veekogudes. Jahiloomaks on olnud kobras, metssiga, metsis, põder, hirv, ilves, metsnugis, mäger, teder, saarmas, metskurvits, metskits, ronk ja kährik.


Hääletustulemused: Andrei Ojamets ja Kristin Tattar jäid spordiaasta tähtede valikus neljandaks - Sport - Pärnu Postimees\nHääletustulemused: Andrei Ojamets ja Kristin Tattar jäid spordiaasta tähtede valikus neljandaks\nEuroopa parimaks kettagolfariks valitud Kristin Tattar triumfeeris tänavu nii USA kui Kanada lahtistel meistrivõistlustel.\nEesti Olümpiakomitee kuulutas „Spordiaasta tähed 2019“ auhinnagalal välja aasta sportlase laureaadid.\nAasta mees- ja naissportlane, võistkond ja treener selgusid rahva, spordiajakirjanike ja -organisatsioonide hääletustulemuste liitmisel.\nAasta meessportlase tiitli pälvis odaviskaja Magnus Kirt ja naissportlase kuldne Kristjan läks freestyle-suusataja Kelly Sildarule. Aasta treeneriteks valiti Kirdi juhendajad Indrek Tustit ja Marek Vister. Parim võistkond oli rallitandem Ott Tänak ja Martin Järveoja.\n“Spordiaasta tähtede” hääletustulemused.\nNelja nominendi hulka mahtusid kohalikest kettagolfar Kristin Tattar ja volletreener Andrei Ojamets, kes mõlemad jäid neljandaks. Tattar sai neljanda koha punktid nii ajakirjanikelt, organisatsioonidelt kui rahvalt. Ojamets teenis kolmanda koha punktid spordižurnalistidelt.\nAlgsel rahvahääletusel sai naissportlase kategoorias hääletada ka jetisõitja Jasmiin Üprausi ja fitnessisportlase Agne Kiviselja poolt, meeste seas oli esindatud rattur Tanel Kangert. Aasta treeneriks pürgis rannavolletreener Rivo Vesik. Viimati nimetatutest saavutas Kiviselg rahvahääletusel viienda tulemuse ja Kangert sama koha ajakirjanike hinnangul.\nRahvahääletusel sündis rekord, kui enda panuse võitjate väljaselgitamisse andis 80 459 hääletajat.\nNaissportlastest kogus Sildaru 41 802, tennisist Anett Kontaveit 39 917 ja maadleja Epp Mäe 21 233 häält. Esikolmikule järgnesid kolm pärnumaalast: Tattar 9557, Kiviselg 7763 ja Üpraus 7484 häälega.\nMeestest noppis Tänak 43 071 häält. Järgnesid Kirt (35 842), kümnevõistleja Maicel Uibo (18 575), Järveoja (15 795), ultratriatleet Rait Ratasepp (5246), maadleja Heiki Nabi (3677), veemotosportlane Rasmus Haugasmägi (2793) ja kaheksandana Kangert (1858).\nAasta võistkonna arvestuses hääletati Tänaku-Järveoja poolt 54 735 korda. Teine oli Eesti vollenaiskond (12 810) ja kolmas võrkpallimeeskond (11 920). Pärnu jahtklubi lipu all seilava Sugar 3 poolt anti hääl 11 598 korda.\nTreeneritest korjasid Tustit-Vister 34 114 häält. Järgnesid Tõnis Sildaru (26 129), kümnevõistlejate juhendaja Petros Kyprianou (15 296), neljandana Ojamets (11 942), viiendana Nabi treenerid Igor Bugay ja Ivar Kotkas (5179) ja kuuendana Venemaa rannavõrkpalli meeskonna loots Vesik (4909).\nAuhinnagalal tunnustati parimaid spordiklubisidki, mille valisid välja maakondlikud spordiliidud ja nelja suurema linna (Tallinn, Tartu, Pärnu ja Narva) spordiliidud. Suvepealinna parima spordiklubi tiitli teenisid jalgpalliklubi Pärnu Vaprus ja Pärnumaa oma Kahe Silla klubi.


Vooremaa Arvo Kask võttis taas etapivõidu\nArvo Kask võttis taas etapivõidu\nLaupäeval Kehalas toimuma pidanud Põhja-Euroopa meistrivõistluste (NEZ) etapi nurjas Läti valitsuse reedel kehtestatud piirang. Seega lükati NEZi etapp edasi 3. oktoobriks. Sellest hoolimata oli Kehalas kohal taas rekordarv osalejaid, 74. Koos Eesti MV etapiga toimus ka Leedu MV 4. etapp.\nEesti rallikrossisarja arvestuses oli klassis Supercar taas võidukas Arvo Kask. Esiveoliste masinate klassis Super1600 aastatel 2013. ja 2015 Eesti meistritiitli saanud Kask ühines nelikveoliste masinate klassiga alates MV teisest etapist ja on nüüdseks kogunud kolm etapivõitu.\nVõistluse algus oli Kasel tagasihoidlik, eelsõitudes Põltsamaalt pärit rallikrossisõitjal kõige kiiremat aega näidata ei õnnestunud.\n„Autol oli tehnilisi probleeme ja ka rada ei olnud minu masina seadistusele kõige sobivam. Hoidsime eelsõitudes veidi rohkem masinat, sealsel vägeval trampliinil väga õhulende tegema ei läinud. Ega kõiki kaarte ei saa kohe lauale lüüa,“ muljetas Arvo Kask pärast finaalsõitu.\nFinaalsõidus tegi Kask suurepärase stardi ja läks korraliku vahemaaga juhtima. Edu õnnestus hoida konkurentide pingutustest hoolimata lõpuni.\nKehalas oli Supercar klassis rajal ka teine Põltsamaa autosportlane. Teist etappi kaasa tegev Riho Kens näitas head minekut, kuid pidi seekord veel napilt poodiumilt eemale jääma.\nKehala etapil sõideti Leedu MV arvestuses klassis Junior1000, kus sõidetakse identsete Toyota Yaristel ja milles saavad osaleda võistlejad alates 7. eluaastast. Ainsa eestlasena tegi selles klassis kaasa ka Ruudi Reinumägi Põltsamaalt.\nEesti MV 5. etapp 3. oktoobril Kulbilohu rallikrossirajal. Seal selguvad tänavused Eesti meistrid.