Triin Matsalu on teel Märjamaa vallavalitsusest Rapla vallavalitsusse - Raplamaa Sõnumid\nTriin Matsalu on teel Märjamaa vallavalitsusest Rapla vallavalitsusse\nKohtume Triinuga Märjamaa rahvamajas. Ta vabandab oma krõbiseva hääle ja punase nina pärast. ”Kevad ikkagi,” ütleb ta muiates.\n„Ma olen puhtalt Märjamaa tüdruk. Ma olen elanud ja kasvanud Märjamaal ja ka mu vanemad on siitkandist Valgu ja Haimre piirkonnast. Olen elanud Märjamaa alevis ja käinud siin keskkoolis nagu kõik siinsed lapsed. Aasta pärast keskkooli lõpetamist olin nii nagu paljud meie klassist Saksamaal lapsehoidja. Sealt sain ka saksa keele suhu. Pärast tulin Märjamaale tagasi. Pärnu majanduskoolis õppisin pangandust ja sealt edasi läksin Tartu Ülikooli Pärnu kolledžisse ärijuhtimist õppima,” räägib tegus ja rõõmsameelne Triin.\nTal on kolm last, kellest kõige vanem on 21-aastane ja noorim 11-aastane. „Kõige esimene oli mul kooliaegne laps. Mul olid väga tugevad vanemad ja ämm ja äi, kes aitasid kooli ajal last kasvatada ja koolis käia,” jutustab Triin.\nSelles, et ta Märjamaa vallavalitsusse tööle sai, on süüdi tema naabrinaine Ly-Virve Tammel, kes on Triinule olnud vanaema eest. „Tema läks Plamus Eero juurde ja ütles, et temal on selline tubli tüdruk, kas tal ei oleks mulle töökohta pakkuda. Ja siis tuli mulle Eero telefonikõne. Minu esimene töökoht Märjamaa alevivalitsuses oli projektijuht ja nii see edasi läks. 1. jaanuaril sai mul 20 aastat Märjamaa vallavalitsuses töötamist. Kõigepealt olin projektijuht, siis arengu- ja planeeringuosakonna juhataja ja siis abivallavanem,” räägib Triin ning jutustab lisaks sellest, kuidas 2005. aastal Eero Plamusele umbusaldust avaldati ja ka tema ametikoht koondati. „Sügisel, kui uued valimised olid, valiti Eero jälle vallavanemaks ja siis oli tekkinud abivallavanema koht ja Eero pakkus seda mulle,” räägib Triin toonasest valitsuskriisist.\nOma suurimaks isiklikuks töövõiduks peabki Triin projektijuhi ametikohalt abivallavanemaks tõusmist. „Minu esimesed töövahendid projektijuhina olid telefon ja telefoniraamat. Ma hakkasin ettevõtjaid läbi helistama, et ettevõtjatega kontakte saada,” räägib Triin ja lisab, et on nende aastatega suure isikliku arengu läbi teinud. Tema teised töövõidud vaatavad Triinule vastu aga iga päev, kui ta Märjamaal ringi liigub. „Seesama bussijaam, raamatukogu, noortekeskus, Sillaotsa talumuuseumi veovahendite kuur, mis on projektidega saadud. Ja tegelikult terve piirkonna tundmine. Ma võiksin une pealt öelda asju, mis on erinevates valla piirkondades – selline mälu on tekkinud. Väga palju projekte on aastate jooksul tehtud,” mõtiskleb Triin.\nKüsimusele, miks ta otsustas Märjamaa vallavalitsusest lahkuda, vastab ta, et esiteks on ta ikkagi juba kakskümmend aastat töötanud. „Öeldakse, et seitse kuni kümme aastat võiks ühel töökohal olla, siis hakkavad juured alla kasvama. Et ühtpidi otsin uusi väljakutseid. Aga ma ei salga, et töövahetus on seotud ka eelmisele vallavanemale Villu Karule umbusalduse avaldamisega ja uue vallavanema (Merlin Suurna – toim) ametisse astumisega. Sellest ajast saadik hakkasin avalikult välja ütlema, et ma ootan uusi väljakutseid,” selgitab Triin.\nTa on saanud vahepeal kaks tööpakkumist, millest ta on ära öelnud. Kolmanda avanenud väljakutse otsustas Triin oma lähedaste, pere ja lastega arutades vastu võtta. „Ma ei kahetse täna, et ma Raplasse kandideerisin,” ütleb Triin, kuigi tunnistab, et ta ikka muretses, mida Märjamaa kogukonna inimesed ja töökaaslased temast mõtlevad.\n„Mul on väga tore osakond, kellega ma koos töötan. Pärast valdade ühinemist on väga tublid inimesed tööle võetud ja väga hea meeskond. Kõige rohkem ongi kahju sellest, et ma pean jätma oma meeskonna ja et ma pean jätma siin asjad pooleli,” tunnistab Triin. Samas pole õhkkond vallamajas enam endine.\n„Mul on olnud kaks väga head juhti – Eero Plamus ja Villu Karu. Mul on selline kogemus, et juht ei pea ütlema töötajatele, et ta on nüüd uus juht ja nüüd hakkame nii tegema – töötajad loevad selle juhi tegudest ise välja,” räägib Triin, püüdes delikaatselt selgitada seda, mis Märjamaal täna valesti on. „Me kõik nägime, mis toimus aasta lõpus. See häiris,” ütleb Triin ja selgitab, et see häiris teda seda enam, et see oli tema valimisliit, mis laiali läks. „Kõik algas volikogu esimehe umbusaldamisega eelmise aasta kevadel. Siis oli selge, et see ühtne koalitsioon on lagunenud.”\nKõik see, mis järgnes, kuni Villu Karu umbusaldamiseni, ei olnud Triinu sõnul ilus. „See ei olnud õige, kuidas seda tehti. Öeldakse, et poliitika on räpane ja võibki selline olla, aga need inimesed on ju tegelikult meid kogu aeg ümbritsenud, ma olen nende inimestega väga palju varasematel aegadel koostööd teinud, aga kui niimoodi selg keeratakse, siis see ei ole mulle vastuvõetav,” nendib Triin ja ütleb, et erimeelsustes mängivad rolli nii erinevad väärtused kui ka lihtsalt suur igatsus võimu järele.\n„Ma oskan oma tööd teha ja olen ka seni need neli kuud uue vallavanemaga koostööd teinud, aga ma näen, et tal on õigus oma meeskond valida. Me ei pea mõlemalt poolt niimoodi punnitama, et koostööd teha,” ütleb ta.\nMärjamaa inimesed on Triinu sõnul sellest kemplemisest häiritud ja väsinud. „On siiani arusaamatu, mis valesti oli, miks oli vaja Villu Karu umbusaldada. Arengukava oli vastu võetud, investeeringud olid laua taga kokku lepitud, spordihoone ehitus oli käivitunud ja selle investeeringutekava kokku lepitud – meil ei olnud ühtegi tüliõuna õhus, mille nimel oleks pidanud võimu üle võtma. Aga eks see on siis iga inimese sisemine tahe teha midagi teisiti,” mõtiskleb Triin.\nParaku, ütleb ta, ei pruugi ta jääda viimaseks, kes Märjamaa vallavalitsusest lahkub. „Seda on mulle mõned inimesed maininud. Ma tean, et nad ei lähe ära mitte sellepärast, et nad ei saaks hakkama – nad saavad kindlasti väga hästi hakkama, aga kui inimesele töö enam rõõmu ei paku ja ta otsib uusi väljakutseid, siis on kõigil see võimalus ja vabadus lahkumiseks olemas.”\nSiiani on Märjamaa Triinu sõnul olnud stabiilne ja ta loodab, et see jätkub ja seda stabiilsust ei lammutata ära. „Märjamaal on väga tugevad inimesed oma traditsioonide ja väärtustega,” tunnustab Triin.\nTöö Rapla vallavalitsuses saab olema sama, mis ta täna teeb, aga Rapla on elanike arvu poolest suurem ja seetõttu on ka eelarve teine. Lisaks on Rapla vallavalitsuses kaks abivallavanemat ja ka suurem koostöövõrgustik.\n„Ma tunnen Rapla kanti tänu sellele, et olen Raplamaa Partnerluskogu juhatuses olnud aegade algusest peale, ja ka külaliikumise kaudu. Paljudega neist inimestest, kes selles osakonnas töötavad, olen varem kokku puutunud. Ma loodan, et Raplas saab olema samuti hea koostöö, nagu siin Märjamaal on mul enda meeskonnaga olnud. Kindlasti vajan ma sisseelamisaega ja seda on mulle lubatud. Aga kindlasti pakub see töö mulle väljakutset,” ütleb Triin. Kodutööna on ta tutvunud Rapla arengukavaga ja peab oluliseks seal püstitatud eesmärkidega edasi liikuda.\n„Märjamaal olen teinud oma meeskonnaga koostöökoosolekuid, kuidas ametnikud saavad üksteist täiendada, et kellelgi ei tekiks tunnet, et ta on ülekoormatud või oma asjadega üksi. Praegu vist Raplas selliseid asju ei ole olnud. Selline koostöö ja meeskonnavaheline suhtlemine on esimene, mis ma tahaks Raplas välja pakkuda oma meeskonnale,” arutleb Triin.\nAlates mai lõpust hakkab Triin seega sõitma Rapla ja Naistevalla vahet. „Ma elan maal juba teist aastat. Kolisin Märjamaa alevist ära Naistevalla külla,” räägib Triin ja selgitab, et ta puhkab oma aias tööd tehes ning pere ja lähedastega koos olles. „Kui lapsed on terved ja neil läheb hästi, siis ongi kõik hästi.”\nUurin lõpetuseks, mida peaks tegema, et Eesti külaelu elaks.\n„Külasid on väga erinevaid. Külaelanikud tahavad, et neil oleks olemas see vaikus ja rahu. Aga kuidas sa sinna külla ikka saad, kui mitte teed mööda. Täna teed tolmavad. Kui see tolm tuleb õue, siis see natuke häirib. Just infrastruktuur on see, mida maal elamiseks on vaja. Neid külasid, kus on päris tühjad majad, enam palju ei olegi. Külaelu nagu vanasti, et igas peres oli lehm ja kanad, tagasi ei tule, aga me peame ajaga kaasas käima. Kui külas on korralik tee ja talvel aetakse see tee lahti, internet on ja post ka tuleb – kui sellised teenused on kättesaadavad, siis elab ka Eesti küla edasi,” mõtiskleb Triin.\nPärast intervjuud kutsub ta mind vallamaja ette ühistantsimisele. Nimelt oli 29. aprillil rahvusvaheline tantsupäev ja selle puhul kogunesid tantsuhimulised kell 13.05 raadiote ümber, kus üle-eestiline ühistantsimine lahti hõigati ja selle tarvis muusikat mängiti. Ka mind kutsuti tantsima, nii et sain Triinuga Märjamaa vallamaja ees keerutada selleaastast ühistantsu „Terve vald”. Triin tantsis kerge jalaga ja naerul näoga.\nEelmine artikkelMärjamaa aukodanik esitleb oma raamatuid kodukandis\nJärgmine artikkelMaamessi hoomamatuses esitlesid end kolmteist Raplamaa ettevõtet


KDE 42 - Vastus elu mõttele, universumile ja kõigele muule - BattleIT\nKDE 4.2 on senini kõige kõigem väljalase üldse, sisaldades lugematul hulgal parandusi ning mis kõigetähtsam kilodeviisi komme. Uuri järgi KDE koduleheküljelt. Märkimisväärseks lisaks võib seekord nimetada Lanceloti, uut rakenduste käivitajat.\nMuudest uudistest sai ka KDE.News uue välimuse, KDE foorumitest üritatakse rekordit purustada saades üle 2000 postituse ühesse teemasse vähem kui 24h jooksul.\nBTW: Kes 42 naljast aru ei saa võib uudistada Wikipeediat.\nSee on küll väga mitmeti lahatav asi -- kuuldavasti olevat Linus Torvalds ise läinud Gnome’i peale üle, sest tema arvates on KDE arendus väga vale suuna võtnud. Eks tegelinski on mõistagi liialt konservatiivne ilmselt.\nMina olen aga üle pika aja Linuxi peale tagasi kolinud just KDE 4.2 pärast. Ma võin vabalt õelda, et minusilmis on tegu vägagi õige suunaga.\nTrovalds virises 4.0’i üle ning arvas, et see ei sobinud tavakasutajale. Põhimõtteliselt nõustun kuid kui 4.0’i oleks veelgi edasi lükatud siis poleks meil 4.2 all pooltki neist rakendustest mis praegu


Hortes | Klienditeenindaja, ootame sind kohvikusse - Hortes\nHortes / Klienditeenindaja, ootame sind kohvikusse\nKlienditeenindaja, ootame sind kohvikusse\n2006. aastal avas uksed Eesti suurim ainulaadse kontseptsiooniga kodu- ja aianduskeskus Hortes, kus põhirõhk on meeldival ja inspireerival ostukeskkonnal ning rikkalikul kaubavalikul.\nAastaringselt on esinduslikus valikus õitsvad ja leht-dekoratiivsed toataimed ning lõikelilled; suurimas valikus kodukaubad ja gurmeetooted, aiakaubad ja kõik vajalik lemmikloomale, olenevalt hooajast noortaimed, püsikud ja istikud, samuti kõik vajalik ilu-, viljapuu-, köögivilja- ja tarbeaia ning funktsionaalse aiaruumi rajamiseks.\nHortese kohvik Garden on imeilus peatuspaik rohelises keskkonnas, kus pakume nautimiseks linna parimat gurmeekohvi koos tükikese suus sulava koogi, tervisliku salati või võileivaga, samuti värskelt pressitud mahla, smuutit ja veel palju isuäratavat.\nKohvik GARDEN on kvaliteetse toidu kohvik aianduskeskuses Hortes,\nkus pakutakse kerget tervisetoitu, erinevaid põnevaid küpsetisi, salateid ning eriti maitsvat kohvi ja teed\npeamisteks tööülesanneteks on:\nklientide sõbralik ja viisakas teenindamine;\nsalatite valmistamine ja serveerimine;\nkuumade jookide, smuutide, mahlade valmistamine ja serveerimine;\nkohviku korrashoid ja puhtuse tagamine;\nOotame kandideerima: kohusetundlikku, loovat, algatusvõimelist ja aktiivset inimest, kes on hea suhtleja ja kellel on soov töötada klientidega, kes omab eelnevat klienditeenindaja kogemust toitlustuses ja tunneb kirge toidu valmistamise vastu.\nEttevõte pakub huvitavat tööd kiirelt arenevas ettevõttes, toredat kollektiivi, meeldivat töökeskkonda, stabiilset töötasu ja personalisoodustusi.\nTöö asukoht: Tallinna piiril, Laagris\nKandideerimiseks palume saata enda CV aadressile personal@hortes.eu märgusõnaga „Klienditeenindaja kohvikusse“ hiljemalt 10.august 2017\nsaada mugavalt oma CV läbi CV.ee keskuse


RAS-i liikme mootmed, Uraan (planeet)\nS ja N on magnetiline lõuna- ja põhjapoolus Enne Voyager 2 möödalendu Näiteks kui jäises vahevöös on märkimisväärsel hulgal segunenud kivimeid ja vesinikku, siis jää kogumass on sisemuses väiksem ja vastavalt oleks kivimite ja vesiniku kogumass suurem. Sellele on ligilähedane vingugaasi mooliprotsent nendel kõrgustel. Miller, Sylvia L. Kahjuks toimus Voyager 2 möödalend planeedi lõunapoolkera suve keskel, mistõttu ei olnud võimalik uurida põhjapoolkera. Seda poolust käsitleb lõunapoolusena Rahvusvaheline Astronoomiaunioon , mille liikmed tunnistavad planeedi või kaaslase põhjapooluseks poolust, mis on suunatud ülespoole Päikesesüsteemi muutumatust tasandist, arvestamata planeedi pöörlemissuunda.\nHis heart stopped suddenly while he was dancing.\nHis father was a civil engineer and a graduate of MIT, who helped design bridges and dams throughout the Northwest, including the Grand Coolie Dam. Dave had a brother, Phillip now deceasedwho was one year younger.\nSellele on ligilähedane vingugaasi mooliprotsent nendel kõrgustel. Süsivesinike kontsentratsioon vinest ülalpool on märkimisväärselt madalam kui teistel hiidplaneetidel. Kesine soojusjuhtivusmis on tekkinud süsivesinike puudumise tõttu, võib stratosfääris ülalpool 0,1 mBar taset samuti soojenemisele kaasa aidata.\nAndmelao asendusklahvid |\nNende väike mass koos kõrgete temperatuuridega selgitavad, miks koroona ulatub nii kaugele kui 50 km, see on umbes terve Uraani diameeter. Rõngad koosnevad väga tumedatest osakestest, mille suurus varieerub mõnest mikromeetrist kuni mõnekümne meetrini.\nKõik rõngad peale kahe on väga kitsad — nende laius on tavaliselt mõni kilomeeter. Rõngad on tõenäoliselt planeedist nooremad; dünaamika kaalutlused näitavad, et nad ei tekkinud planeediga ühel ajal.\nRõngaste materjal võib olla pärit ühelt või mitmelt kaaslaseltmis purunes kokkupõrke tagajärjel. Paljudest kaaslase purunenud tükkidest jäid vaid vähesed stabiilsesse tsooni, moodustades tänapäevased rõngad.\nSiiski kirjeldas Herschel täpselt epsiloni rõnga suurust, selle nurka Maa suhtes, punakat värvust ja selle muutusi, kui Uraan tiirles ümber Päikese. Astronoomide rühm planeeris uurida Uraani atmosfääri, kasutades tähe SAO jäämist planeedi varju.\nVaatluste analüüsil märgati, et täht kadus viiel korral hetkeks vaateväljast enne, kui ta jäi täielikult planeedi varju. Sellest tulenevalt oletati, et Uraanil on vähemalt viie rõngaga oma rõngaste süsteem. Hiljem avastati veel neli rõngast.\nKosmoseaparaadi abil avastati veel kaks ähmast rõngast, mis tegi rõngaste koguarvuks Suurim neist asub planeedist kaks korda kaugemal kui varem avastatud rõngad. Need uued rõngad asuvad planeedist nii kaugel, et nende eristamiseks kasutatakse mõistet "välimine rõngaste süsteem".\nHubble'i kosmoseteleskoobi abil avastati veel kaks väikest planeedi kaaslast, millest üks Mab jagab oma orbiiti kõige kaugema rõngaga. Uute rõngastega kokku teatakse nüüdisajal 13 Uraani rõngast.\nS ja N on magnetiline lõuna- ja põhjapoolus Enne Voyager 2 möödalendu Keskmine magnetvälja tugevus planeedi tinglikul pinnal on 0,23 gaussi 23 µT. Paljud nendest osakestest on arvatavalt pärit kuumast koroonast.\nIoonide ja elektronide energiad võivad küündida vastavalt 4 ja 1,2 megaelektronvoldini. Polaarmüts ja hele vöönd on arvatavalt tihedate metaanpilvede regioon, kus rõhk on vahemikus 1,3—2 bar.\nKahjuks toimus Voyager 2 möödalend planeedi lõunapoolkera suve keskel, mistõttu ei olnud võimalik uurida põhjapoolkera. Alates Vaatluste tulemusel ei nähtud põhjapoolkeral heledat vööndit ega polaarmütsi. Foto aastast Põhjapoolkera pilved on väiksemad, kontrastsemad ja eredamad ning asuvad enamasti suurematel kõrgustel.


Blogi - Lapsed ja noored\nreede, 24. september 2021 10:28.23 Europe/Tallinn\n7 põhjust, miks anda probiootikume oma beebile või väikelapsele\nMeie soolestiku mikrobioomil on tervise toetamisel keskne roll. Võimalik, et oled hiljuti lugenud blogisid või artikleid, mis keskenduvad sellele, kuidas elusad bakterid võivad mõjutavad positiivselt meie immuunsüsteemi, seedefunktsioone ja on võimelised mõjutama ka tähelepanu, käitumist ning meeleolu. Kui soovid soolestiku mikrobioomi kaudu oma lapse tervist toetada, aga sul on siiski mõned küsimused, siis proovime selles artiklis neile vastuse anda.\nneljapäev, 26. august 2021 9:59.20 Europe/Tallinn\nParimad nõuanded koolilaste immuunsüsteemi tugevdamiseks\nMe oleme läbinud kevadise piirangute perioodi, suvi on läbi ja nüüd on järgmine eesmärk lapse immuunsüsteemi tugevdamine kooli naasmiseks. Tervislik toitumine on aluseks, et saaksime kätte kõik vajalikud toitained, mida keha vajab tugeva immuunsüsteemi tagamiseks. Kui Sa pole kindel, millised toitained on olulised ja mida teha, kui Sinu lapsel on nende puudus, siis loe edasi! Oleme siia artiklisse koondanud oma parimad toitumis- ja elustiili näpunäited.\nteisipäev, 24. august 2021 12:35.00 Europe/Tallinn\nLaste toitumise alustalad\nTervislik toitumine on oluline, et tagada lastele tugev tervis terveks eluks. Me ei saa kaitsta oma lapsi kõigi välisest maailmast tulenevate ohtude eest, kuid saame aidata neil kujundada õiged toitumisharjumused ja tervisliku elustiili, mis lubaks neil elada õnnelikku elu.\n3 per page 6 per page 9 per page\nLoomise aeg Added By\nAju ja närvisüsteem 13\nHetkel aktuaalne 4\nLapsed ja noored 4\nLuud ja liigesed 11\nMeeste tervis 3\nNahk, küüned, juuksed 7\nNaiste tervis 7\nOomega rasvhapped 4\nOrganismi puhastamine 3\nSüda ja vereringe 5\nTervisliku toitumise juhised 5\nTervislikud toiduained 2\nApril 11, 2022 Kuidas saavutada terve ja ilus nahk?\nApril 11, 2022 Kuidas toetada oma vaimset tervist?\nApril 1, 2022 Nõuanded meestele, kuidas säilitada hormoonide tasakaal\nApril 1, 2022 Tugevad luud ja toitumine\nFebruary 28, 2022 5 põhjust, miks vajad B-vitamiine


auto24.ee - Foorum » Mootorsaanid » Soov osta lumesaan.\nAvaleht » Foorum » Mootorsaanid » Soov osta lumesaan.\nTEEMA: SOOV OSTA LUMESAAN.\nSoov osta lumesaan.\nTere.Soovitage asjatundjad kasutatud saani.Soov oleks matkasaan.hinnaks kuni 3000.-.Mis oleks vastupidavamad.Kui suurte läbisöitudega on mötet vaadata?\nRe: Soov osta lumesaan.\nEi pretendeeri absoluutsele tõele, vaid omad kogemused:\nTeises teemas mainitud marke võid julgelt vaadata, ehk Ski-doo, Lynx, Yamaha, lisaks ka nt Polarise IQ touring seeria. guugeldades on võtmesõnaks touring.\nSellise hinnaklassi ehk kasutatud/vana saani ostul oleks plussiks, kui 2taktilisel on õli ja bensiini segamine elimineeritud, ehk siis segad ise kokteili valmis. Kuna aastataega need süsteemid muutuvad suht ebatäpseks, piisavalt saane kokku lastud, kuna liiga lahja või siis sõidad suitsupilves, kuna liiga palju õli. Osadel selle süsteemi ise nullimine maksab haiget hinda.\nLäbisõit ei ole üldse määrav, nende masinate puhul sõltub kõik ainult hooldusest. Mu enda summitil on juba 10000km ees, see aga tähendab, et iga teine hooaeg on uued kolvid, üle aasta amortide tihendid ja uus gaas ja uued vedrud, lisaks alusvankri lõtkude kontroll jne. Saan on võimalik sõita 1000km-ga utiiliks. Läbisõit ei näita midagi.\nSaan ise võiks olla pikk ja teine iste vajadusel eemaldatav. Leidub palju nn matkasaane, mis on täpselt nii lühikesed, et tagaistuja istub juba lindi tagaotsas.\nSamuti lindilaba/kamm võiks olla min 1'' ehk 2,5cm, hea kui saaks juba 1,5 ja ülespoole. See on aikuke asi, mis sind lumes edasi veab. Parkmetsas rajal sõites pole jällegi nii oluline.\nOstes muidugi jälgi variaatori ja mootoriseibide paralleelsust, vanematel saanidel võivad need tänu mootoripukside mittekorrasolekule olla juba nihkes. Millest ei saa aru nii 100 ja 500m kaupa sõites, aga kui ükskord lumme korralikult kinni jääd või lähed kuskile väljapoole pikemale matkale, siis sööb rihma väga kiirelt ära.\nJa muidugi erinevatel tootjatel on sõiduasend ka väga erinev, mis muidugi matkasaanil rahulikult sõites ei mängi rolli, aga erinevused on suured. Aga kahjuks pole saani ostes teha proovisõite nagu autoga. Valik Eestis olematu.\nKasutatud sõidukid Yamaha XV950


Kuidas tellida mullpakendi paigaldamiseks\nTsemenditarbimine m3 kohta betoonist M200\n1 cu valmistamiseks. meetri betooni kaubamärgiga M200 tuleks kasutada 277,5 kilogrammi / 185 liitrit / 5,55 kotti tsemendi brändi M400. Tsemendi klassi M500 kasutamisel peate vastavalt võtma: 241,5 kilogrammi / 161 liitrit / 4,83 kotti.\nEt paremini mõista konkreetse betooni kaubamärgi jaoks vajalikku tsemendi kogust, peate teadma mõningaid põhipunkte.\nTsemendi tihedus on umbes 1500 kg / kuupmeetrit. See väärtus vastab umbes tsemendi keskmisele lahtisusele, mis pakendatakse kottidesse. Materjalide tihedus on vajalik, et hõlbustada betooni valmistamisel esialgse doseerimise protsessi.\nTsemendi mõõt ja mark\nKasutamise hõlbustamiseks esitatakse tavaliselt kõiki võimalikke mõõtühikuid - kilogrammi, liitrit ja koti. Ehitustööplatsil reeglina töötavad nad sagedamini mahukate näitajatega - liitrid, kui ettevalmistatava materjali mahud on tähtsusetud, ja kotid, kui on vaja märkimisväärseid betooni koguseid. Kõige sagedamini kasutatavad tsemendi liigid on M400 ja M500. Nende kasutamine tuleneb järgmisest reeglist: tsemendi klass peab olema üks ja pool ning eelistatavalt 2 korda suurem betooni hulgast, mida tuleb väljumisel saada.\nKasutatava tsemendi kvaliteet ja seega toodetud betooni kvaliteet ei sõltu mitte ainult otseselt tsemendi brändist, vaid ka tootjast.\nTsemendi ostmisel on kindlasti vaja kontrollida kvaliteedisertifikaadi ja tootepassi olemasolu. Tsemendi M400 koti hind algab 200 rubla ulatuses ja M500 algab 250 rubla ulatuses.\nKõige kuulsamad tsemenditootjad siseturul\nMordovia tsemenditehas (Mordovcement);\nUlyanovsk Tsemenditehas ("Eurocementgroup");\nBelgorodi tsemenditehas ("Eurocementgroup").\nTäna ei ole ükski remont ja kindlasti mitte ükski ehitus, on täielik ilma kvaliteetse segu. Siinkohal on juhtiv positsioon, nagu varemgi, tsemendimörtide ja segudega, mis põhinevad tsemendil. Selle materjaliga töötamine nõuab ettevaatust, teatud teadmisi ja suutlikkust õigete ja täpsete arvutuste tegemiseks. Kuid räägime kõikest korrast.\nTänaseks, isegi tsemendi segu ettevalmistamisel, tehakse kõik, et tema tööd hõlbustada. Kauba turul valmivad tsemendisegud on väga erinevad.\nNeed on jaotatud peamiselt kavandatava töö liigi järgi:\nSegud on universaalsed. Kavandatud katuse- ja müüritise jaoks. Valmistatud tsemendi ja karjääride liivakivist 1,5 - 2,3 mm.\nLiivabetoonisegud. Töötatud otstarbeks. Need on valmistatud 3 mm pikkuste liivakivide baasil.\nSegud kipsi. Loodud spetsiaalselt krohvimiseks. Toodetud tsemendi brändi PC-400D0 alusel.\nSegud montaaži- ja müüritise jaoks. Töötatud telliste ja muude materjalidega. Samuti toodetakse tsemendi brändi PC-400D0 alusel.\nLoomulikult võib kõiki neid segusid valmistada iseseisvalt. Reeglina on see odavam, kuid peate ennast arvutama proportsioonid. Valmis segu ostsid riistvara poodides, peate lihtsalt juhiseid lugema ja järgima vastavalt sellele.\nKuivsegude omadused määravad nende lisaained. Lisandid on osa kõikest valmistatud tsemendisegudest. Kui lahus valmistatakse eraldi, võib lisandeid osta eraldi.\nMüügil on palju lisandeid:\nIgaüks neist lisanditest vastutab oma ülesannete eest ja määrab tulevase tsemendimördi.\nNäiteks on veekindlate lisandite kasutamine tammide ehitamisel lihtsalt vajalik, ja karmides põhjaolukordades on vaja kaitset mittesisaldavate lisandite kasutamise eest betoonitööd.\nMis tahes ehituse algusfaas on õige arvutuse periood. Te peate arvutama kõik: materjalide arv, hoone suurus, vajalike investeeringute arv. Pinna analüüs ei ole teretulnud siin.\nBetooni arvutamine on tehtud kuupmeetrites. Võtame aluseks betooni arvutus betooni tasanduskihi jaoks. Peate esmalt eemaldama vanad põrandad, süvendama pinnast 25-30 sentimeetri võrra ja täita umbes 7 sentimeetrit liiva. Seejärel pannakse põrandale keevitatud võrk, mis tugevdab tulevikku.\nNüüd määrame ruudu suuruse ja tulevase põranda paksuse. Näiteks auru suurus on kaks kolmmeetrit. Seega on selle ala võrdne kuue meetriga. Põranda paksus määratakse 10 cm, see on 0,1 meetrit.\nHelitugevus otsib valemit:\nSeega arvutasime, et vajame 0,6 kuupmeetrit betooni. Jääb arvutada, kui palju lahuse saamiseks on vaja segu osta.\nKui tegemist on tsemendisegude valmistamisega, siis mõnikord hirmutab ta inimest. Siin peate teadma konkreetse tootmise proportsioonidest. Kuid midagi selles ei ole eriti raske.\nNäitena kasutatakse tsemendiklaasi:\nKõigepealt määratleme, millise kaubamärgi abil me töötame. Põrandale sobib hästi M400 mark.\nSeejärel korrutage meie 0,6 kuupmeetrit korda 1,02 korda. Selles võetakse arvesse mõne lahenduse osa kaotust ehitusprotsessi ajal, sest midagi võib lekkida, asetatakse midagi kopp seintele. Saadame 0,612 kuupmeetrit.\nNüüd määratleme segu proportsioonid. Mõtle, iga brändi konkreetne see on oma. M400 jaoks 1 kg tsemendi kohta vajab 3 kg liiva.\nKokkuvõttes arvutame materjali hulga vastavalt lahuse tihedusele. Põranda tasandusmoodul ei tohiks mördi olla vedel, see peaks olema piisavalt paks. On olemas teatavad reeglid, mille kohaselt ühe M400 betooni kuubi jaoks on vaja 490 kg tsementi.\n0,612 * 490 = 299,88 (ümardatud kuni 300)\nSelle tulemusena leiame, et meie põranda jaoks on vaja 300 kg tsementi M400 ja 900 kg liiva.\nNüüd saad tööle! Vajadusel valatakse liiv eelnevalt.\nPõranda täitmine on üsna lihtne protsess, eriti mahu arvutamiseks. Aga mida teha, kui teil on vaja arvutada keerukat struktuuri. Näiteks maja sihtasutus, samasse nurka. Või täitke täidetud silindrikujuline kuju.\nSarnased konstruktsioonid arvutatakse standardsete matemaatiliste valemite järgi:\nKui me räägime sihtasutusest, peate esmalt jagama selle plokkideks, mis on rööptahukad. Arvutage nende mahud, kasutades ülaltoodud valemit. Mugavuse huvides korrake seda:\nSeega on võimalik arvutada kõigi struktuuride mahtu.\nEriti laiskatele inimestele, kellele käsitsi arvutusi ei meeldi, pakub Internet palju arvukaid online-kalkulaatoreid, mis suudavad arvutada mitte ainult struktuuride mahtu, vaid ka tasanduskihtide materjalide hulka, aga ka tugevdamist. Piiranguid pole!\nValmissegu kottide arvu arvutamiseks, kui teate, et betooni ehitamiseks on õige kogus, pole see keeruline.\nKasutame samu näiteid põrandast lahtris, arvestades koefitsienti 1,02:\nEsiteks leiame, et põrand tuleb valada märgi M-300 liivbetooniseguga (see on segu mark, mitte tsement).\nSiis arvestame, kui palju kotte vajate. Töö käigus valmis segudega on nende kulu täpsustatud otse pakendil. Näiteks voolukiirus 0,01 m 3 ühest tuntud brändist nõuab 16-17 kg segu. Üks pakis on 40 kilogrammi.\nSeega on vaja osta kakskümmend segu koti. Kuid tõenäoliselt peate teise kotti ostma, kui 400 grammi segu ei piisa.\nSelliste standardite olemasolu pole, sest täna valmistatakse segud mitte ainult GOSTi järgi meie riigis, vaid neid ostetakse aktiivselt ka välismaalt lähtelt ja kaugelt asuvatelt riikidelt, segu ei sisalda lihtsalt määrust.\nSõltuvalt betoonitüübist on arvutatud liiva, tsemendi, killustiku ja muude täiteainete osakaalud.\nVundamentiin. See arvutatakse suhtega 1: 3: 5. See on 1 osa tsemendist, 3 osa liivast ja 5 osa killustikust. Kasutatud tsemendi bränd M-300 ja üle selle.\nMört krohviks. Arvutatud vahekordades 1: 5. Üks osa tsemendist võetakse viiest liivast.\nTsemendimörtide puhul kasutage tabelis toodud proportsioone. Arvutatud on tsemendi klasside M400 ja M500 puhul, kus C on tsement, P on liiv ja U on killustik.\nPidage meeles, et tsemendimörtide kaubamärgid määravad kindlaks mitte ainult proportsioonid, vaid ka nende segude abil teostatavad tööviisid. Veel selle kohta - allpool.\nPärast raudbetoonkonstruktsioonide, näiteks vundamendi valamist tuleb betoonisegu tihendada, kuna selle osakesed ei asu kõige optimaalsemalt ja nende vahel on õhumullid.


katselooma maailm: Uute suuskade lugu\nUute suuskade lugu\nLäksin Järve Sporlandi Notsule võistlussuuski soetama. Treener teadis rääkida, et suuskade soodustus on -60% ehk siis keskpärase treeningusuusa hinna eest saab omandada vägagi korraliku võistlussuusa. Ja saadaval olevat ka plikade lemmiksuusk Fischer.\nNagu sellistel puhkudel ikka selgus, et vajalikku pikkust ei ole. Oli pakkuda klassikasuuska. Oli pakkuda pikemat vabastiilisuuska, igasugust harjutussuuska. Oli pakkuda lühemat vabastiilisuuska ja korralikku klassikasuuska võistlemiseks. Aga 185-187 cm vabastiili võistlussuuska njetu. (Olgu-olgu, viiesaja-euroseid ma ei vaadanud, sest Notsu tase vastab tubli treeneri käe all viimistletud hea stiiliga harrastussportlasele)\nPika otsimise järel leidsime paari Madshuse, millel sobisid nii klass, pikkus, stiil kui ka hind. Müüjapoiss tõmbas nina kirtsu ja ütles, et seda suuska enam ei toodeta - järelikult ta nüüd niiiiiii hea ikka polnud. Treener telefoni teises otsas arvas, et tegemist on igati sobiva suusapaariga. Võtsin suurest leidmisrõõmust Minile ka uue paari lastesuuski, pingviinidega.\nMõtlesin, et... kui ma ise ühel päeval jalad kõhu alt viitsin välja vedada ning teisel pool tänavat suusad alla panna, siis on tegemist hea valiku suusaga.\nSuuski autosse toppides hakkasin aimama, et tegemist ei ole ikka Väga Hea Ostuga. Nimelt on suusad... helesinised, Notsu aga tuntud pirtsutaja. Kõlab totralt, aga need kaks tundi, mis jäid lapse koolist tulekuni ma põdesin. Kujutasin ette teismelise pöörlevaid silmi ja öökimisega arvamust avaldavaid Tõelise Pubeka häälitsusi. Hingasin sügavalt ja lubasin endast mitte välja minna.\nSuureks kergenduseks haaras Notsu õnnelikult suusapaari, kaalus neid käe peal, takseeris pikkust, ninasid ja tunnistas mu "valiku" suurepäraseks - sõita sobivat nii Fischeri kui Madshusiga. Värvist polnud mingit juttu :)\nKõlab vanainimese meenutusena, aga hoovil kuuris asuvad minu lapsepõlve suusad, millega Notsugi tegi oma esimesed katsetused. On tõrvalõhnalised Visu Tillu, Pisi-Visu ja Visu Mini (Edasi ma peast ei mäleta). Kui eelmine suusapaar väikseks jäi, osteti (või äkki olid ka suusad defka ja ema pani nende hankimisel oma tutvused mängu?) uued, pikkusele vastavad suusad ja suusakepid. Ja varustus tipnes pubekaeas saadud poolplastikutega Tallinn. Suusatamine tähendas rõõmu koos emaga nädalavahetusel Pirita metsas sõitmisest. Ei mingit värvide ja brändide pillerkaari suuskade, retuuside, sooja pesu, saabaste ja tont veel teab mille osas.\nVõi on mu emal siiski õigus, et Notsu on üks üdini ärahellitatud tüdruk? Või elan ma tema peal oma nõuka-aegset lapsepõlve välja? Oh aegu, oh kombeid...


Heliloojate Kappide majamuuseum – Vikipeedia\nHeliloojate Kappide majamuuseum on heliloojate Joosep, Hans, Artur, Villem, Eugen Kapi elu ja loomingut tutvustav muuseum Suure-Jaani linnas aadressil Tallinna 30.\nMuuseumihoone teine külg\nMuuseum asub majas, mille ehitas aastail 1926–1929 Hans Kapp ja mis sai alates 1938. aastast koduks Villem Kapile.\nMuuseum paikneb hoone esimesel korrusel: näituseruum, saal, magamistuba ja muusikatoaks renoveeritud söögisaal. Valdavalt pärineb eksponeeritud mööbel Hans Kapilt, osaliselt ka Joosep Kapilt. Saalis oleval klaveril on komponeerinud enamiku oma helitöödest Villem Kapp. Muusikatoas asub Eugen Kapile kuulunud tiibklaver.\nMuuseum asutati Suure-Jaanis 1971. aastal Viljandi Koduloomuuseumi filiaalina. 1973. aastal tehti majas põhjalik remont ja paigutati hoone seinale mälestustahvel Villem Kapile. 1996. aastast oli muuseum Suure-Jaani valla (kuni aastani 2005 Suure-Jaani linna) omandis.\nAastal 1998 avati muuseumis muusikatuba, kus on samast aastast toimunud ka Suure-Jaani Muusikafestivali avamised.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Heliloojate_Kappide_majamuuseum&oldid=5490516"\nLehekülje viimane muutmine: 17. november 2019, 00:43\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:43, 17. november 2019.


Vooremaa Torma vallavalitsus kutsus kokku kodupaiga nooremad elanikud\nTorma vallavalitsus kutsus kokku kodupaiga nooremad elanikud\nMöödunud reedel korraldati Torma rahvamajas pidulik vastuvõtt lõppeval aastal sündinud lastele ja nende vanematele.\nTänavu on Torma vallas sündinud viisteist last. Neile pühendatud traditsiooniline sündmus algas lasteaia “Linnutaja” Naerumummu rühma laste kontserdiga.\nKõik pered said vallalt meepoti, kommipaki ning tänukirja.\nVallavanem Riina Kull rõhutas oma kõnes, et ühiskonna tähtsaim lüli, pere, vajab tunnustamist ja väärtustamist. Pere äärmiselt olulist rolli ei tohi kunagi unustada. “Peab kaasa aitama, et meie kodudes oleksid lastele kõik tingimused kasvamiseks ja arenemiseks ja nad saaksid väiksematena ema või isa sülle pugeda ja vanemaks saades nendelt nõu küsida,” rääkis vallavanem.\n“Torma vald suhtub lastesse väga hoolitsevalt. On lasteaed ja koolid nii Tormas kui ka Sadalas ja sooviksime, et mõlemad õppeasutused ka tulevikus alles jääksid,” ütles kaksikute Kevini ja Kendra ema Margit Avi Sadalast. “Algul oli veidi hirmgi, kui sain teada, et perre kaks last juurde tulemas, aga küll me hakkama saame,” rääkis kaksikute ema. Margiti ja Kaido peres on nüüd kokku neli last ja kindlasti aitavad vanemad tütred Keidi ja Kaidi pisemaid hoida.\nJana Õim ja Gaido Padrik olid vastuvõtul oma väikese Sandraga, kes on pere kolmas laps. “Laste kasvatamine pole kerge, sest riigipoolne sotsiaalne toetus jääb nõrgaks. Õnneks on valla suhtumine toetav ja abivalmis. Seda tõestab ka meeldiv koosviibimine aasta vältel sündinud laste ja nende vanemate auks. Pealegi maksab vald kinni lasteaiamaksu,” rääkisid nad.


Sutu lahte külastas vesipüks\n– 04/08/2009Rubriik: Maakond\nPühapäeva pärastlõunal märkas Viljandist pärit Terje Saar, kelle suvekodu asub Sutu lahe ääres, vesipüksi.\n“Heitsime siit oma maja juurest terrassilt pilgu lahele ja nägime sellist imelikku nähtust. Jälgisime terve perega ja mõtlesime, et see on vesipüks ilmselt. Kihutas siit mööda lahte mere poole äikesepilve all,” kirjeldas Terje Saar, täpsustades, et enne oli just äike olnud, välku löönud ja müristanud, ja selle pilvega koos vesipüks liikus. Ajaliselt sai nähtust jälgida umbes paar minutit. “Vesipüksi tekkimishetke ei tea, aga meie vaatasime seda oma paar minutit.”\nSaar nägi vesipüksi esimest korda. Kui kõrge nähtud keeris oli, seda ei osanud naine öelda, kuna nad istusid üsna kaugel. “Aga selline põnev pilt ja juhtus just fotoaparaat käepärast olema, et sai ära pildistada,” rõõmustas ta.\nVesipüks on tugev õhukeeris, mis tekib võimsa rünkpilve all ja laskub siis hiigelsuure tumeda pilvesambana alla veepinnale. Laskudes vesipüks pikeneb ning tõmbab keerisesse vett. Suure liikumiskiiruse tõttu võivad vesipüksid olla purustava jõuga. Tavaliselt esinevad nad koos äikesepilve, vihmavalingu või rahega.


📄 Õhulennukid | Sõjandus - Riigikaitse\nTänapäeval on trantspordimajandus ilma õhusõidukiteta lausa mõeldamatu: kõik kaugemad reisid sooritatakse harilikult ikka lennukitega. Kiireloomulisi kaubasaadetisi ja postikotte liigub lennujaamade tõstukitel ja trantsporttööridel iga päev kümnete tonnide viisi. Raske on üle hinnata õhusõidukite tähtsust ka sõjanduses. Geoloogide rännakutel, metsatulekahjude avastamisel ja kustutamisel, elektriliinide ja gaasijuhtmete kontrollimisel, jääluurel, kalaparvede järgimisel, viljapõldude ülevaatusel, metsloomade jahil, suurte mastide püstitamiseks ja väga paljudel siin loetlemata töödel on lennukeid ja koptereid muutunud tihti täiesti asendamatuks .Maa- ja merejõududel ilma lennuväe toetuseta on väga vähe lootusi lahingus edu saavutada.\nLennunduses on alati ristunud oma ajastu teaduse ja tehnika kõige eesrindlikumate esindajate mõtted. Lennunduse vajadusi silmas pidades on arendatud mootoriehitust ja metallurgiat, masinaehituse tehnoloogiat ja keemiat, meteoroloogiat ja meditsiini ning muidugi ka automaatikat, küberneetikat ja aerodünammikat. Eeskätt tänu lennundusele loodi pärast Esimest maailmasõda alumiiniumitööstus ning hakati tootma kerget ja tugevat alumiiniumi.\nJärgmistel lehekülgedel esitan ülevaate õhusõidukite ajaloost. Alates esimestest sõjalennukitest, hävituslennukitest, Teise maailmasõja aegseid ning järgsed lennukid , reisilennukid ja kopterid. Kõik kõiguvad kuskil aastatesse 1884-1960. Kahjuks ei olnud võimalik leida kõigi kohta ka pilti.\nTiivapindala 303 m²\nStabilisaatori pindala 69 m²\nligikaudne 1600 kg\nPropelleri läbimõõt 4 m\nJõuallikas kaks aurumasinat võimsusega 20hj ja 10hj\nVene laevastiku kaptenil Aleksandr Možaiskil sündis lennuaparaadi ehitamise idee juba 1856 . aastal, millal ta alustas lindude lennnu uurimist ja mudelllennukite katsetamist. Hiljem, 1876. aastal lendas Možaiski hobustega veetaval õhulohel.\nAurumasina oma tulevasele lennukile tellis ta 1880. aastal Inglismaalt, ehitamist Peterburi lähedal Krasnoje Seloos alustas aga 1882. aastal. Kere sõrestik valmistati männipuust, katteks kasutati õhupalli kummeeritud siidriiet. Možaiski lennukil olid kõik tänapäevalgi kasutatavad


Tallinna–Helsingi tunnelit on soomlastel meist rohkem vaja\nHelsingi–Tallinna tunneli rajamine pole lähema paarikümne aasta küsimus, kuid pole ka põhjust kõiki katseid tunneliga seotud mõtlemise ja uuringutega edasi minna rumaluseks pidada. Mida paremini teeme endale selgeks ees ootava geoökonoomilise reaalsuse võimalusi, seda paremini oleme ette valmistatud strateegiliste otsuste tegemiseks. Sellest on kasu isegi juhul kui selguks, et tunneli idee ei ole ikkagi elluviidav.\nTunneli maksumuseks on pakutud 3–4 miljardit eurot. Kui kalliks projekti teostamine tulevikus tegelikult läheks, on praegu ennustada siiski üliraske. Kindel on, et läbindamistehnoloogiad arenevad ja odavnevad aja jooksul. Nn mutitöö maksumus on projekti puhul üks lootustandvamaid komponente, pigem võiks muretseda tunnelisse sisse pandava tehnoloogia (ohutusnõuded) ja ekspluatatsioonikulude võimaliku kallinemise pärast. Aga kallinevad ju ka konkureerivad transpordiviisid, seda just ökoloogiliste piirangute tõttu. Vaja oleks täpsustada ka Naissaare ja Tallinna laiuste vahele jääva ala merepõhja geoloogilisi tingimusi ja sellest tulenevat.


Tänavu tähistatakse Kodanikupäeva üle-riigiliselt. Koondnimetuse Ühisnädal egiidi all toimuvad 25. novembrist kuni 1. detsembrini kõikides maakondades erinevad vabakonna tegemisi käsitlevad ja tunnustavad üritused. Ühisnädalale lükkab hoo sisse avakonverents Pärnus Endla teatris 20. novembril. Avakonverentsi fookuses on läbi heade näidete ja arutelude sotsiaalne innovatsioon ehk kuidas luua ühiskonnas inimkeskset heaolu.\nPõnevaid tegemisi jagub üle-eestiliselt kõikidesse maakondadesse ning ürituste seast leiab näiteks maakondlikke kodanikeühenduste konverentse, tublimate tunnustusüritusi, MTÜde avatud uste päevi, kodanikeühenduste ümarlaudu, erinevad õpitube ja aktsioone.\nÜhisnädala programmi leiate siit: www.uhisnadal.ee.


Teisenda atm mõõtühikuks kgf/dm² (Füüsikaline atmosfäär mõõtühikuks Kilogram-force per square decimeter)\natm to kgf/dm²\nFüüsikaline atmosfäär to Kilogram-force per square decimeter\nTeisenda Füüsikaline atmosfäär mõõtühikuks Kilogram-force per square decimeter (atm mõõtühikuks kgf/dm²):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '358 Füüsikaline atmosfäär'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Füüsikaline atmosfäär' või 'atm'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Rõhk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '27 atm na kgf/dm2' või '66 atm to kgf/dm2' või '62 Füüsikaline atmosfäär -> Kilogram-force per square decimeter' või '89 atm = kgf/dm2' või '47 Füüsikaline atmosfäär na kgf/dm2' või '22 atm na Kilogram-force per square decimeter' või '4 Füüsikaline atmosfäär to Kilogram-force per square decimeter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(3 * 46) atm'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '358 Füüsikaline atmosfäär + 1074 Kilogram-force per square decimeter' või '78mm x 80cm x 62dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Kilogram-force per square decimeter ühes Füüsikaline atmosfäär?\n1 Füüsikaline atmosfäär [atm] = 103,322 745 279 99 Kilogram-force per square decimeter [kgf/dm²] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Füüsikaline atmosfäär mõõtühikuks Kilogram-force per square decimeter teisendamiseks.


Suurenemine kelmuse liige, Suurendage liikme hindade fotot\nSuurendage liikme hindade fotot. Category: Health\nLoodan, et Eesti Väikepruulijate Liidu oleme selle liidu liikmed kaudu tehtav lobitöö Olen kindel, et aasta pärast on meie vein mitmete restoranide veinikaardil. Lapsed vanuses aastat vajavad. Prostatiidi raviks kanepit eesnäärme ja Sport, prostatiit ja haigused.\nKindlustusühistu ÜKS tahab oma liikmetele alla lüüa näiteks kodukindlustuse hinna. Foto: Shutterstock Eelmisel nädalal tuli avalikuks, et Eesti turule siseneb juba õige pea uus kindlustusühistu ÜKS, kus igaüks saab olla omanik.\nMis on ühistu täpsemad plaanid ja kas hinnad lähevad alla? Ühistu ÜKS juhatuse liige Tarmo Lääne, kes on kindlustusäris tegutsenud üle 20 aasta, rääkis Geeniusele, et esimesel tegevusaastal plaanib ühistu turule tulla kodukindlustuse, ettevõtte varakindlustuse, liikluskindlustuse, kaskokindlustuse, reisikindlustuse ning masinate ja seadmete kindlustustoodetega. Esimesed kindlustuspoliisid lubab ÜKS välja anda juba sel sügisel. Hindade kohta ütles Lääne, et ÜKS tuleb turule kahe hinnakirjaga — neist üks liikmetele, kus tavamaksest võetakse maha liikmeboonus, ning teine mitteliikmetele.\nKodukindlustuse hinnad alla Mida see aga täpsemalt tähendab? Sellised ülehinnastatud segmendid on näiteks kodukindlustus ja ettevõtte varakindlustus, lisas ta.\nÜksikute teenuste hinnad suurendavad inflatsiooni heitlikkust Üksikute teenuste hinnad suurendavad inflatsiooni heitlikkust.\nKui mõnes tootes nagu näiteks liikluskindlustus on turg ÜKS turule sisenemise hetkel kahjumlik, siis ÜKS selles segmendis aga kindlasti hindasid alla ei too.\nPraegu käib ühistu Suurendage liikme hindade fotot osakapitali kogumine. Liikmeks saab astuda nii eraisik kui ettevõte.\nFoto: Andres Putting Mootorikütuste jaemüüjad tõstsid täna nii mootoribensiini kui diislikõtuse liitri hinda kahe sendi võrra.\nVaja on maksta ühekordne tasu 15 eurot ning oma soovi järgi osamakse — eraisiku puhul on see minimaalselt eurot ja maksimaalne eurot. Mida suurem on tasutud osamakse, seda suurem on tulevikus dividend. Lääne lubas, et liikmeks saab kindlasti astuda ka pärast algkapitali kogumise perioodi lõppu.\nNeed liikmed, kes on täiendavalt ka osakapitali panustanud, saavad dividende. Tulevikus tekib ilmselt võimalus osakapitali ka juurde panustada — mis tähendab, et praegu raha sisse maksjate osalus ühistus võib suhteliselt väiksemaks muutuda ehk lahjeneda, kui uut raha hiljem juurde ei panda. Mida konkurendid arvavad?\nUurisime uue kindlustusühistu plaanide kohta ka suurematelt konkrentidelt. Enamik neist jäid ettevaatlikuks ning ambitsioonikat eesmärki — ÜKS tahab 20 aastaga saada varakindlustuse turuliidriks — otsesõnu ei kommenteerinud.\nTänane turukonkurents Eesti kahjukindlustuse turul on Salva Kindlustuse kindlustusdirektori sõnul siiski tihe. Suurt osa Eesti kindlustajaid ühendava Eesti Kindlustusseltside Liidu juhatuse esimehe Mart Jesse sõnul on täna on võimatu öelda, kas uue ühistu eesmärgid on realistlikud või mitte. See sõltub ikka sellest, milliste teenustega ja kui jõuliselt tullakse turule, samuti, milline on nende teenuste hinnastamine ja üldine konkurentsiolukord turul, kui nad teenuste müügiga alustavad.


alkoholipoliitika | Tartu sotsiaaldemokraadid\nTag Archives: alkoholipoliitika\nToomas Jürgenstein: uus karmim alkopoliitika võitleb Oru Pearude vastu, kes sõidavad kõrtsist purjus peaga tulles värava pilbasteks\nPühapäev, 26. märts 2017 Kommenteeri\nUsun, et tarvitan joovastavaid jooke Eesti keskmiselt, mistõttu pole ma oma mõõduka nõrkuse tõttu mitmel puhul teravaks sõnavahetuseks tõusnud alkoholipoliitika teemadel sõna võtnud. Samas pani sel nädal Riigikogus toimunud sündmus mind meelt muutma. Nimelt oli kolmapäevase infotunni alguses laudadele tõstetud õllepudelisse villitud vesi Jevgeni, nimi oli ilmselgelt pandud tervise- ja tööministri järgi. Tunnistan, et minule oli see maotu naljakatse päästikuks avaliku seisukoha võtmiseks ka alkoholipoliitika küsimuses. Sukeldun teema näitlikustamiseks kõigepealt kirjandusse. Eestlaste mõtte – ja kombemaailma kirjeldamise üheks tuumtekstiks on Anton Hansen Tammsaare „Tõde ja õigus“. Mäletan, et tsiteerisin sõprade ringis aastakümneid tagasi Mihhail Gorbatšovi karskuskampaania ajal Hundipalu Tiitu, kes räägib viinast ja õllest talle linnast külla tulnud Indrekule: „Karskust ma küll ei kannata, sest ma tahan ometi pühade ajalgi jänu õlut juua, ja kui ma lauakirikust tulen, siis tahan vesise südame pääle oma paraja käraka võtta, ilma selleta ei või ma elada.“ Täna ma enam Hundipalu Tiitu alkoholipoliitika vastasena tsiteerida ei saa. Põhjus on lihtne, piltlikult öeldes ei püüa kavandatavad sammud piirata Hundipalu Tiidu sarnaste inimeste harjumusi, kes pärast päevatööd tahab end lonksu kangemaga kosutada, vanad mehed teevad sageli nii. Küll aga püütakse liikuda suunas, et meil oleks vähem Oru Pearusid, kes kõrtsist purjus peaga tulles värava pilbasteks sõidavad ning kelle naine pideva peksasaamisega juba leppinud on: „Tervis oli perenaisele jumalast hea antud/../ Ehk mis naine see on, kes ei jaksa ise oma mehe peksugi välja kannatada!“


Loov õpetaja astub koos õpilastega kastist välja : Õpetajate Leht\nLoov õpetaja astub koos õpilastega kastist välja\n24. nov. 2017 Sirje Pärismaa toimetaja - Kommenteeri artiklit\nTartu Variku kooli füüsikaõpetaja Eveli Raudla arvab, et õpilane, kes suudab mõelda kastist välja ehk loovalt ja kohati isegi ignoreerida etteantud lahendusmustreid, saavutab tihti palju paremaid tulemusi. Foto: Tartu Variku kool\nNii nagu igas lapses on peidus loovus, suudab ka iga õpetaja olla oma tunnis loov. Kes ütleb, et loovus pole tema rida, alustagu Toila gümnaasiumi õpetaja Kristi Goldbergi soovitusest: „Alusta väikestest asjadest. Paiguta õpilaste lauad teisiti, pane enda laud teise kohta, õpeta klassi taga, mitte ees – astu sõna otseses mõttes kastist välja. Ka vaade ruumi teisest nurgast annab värskeid mõtteid ja paneb nii teid kui ka õppijaid uude olukorda.”\n„Loovuse arendamine tunnis ei ole mitte ainult vajalik, vaid ka võimalik kõikide ainete puhul,” lausub Toila gümnaasiumi inglise keele õpetaja Kristi Goldberg, kes on õpetanud ka matemaatikat, emakeelt ja filosoofiat. Goldberg usub, et loovus on seotud eeskätt probleemide lahendamisega. Järelikult tuleb aineõpetajal pakkudagi õppijatele probleeme, mis vajavad lahendamist.\n„Püüan enne tundi mõelda, millistesse olukordadesse ma täna õppijad panen, kuidas saan lisaks oma ainele veel midagi õpetada,” kirjeldab Goldberg. „Usun, et loovus areneb koostöös, sest meeskonnas on alati erinevaid arvamusi, vaatenurki ja ka pingelisi olukordi, mis tuleb lahendada. See nõuab õppijatelt leidlikkust ja teistsugust lähenemist.”\nGoldberg püüab pakkuda ülesandeid, millel on mitu „õiget” vastust, või siis ütleb õppijatele iseseisva töö lõppeesmärgi, kuid laseb valida, kuidas nad selleni jõuavad, millised vahendid valivad. Valikute andmine ergutabki õppijate loovust ja suurendab vastutust õppeprotsessis.\nAbiks on ka tehtud töö analüüs. Klassis on palju õppijaid, kes lahendavad asju erinevalt – mida rohkemate lahendustega noor kokku puutub, seda enam hakkab ta oma valikute tegemisel nägema variante ja mõtlema teistmoodi.\nGoldberg on leiutanud ka mooduse, kuidas ergutada õpilasi koduseid töid tegema. Ta proovib nimelt pakkuda neile võimalust valida ise, mida nad kodus teevad, et tunnis õpitut kinnistada.\n„Andke tunni lõpus viis minutit ja paluge endale ise kodune töö üles kirjutada,” soovitab Goldberg. „Küsige, mida keegi kirjutas. Avastasin kord eneselegi üllatuseks, et tegemist oli vägagi igavate asjadega, nagu „õpin ära 10 sõna”, „loen ja tõlgin selle teksti”. Nad mõtlesid samades raamides, mis õpetajad olid neile ette andnud.”\nAjapikku asi paranes ja niipea kui lapsed nägid, et keegi tuli lagedale hoopis teistsuguse koduse tööga, hakkasid teisedki kastist välja mõtlema. Õpetajale näitas see, et ta peab ka ise olema loovam ja leidlikum.\nLase lapsel ise teha\nGoldberg rõhutab veel ühte asja: väga oluline on õpetaja, lapsevanema ja üldse täiskasvanu oskus ennast tagasi hoida ja laste eest asju mitte ära teha. Tundi planeerides tuleb mõelda läbi, mida täpselt ja miks teeb õpilane ja mida õpetaja. „Eesti õpetaja on ju harjunud tubli olema ja kipub sageli õppijate eest asju ära tegema,” muheleb Goldberg. „Ma ei tea, kas see on sellest, et nii saab kiiremini ja tulemus on parem, või on veel põhjuseid. Klassijuhatajana õppisin õpilaste ideedele kaasa noogutama. Teate küll, kuidas nad tulevad teie juurde, silmad säravad peas, ja ütlevad oma järjekordse ägeda mõtte, mida ellu viia tahaksid. Õppisin mitte ütlema ei ja selle asemel küsima: tore, kuidas te seda teete?”\nNõo reaalgümnaasiumi matemaatikaõpetajal Sirje Sillal on kombeks uut mõistet selgitades küsida, kus võiks see meid ümbritsevas maailmas olemas olla.\n„Täna õpetasin normaaljaotust ja näitasin, milline on normaaljaotuse kõver – see on Gaussi kõver, mis näeb välja nagu kelluke,” räägib Sild. „Küsisin siis õpilastelt, mis kujuga see on. Esimese hooga ei tundnud keegi ära ega pakkunud, et see on kelluke. Küll pakkusid nad mäge ja kaussi. Mõnes klassis jõuti siiski kellukeseni, teises pidin enne kellukese pilti näitama või selle tahvlile joonistama. Jõudsime viimaks jutuga aasal kasvavate kellukeste juurest jõulukellukesteni.”\nSild on tähele pannud, et loovus on õpilastel läinud kasinamaks, vanasti toodi huvitavamaid näiteid. Muutused on tasapisi toimunud. Noored käivad justkui silmaklappidega ja neil on raskusi ümbritseva maailma märkamisega. Ei osata märgata matemaatikat enda ümber. Täiesti kadunud on aga elu- ja maalähedus. Ruumala arvutamise juurde küsis Sild õpilastelt, kus võiks olla kolmnurkne püstprisma, ja rääkis ka sellest, et seda võib külili keerata. Ta palus aknast välja vaadata, kas nad näevad mõnda näidet.\n„Varem oli noortel teada, mis asi on räästas ja viilulaud, aga enam nad seda ei tea,” imestab Sild. „Selgitan siis ise, mis see räästas on ja kus see asub ning et meil on siinsamas viilkatusega majad. Aga nemad näevad räästast esimest korda!”\nSiiski on Sirje Sild veendunud, et matemaatikat saab õpetada loovalt, ja ta teeb seda ka ise, õpetades noori otsima seoseid. Matemaatikat ei saa pihku võtta, aga teda on ju igal pool: füüsikas, keemias ja mujalgi.\nLaome esmalt aluse\nFüüsikatund seostub paljudele vanemate ja rangete meestega, kes endaga vaielda ei lase. Tartu Variku kooli õpilastel on vedanud, sest neile annab seda ainet noor naisõpetaja Eveli Raudla. Raudla läheneb ainele sootuks teistmoodi kui vana kooli mehed.\n„Esmapilgul võib tunduda, et füüsikatunnis ei ole loovusele just palju ruumi jäetud,” lausub Raudla. „Peaasjalikult tegeleme ju teadlaste välja selgitatud seaduspärasuste ehk loodusseadustega, millele võib väga loovalt lähenedes vahel hoopis liiga teha. Aga ka füüsikas on palju kohti, kus loovus ja võime loovalt läheneda tulevad kasuks.” Näiteks probleemülesanded. Õpilane, kes suudab mõelda kastist välja ehk loovalt ja kohati isegi ignoreerida etteantud lahendusmustreid, saavutab tihti palju paremaid tulemusi. Ja seda eriti ootamatutes olukordades, näiteks uusi või harjumuspärasest veidi erinevaid ülesandeid lahendades. Loovad õpilased on tihti edukad ainevõistlustel ja olümpiaadidel, sest seal ei piisa koolis ära õpitud lahenduskäikudest, tuleb mõelda teisiti.\n„Samas usun siiski, et loovuse teeb füüsikatunnis võimalikuks just korraliku struktuuri ladumine algteadmistesse. On raske olla loov, kui puudub alus, millele oma loovus toetada,” sõnab Raudla. „Loovus tuleb väga hästi välja ka praktilisi töid tehes, kui lapsed peavad etendama uurija rolli.”\nOlgugi et uurides tegutsevad lapsed vastavalt etteantud reeglistikule – loodusteaduslikule uurimismeetodile –, peavad nad katseid ise planeerima ja läbi viima ning selle käigus võib näha väga originaalseid ja loovaid ideid ning lähenemisi. Kui uurimiseesmärk saavutatakse, ei saa lähenemine, olgu ta nii loov kui tahes, ju ometi vale olla.\n„Aga kuidas õpetada lapsed loovaks?” küsib Raudla. „Öeldakse ju, et harjutamine teeb meistriks. Kuigi harjutamine on paljudele meist tihti tüütu, usun, et just harjutades laome loovuse õitsemiseks kõige viljakama pinnase. Sest kui laps tunneb end mingis valdkonnas kindlalt, on ta julgem ka kastist välja vaatama.”\nEnam loovust koolitundidesse\n„Ka väga ratsionaalse mõtlemisega õpetaja leiab endale tee, kuidas loovustehnikate abil muuta tundi põnevamaks,” ütleb programmi „Edu ja tegu” loovuse koolitaja Elina Kallas, kes on kirjutanud ka raamatu „Loovustehnikad. 99 viisi ideede leidmiseks”.\nMiks on vaja aine õpetamise kõrval arendada tundides loovust?\nElina Kallas: Loovus on selline isikuomaduste kogum, mis võimaldab luua algupäraseid tulemusi. Kui meie riik tahab olla uuenduslik ja oma eripära rõhutada, siis tuleb juba koolipingist peale arendada lastes loovat mõtlemist ja argumenteerimisoskust, et nad oleksid julged realiseerima oma unistusi ja leidma uusi lähenemisi.\nKuidas on seda kõige lihtsam teha? Kas õpetaja peab tingimata läbima mõne kursuse või aitab mõnest lihtsast soovitusest?\nÕpetaja puhul on kõige olulisem hoiak, soov uuendada oma õppemetoodikat. Loovustehnikad võivad olla selle üks osa. Õpetaja, kes uusi meetodeid kasutab, käib ka sagedamini koolitustel ja on motiveeritud uuendama oma tööriistakasti.\nOn ka võimalik ise ennast harida. Praegu on kättesaadavad paljud videod ja lugemismaterjal, aga peaküsimus on ikkagi motivatsioon. Vahend või moodus, kuidas uued oskused õpetajani jõuavad, polegi nii oluline.\nKõige lihtsam on seada endale eesmärgiks proovida igal nädalal rakendada oma tunnis ühte uut õppemeetodit või loovustehnikat. Oluline on järjepidevalt mitmesuguseid asju proovida.\nMillised on enim levinud loovustehnikad?\nKõige enam kasutatakse õppeprotsessis ajurünnakut, ideede kaardistamist. Aga loovustehnikaid on oluliselt rohkem. Üks põhjus, miks tasub neid õpetamisel kasutada, peitub selles, et teoreetiliste teadmiste õpetamise kõrval tuleb lapsi ja noori innustada oma ideid ja mõtteid väljendama. On vaja oskust põhjendada, aru saada kontekstist, kuhu faktid asetuvad, ja oskust mõelda selle peale, millist rolli need faktid elus mängivad.\nJulgustada lapsi arutlema on oluline ka sellepärast, et kui nad ükskord ülikooli jõuavad, on nad võimelised mitte ainult fakte meeles pidama, vaid ka loovalt, kastist väljas mõtlema.\nKui õpetaja arvab, et pole ise üldse loov, kuidas ta saab siis seda lastes arendada? Kas alustada tuleks enda loovuse arendamisest?\nKõik inimesed on loovad. Loodus on andnud ühele rohkem, teisele vähem isiksuseomadusi, mis on loovusele omased. Loovus on seotud oskusega rakendada loovustehnikaid, mõelda omamoodi, murda rutiini, proovida ja eksperimenteerida. Käitumise kaudu on kõike seda võimalik suunata. Isegi kui õpetaja teab, et ta on pigem ratsionaalse mõtlemisega ja tema loovmõtlemine pole sellisel tasemel, nagu ta sooviks, ei takista see teda õpilaste käitumist suunata. Väga paljud loovustehnikad, näiteks ajurünnak, on kindla struktuuriga ja kindlate reeglitega. See on teatud protsess, mis tuleb läbida. Loovustehnikad ei ole sellised, et viskame pikali, vaatame taevasse ja fantaseerime.\nSeega ei tasu loovustehnikaid kõrvale jätta, võtame neid kui abivahendeid, kuidas muuta tund huvitavamaks ja praktilisemaks, et lastel tekiks rohkem seoseid pärismaailmas toimuvaga.\nLoovtehnikaid rakendades saab leida ka mooduseid, kuidas õppeaineid omavahel lõimida. Näiteks kehalise kasvatuse tunnis võiks teha pilte mahalangenud lehtedest. Loodusõpetuse tunnis vaadatakse pildid läbi, analüüsitakse, mis puudega on tegu.\nKuidas on seotud loovus ja ettevõtlus ning ettevõtlikkus?\nEttevõtlikkus on hoiak, mis paneb uudseid lahendusi välja töötama ja loovaid ideid leidma. Seega on loovus ettevõtlikkuse koostisosa. Ettevõtlus on tegevus, mille tulemusena luuakse ettevõte ja alustatakse äritegevust. Et alustada ettevõtlusega, peab olema ettevõtlik ja loov.\nEttevõtlusõppe programmi „Edu ja tegu” toetab\nEuroopa Liidu Euroopa sotsiaalfond.


täheldasin sellist asja, et kui täidad üle veebi kõik ära ning viimane koht, kus küsitakse krediitkaardi andmeid, siis peale seda järgmisel lehel öeldakse 100% et, sorry, sellise hinnaga paraku pole võimalik kohtade arvu piiratuse tõttu saada ning uus hind oleks juba x eurot kallim. Ok, lõin käega ning valisin siis uue kuupäeva, samuti täitsin kõik ilusti ära ja näe imet, jällegi. siis valisin reisikuupäevak kohe augusti ( et noh siis küll ei tohiks probleemi olla ) ja sama nali kordus uuesti, et hinnale Näit: 200 euri mis oleks muidu läinud lisandus ca. 10-30 eurot.\nNB! samas oli huvitav ka see krediitkaarti värk, endal ühispanga virtuaal kaart ning valisin seal VISA ( teenustasuga 7.50 euri )ja kui vajutada nuppu broneeri, anti kohe kinga, et ei saadud vastust, valisin siis Visa Deebet ( 0eurise teenustasuga ) ja hopsti läks järgmisele lehel edasi kus juba ilutses tekst, et sorry sellise hinnaga pole paraku võimalik, kui soovite jätkata broneeringut siis uus hind on xxx.eurot.??\nsama oli ka vastupidi, kord võtsid Visa deebet, said kinga, teinekord võtsid Visa ( 7.50 teenusega ) siis jälle läks edasi jne...\nJäreldan sellest, et Easyjeti nn. odavpiletid seisnevad selles, et reklaamitakse välja ühe hinnaga näiteks üks ots 30euri ning kui keegi selle ära bronnib, ( muidugi ta kohe ei saa seda hinda, vaid peab veel lisa maksma ) siis sama lennu hind tõuseb kohe paart kuni 10 euri. Sellin mulje jäi mulle, kui testisin seda broneeringut, kuna igakord hind tõusis. Ei ole ju loogiline, et pileti hind tõuseb Tallinn-London liinil nii ruttu. ( paar kuud hiljem lennule samuti )


Tänane kuupäev 18 Juun, 2021 9:21\n72. leht 81-st\n[ 1213 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75 ... 81 Järgmine\nTeema pealkiri: Re: Kas Eesti Valitsus ja President käitusid õigesti 1939-19\nPostitatud: 26 Mai, 2020 22:40\nMinu silmis ei ole mitte mingit moraalset vabandust sellele truualamlikkule koostööle, millega toonane EW President andis näiliselt juriidiliselt õiguspärase vormi EW hävitamisele. On üks asi, et sõjaliselt vastu ei hakatud. Teine asi on see, et Presidendil oli täiesti võimalik anda moraalne hinnang toimuvale lihtsalt koostööst keeldudes. Kogemustega inimene, nagu oli - teadis hästi, mida teeb. Milleks vabandada lootusetuse ja teadmutusega lihtsat argpükslikust. Vanadusest vedel - võib-olla... Oleks võinud olla näide ideelisest isamaalisest inimesest. Oli lihtsalt kvisling. Sai vastutasuks kümmekond eluaastat isolatsioonis. Ju siis oli väärt.\nJah ajad olid keerulised. Ei olnud musti ja valgeid siis nagu tänapäeval tagantjärele õpetatakse. Siiski põhimõttelisi inimesi ja juhte olin ka siis. Päts ei olnud.\nPostitatud: 27 Mai, 2020 9:43\nEt Eesti osutus enda relvastamise osas teatud mõttes nurka värvinuks 1939 perioodil, oli lisaks kiirelt arenevale ajaloole tubli roll ka Eesti enda otsustel.\nÜldiselt jäid toona kõik väikeriigid (kel endal polnud tõsist sõjatööstust) jänni enda relvastuse uuendamisega, sest areng toona oli eriti kiire.\nVastuolulisest allveelaevade ostmisest on siin küllalt juba jahutud. Fakt muidugi on, et sellele kulusid märkimisväärsed summad.\nTeiseks võiks ära mainida lennukite ostmist. Siin talitas Soome teistmoodi ja see osutus õigemaks. Soome nimelt omandas Fokkerilt mudeli D-21 tootmise litsensi ja Talvesõja alguseks oli suudetud toota 36 lennukit (tootmine mõistagi jätkus), Eestis olid 1939 sügisel vaid unistused supermoodsatest Spitfiredest ja õhus vastasele vastu astuda polnud millegagi (kui välja avata natuke lendavaid märklaudu). Fokker D-21 (sel oli veel mitte sissetõmmatav telik) jäi küll oma lennuomadustelt alla näiteks I-16 viimastele mudelitele (eriti suur oli mahajäämine vertikaalmanöövris ja relvastuses), kuid Talvesõda näitas, et õppinud piloodid sõdisid sellega edukalt.\nLisaks jäi mulle Talvesõja raamatust meelde, et Soome alustas 1935 kogu oma sõja-aja armee kordusõppe kampaaniat, mis oli 1939 suures osas läbi. See oligi üks kaalukeeli sõja tulemustes, sest kvaliteet isikkoosseisus oli selgelt Soome kasuks. Kas Eestis oli mingi taoline üritus?\nMiks ma neist lennukeist räägin - kas mitte Laidoner polnud see, kes 1939 survestamise ajal laiutas kurvalt käsi, et maapeal saaks hakkama, aga vat õhus...….\nPostitatud: 27 Mai, 2020 10:04\nMart Laari alternatiivajaloos räägitakse piirilähedaste kaitserajatiste uuendamise üldrahvalikust kampaaniast (mida päriselt ei juhtunud) ning avaldatakse arvamust, et ilma selleta poleks vastuhakk mõeldav olnud.\nPostitatud: 27 Mai, 2020 10:25\nKas seal Soomes Kannasel mitte 1939 suvest alates labidad metsas ei kolisenud, alguses vabatahtlikus vormis, hiljem kolistasid juba kordusõppuslased/mobiliseeritud?. Mannerheimi liini hõredaid betoonpunkreid muidugi mingiks Maginot liiniks pidada on selge jama ja seda tituleerib läbimatuks üksnes nõuka kroonuajalugu. Sakslaste teel olid NSVL aladel 1941 hoopis tõsisemad "liinid" ja nendest läksid nad igatahes läbi ilma erilise viivituseta.\nOn üsna selge, et kui Eesti planeerinuks 1939 septembri lõpus-okt alguses tõsiselt sõdida, siis pidanuks juba augustikuus tuhanded labidad kolisema. Ja kui augusti lõpupäevadel tuvastas sõjaväeluure vene vägede koondamise idapiiril, pidanuks algama suuremahulised õppekogunemised, katteväeosade valmisoleku tõstmised jne.\nVene pool hoidis mõistagi siin toimuval hoolega silma peal ja kui Eesti reageeris märgatud vene ettevalmistustele eimillegagi, siis oli sellega signaal juba antud - venelased asusid forsseerima sündmuste käiku ja Eestist aktiivselt suruma.\nStalin oli suhteliselt arg tegelane ja kõik, mis oli võimalik võtta ilma sõjata (pettuse, hirmutamise jne abil), seda ta ka võttis. Ja Eesti pool näis sellele alluvat.\nilma selleta poleks vastuhakk mõeldav olnud.\nKas Soomes nt Laadogast põhja pool üldse oli mingeid kaitseliine? Püsikaitseliinid näikse lõppevat Laadoga rannakaitse fortidega. Igal juhul ka püsikindlustuste puudumine ei takistanud soomlasti Laadogast põhja pool edukalt sõdimast. Vene pool üritab seda osa alati pisendada, et lauas laastus võiks öelda, et pool sõjast peeti ilma Mannerheimi liinita ja seal polnud venelased grammigi edukamad.\nPostitatud: 28 Mai, 2020 22:48\nLennukid/muu tehniline osa äkki siit Pätsi-tümitajate vahelt välja kuhugi eraldi teemasse?\nPostitatud: 29 Mai, 2020 15:11\nEesti otsuseid ei oleks tõesti mõjutanud see, kui meil see 40 lennukit koos lennukitööstusega oleks olnud, siis oleks leitud, et ikka on vähe ja Punaarmee oleks need lennukid ikka endale saanud lõpuks. Tipus oldi jõutud kollektiivselt sellisele tasemele, et loodeti naiivselt Saksamaale (et see on ikka Eesti iseseisvusest huvitatud) ja N. Liidule (et see ikka ei ole huvitatud Eesti iseseisvuse hävitamisest) ja üldse ei olnud enam usku iseendasse. Teate isegi, et kui ikka eneseusku ei ole, siis ei ole seda ka kuskilt võtta. Mõni üksik avaldas ka natuke terasemaid mõtteid, aga Pätsi mõtted olid päris ulme vallast. Praegu on laual selline raamat - Faatum. Eesti tee hävingule (Tallinn 2009). Karl Soonpää päevik ja muud dokumendid sellest ajast. Soojalt soovitatav, kui ei ole täpselt meeles, millest siis räägiti ja milliseid argumente täiesti tõsiselt välja käidi.\nPostitatud: 29 Mai, 2020 22:02\nLugejate soovidele vastu tuldud ja uus teema tehtud.\nPostitatud: 31 Mai, 2020 12:46\nTipus oldi jõutud kollektiivselt sellisele tasemele, et loodeti naiivselt Saksamaale (et see on ikka Eesti iseseisvusest huvitatud) ja N. Liidule (et see ikka ei ole huvitatud Eesti iseseisvuse hävitamisest) ja üldse ei olnud enam usku iseendasse. Teate isegi, et kui ikka eneseusku ei ole, siis ei ole seda ka kuskilt võtta.\nEneseusku oli küllalt Paraguay presidendil, aga tulemust sellest eneseusust ei tulnud... https://en.wikipedia.org/wiki/Paraguayan_War\nMõni üksik avaldas ka natuke terasemaid mõtteid, aga Pätsi mõtted olid päris ulme vallast. Praegu on laual selline raamat - Faatum. Eesti tee hävingule (Tallinn 2009). Karl Soonpää päevik ja muud dokumendid sellest ajast. Soojalt soovitatav, kui ei ole täpselt meeles, millest siis räägiti ja milliseid argumente täiesti tõsiselt välja käidi.\nSiin oleks sobiv koht mõne argumendi toomiseks.\nPostitatud: 07 Juul, 2020 16:01\nMa vaatan, et kümnendi jooksul ei ole midagi muutunud- läheb piisavalt arv lehekülgi mööda ja korratakse jälle vanu plaate. Küll Fokkerid, siis tankitõrjerelvad, siis allveelaevad, siis mürsud, siis tormine sügismeri, siis planeetide seis...\nNimetame asju õigete nimedega: tolleaegne valitsus, eesotsas Päts ja Laidoneriga olid riigireeturid. Fakt. Nende ülesandeks oli riiki kaitsta ja nad otsustasid hoopis Tiblastani ees väravad lahti teha. Ükskõik mis vabanduse välja mõtled, see ei muuda fakti et nad reetsid organisatsiooni mille kohta nad andsid vande seda kaitsta.\nAastaid tagasi lugesin nende kahe omavahelist dialoogi. Ei, ma ei hakka neid otsima ja keegi teist siin ei ole minu silmis ka mingi autoriteet, et ma vaevaks seda üles otsima. Kes tahab, siis neti arhiivid on avatud.\nMäletan niipalju, et minus oli ainult puhas jälestus ning põlgus nende kahe vastu. Mis mulle seal vastu vaatas oli:\na) Argus. "Kui vastu hakkame siis tapavad kõik ära! Meie teame mis Venemaal toimub!!" Ah teate või? Sel juhul teaksite, et sel ei ole absoluutselt mingit tähtsust kas hakkate Stalinile vastu või mitte. Kui oled "ebausaldusväärne element" siis on tee tapamaija varem või hiljem. Volga sakslased, Musta mere äärsed kreeklased, isegi Tšetšeenia tühjaks küüditamine: keegi neist ei tõstnud näppugi kommu parasiitide vastu. Oleks ka Eesti tühjaks tehtud kui sõda ei oleks peale tulnud, selles pole mul mingit kahtlust.\nb) Alaväärsus kompleks. "Suure Venemaa vastu ei saa, meil on ainult x arv seda mis kestab meil x arv [ajaühik]!". Treenitud reservistid ja ohvitserkond olid? Jah. Motiveeritud ning pealhakkajad? Jah. Sõjaveteranid? Jah. Sapöörivarustus oli? Jah. Kaitsja eelis oli? Jah. Kaudtuli oli? Jah. JNE. Sul olid mehed, sul olid hädavajalikud tööriistad tolle aja sõjapidamise jaoks: jalavägi ja suurtükid. Moona, relvi ja tehnikat oleks saanud lisana venelaste käest ära võttes ning lennuvägi ei olnud kaugeltki nii otsutav element isegi sõja lõpus. Isegi tänapäeval ilma saabasteta maal ei okupeeri sa territooriumi ainult õhuväe abil. Mereväe osas oli miine enam kui piisavalt, et katta hädavajalikud operatiiv ning strateegilised pudelikaelad. Lisaks allveelaevadele mis olid motiveeritud ja osavates kätes...\nc) Rehepapplus. Päts paistis eriti silma sellega. "Varsti on sakslane ja venelane üksteisega sõjas, siis tulevad sakslased ja löövad venelased välja!". Ei hakka lahti seletama kui loll see loogika on.\nIsiklikult olen täiesti veendunud, et sõdides oleks saanud meie oma versiooni Talvesõjast (Sügissõda), millel oleks järgnenud meie versioon Hankost (Paldiski)/ Viiburist (Petseri ja Jaanilinn) ja sel järel Jätkusõda Barbarossa kiiluvees ning lõpuks rahu ja finlandiseerumine (estlandiseerumine) 44ndal. Viimane siis kuna selleks korraks oleks Tiblastan tahtnud oma jõude vabaks saada nende jonnakate aborigeenidega kaklemisest kuna all lõunas ootas palju suurem ja magusam pärl kui need Baltikumi provintsid: Berliin. Mehed olid, absoluutselt hädavajalikud tööriistad olid ja motivatsioon oli. Nii nagu Soomelgi Talvesõja alguses oli.\nLohutus on, et reeturid said reeturi palga: üks suri tapamajas ja teine hullumajas.\nAinuke reaalne mõttekoht sellest katastroofist on minu jaoks, et kes kaitseb mind (st kodanik ja reservist) uue Pätsi ja Laidoneri vastu? Juba siin foorumis vahivad vastu vähemalt alaväärsus kompleks kui mitte ka argus. Ühiskonnast laiemalt on rehepapplus levinud. Tänapäeva versioon sellest on NATO. "Ei sõdi meie vaid NATO!". Võrreldes 39ndaga on seekord meie suhteline positsioon ka palju halvem. Lõunas haigutab suur tühjus- Läti on sõjaliselt tühi auk ning Leedu on Kaliningrad-Valgevene kruustangide vahel. Poolakad on juba koroonahüsteerias ebausaldusväärsed, Soome on Soome ning võrreldes 39ndaga oskab Tiblastan seekord kombineeritud konventsionaalset sõda pidada ja ei topi kuulipildujaid oma meeste taha. Kõik need faktorid on viljaks pind uute reeturite jaoks eriti kui arvestada, et minevikust on pretsedent olemas...\nPostitatud: 08 Juul, 2020 11:31\n(Reetmise) konteksti mõistmiseks: toonane Eesti KV sõja-aja struktuur koosnes meie mõistes 18 brigaadist (kui lugeda kokku jalaväerügemendid ja suurtükiväegrupid. Täna on meil brigaade vaid 2+.\nPostitatud: 09 Juul, 2020 9:09\n(Reetmise) konteksti mõistmiseks: toonane Eesti KV sõja-aja struktuur koosnes meie mõistes 18 brigaadist (kui lugeda kokku jalaväerügemendid ja suurtükiväegrupid. Täna on meil brigaade vaid 2+\nPäris hea - et praegu oleks "hääletu alistumine" siis vastuvõetav ja ratsionaalne käitumine, aga mitte reetmine? Ja reetmise sündmuse juhtumise või mittejuhtumise otsustab hoopistükkis jõudude suurus.\nLugu oli selles, et EV valitsuse käsutuses olid 1939 küllalt suured sõjajõud, mis muudab sündmuse märgatavalt koledamaks kui hääletu alistumise apologeetidel seda kujutleda meeldib (kuidas Eesti tegi ülekaalukate vene sõjajõudude ees ainuvõimaliku, targa ja ratsionaalse otsuse).\nTänase päevaga selle seostamine on vägivaldne konstruktsioon - täna pole vastasel ei 100 tuhandet meest pluss muud kraami taolises koguses piiri taga võtta.\nNiiet lp VVP, selle mõtte üritad sa mulle ise omistada.\nPostitatud: 09 Juul, 2020 13:43\nTänase päevaga selle seostamine on vägivaldne konstruktsioon\nNii ta on, isegi kui osad inimesed väidavad, et ...\nLugu oli selles, et EV valitsuse käsutuses olid 1939 küllalt suured sõjajõud, mis muudab sündmuse märgatavalt koledamaks kui hääletu alistumise apologeetidel seda kujutleda meeldib\nPostitatud: 09 Juul, 2020 13:45\nArgumenteeritud väitluse asendas taaskord usupõhine. Mind see isiklikult ei häiri, aga sel pinnal arutada ka ei viitsi.\nPostitatud: 09 Juul, 2020 14:14\n1. Riik/valitsus otsustab alati õigesti, sest ta on riik/valitsus (vale puha, tegelt eksivad ka, nt 1939....)\n2. Kes ei ole meie poolt, on meie vastu (kommunistide mõttetera Vene kodusõja päevilt).


Hannes Soomer naasis ringrajale - Motosport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nHannes Soomer naasis ringrajale\n«Väga hea on tagasi olla,» rõõmustas Soomer, kes pidi pärast Portugalis Portimao ringrajal saadud käe ja hüppeliigese vigastust eelmise etapi vahele jätma.\nMagny-Cours'is on täna olnud vihmane – hommikune esimene vabatreening kulges poolkuival rajal, Supersport klassi sõitjad olid rajal slick'idega, kuid liigseid riske keegi ei võtnud. «Päev oli kokkuvõttes täiesti okei, kuid ükski rakk mu kehas ei tahtnud siin vihmas kõhuli panna,» ütles Soomer. Esimeses vabatreeningus oli ta 13., teises 11. ja aegade kokkuvõttes 13. Kiireima aja sõitis välja Corentin Perolari (GMT94 Yamaha).\nPärastlõunal vihmasõidus prooviti Soomeri Honda seadistuses muudatusi, mis õigustasid end, kuna tippkiirus paranes.\nVigastusest on Soomer enda sõnul hästi paranenud, parem käsi ei anna üldse tunda, vasak jalg ei valuta, kuid kipub natuke paiste minema. Võistluseelsel nädalal käis Soomer Pärnus auto24ringil sõidutunnet tagasi saamas Euroopa juunioride karikasarja 600se Hondaga ja võis enda rõõmuks tõdeda, et saab sõita.\nHomseks kolmandaks vabatreeninguks ja kvalifikatsiooniks, mis algavad Eesti aja järgi kell 10:30 ja 12:40, lubab Magny-Cours'is pilvist, kuid kuiva ilma, pühapäevase võistlussõidu ajal peaks paistma päike ja olema kuni 26 kraadi sooja. «Kuiva rada usaldan rohkem, vihmaga on eriti peale vigastust väga ebakindel tunne,» on Soomer ilma paranemisega rahul.


Õnnepank: Ava oma konto 3 minutiga ja alusta heade tegude vahetamisega – Heategu | GoodNews\nAvaleht Heategevus Õnnepank: Ava oma konto 3 minutiga ja alusta heade tegude vahetamisega\nÕnnepank: Ava oma konto 3 minutiga ja alusta heade tegude vahetamisega\nAiri Kivi, Õnnepanga asutaja ja eestvedaja\nÕnnepank on heategude vahetamise koht, see on võimalus olla üksteisele toeks ning jagada oma oskusi ja teadmisi teistega.\nPärast 2008. aastal toimunud Teeme Ära koristustalguid kogunes väsinud, kuid õnnelik korraldusmeeskond Võrtsjärve äärde suvepäevadele. Tehti kokkuvõtteid ja tundus, et midagi uut ning suurt niipea ette võtta ei jõua. Kuid mõnusa seltskonna ja kogunenud entusiasmi pinnalt hakkas siiski ideid tekkima, kuni ei saanud enam pidama.\nKorraldati ajurünnak eesmärgiga leida uued põnevad väljakutsed. Üheski teises kohas ei oleks julgenud sellise ideega lagedale tulla, aga seal ütlesin välja mõtte, et kõik inimesed võiks õnnelikud olla. Minu jaoks on sellel pikk eellugu, olen psühholoog ja aastaid koolitanud meeskondi erinevates ettevõtetes. Suhtlemis- või juhtimissituatsioone analüüsides jõudsime ikka ja jälle õnne teemani. Minu jaoks on tõepoolest oluline, et inimesed nii oma elus üldiselt kui töökohal õnnelikud oleksid. Selle saavutamine ei pruugi lihtne olla, aga kurb on näha kui tehakse kompromisse enda rahulolu arvelt. Enda soovide ja arvamuse väljendamine nõuab julgust ja ei pruugi alati teistele meeldida, aga nii olulist asja kõrvale jätta ei tohiks.\nTagasi suvepäevade juurde. Mõtted olid välja hõigatud ja inimesed kogunesid vastavalt nende väljakäidud ideede juurde, mis huvi pakkusid. Võtsin suure tahvlipaberi ja jäin ootama õnneteema huvilisi. Mõne aja pärast oligi väike grupp kogunenud, üheskoos asuti kirja panema erinevaid õnnega seonduvaid märksõnu.\nKokku moodustus kaks erinevat seltskonda ja nii see läks – teise grupi ideedest kasvas hiljem välja järgmine Teeme Ära projekt. Meie hakkasime tegelema õnnepangandusega.\nPanga asutamisdokumendile kirjutas alla suur osa Teeme Ära meeskonna liikmeid ja intensiivne tööperiood võis alata. Tore on tõdeda, et Õnnepanga idee innustas paljusid, saime kirju ja koostöösoove nii Eestist kui välismaalt. Õnnepanga visioonina sai kirja meie ühine taotlus: “Teha kõik inimesed õnnelikuks!”\nMeie innustuse põhjuseks oli selge arusaam, et ühiskonnas on tekkinud lõhe inimliku hoolimise ja majandusliku heaolu vahel. Olime ja oleme tänagi veendunud, et õnne valem peitub teiste märkamises. Tunnetame inimeste soovi teisi aidata, ent sageli nad ei oska. Teisalt teame, et on neid, kes vajavad abi oma igapäevaste eluliste küsimuste lahendamisel, aga nad ei tea kellelt abi küsida. Siit sündis mõte need kaks osapoolt kokku viia ja luua selleks veebikeskkond.\nNimi Õnnepank andis ideele struktuuri. Panga klientideks on meie silmis kõik inimesed. Igaüks võiks pisut mõelda ja leida selle, mida ta hästi oskab või mida talle teha meeldib. Usume, et oma aja pühendamise kaudu on võimalik kogeda positiivset emotsiooni. Selleks teenuseks võib olla arvutiga seotud nõuanne, muruniitmine või saksa keele õpetamine. Õnnepangas on iga heategu võrdselt väärt ühte Tänutähte või sõbralikku naeratust!\nSina saad pakkuda abi või küsida abi www.onnepank.ee lehel.\neelmine Samovarimuuseumi kollektsioon täienes ühenduse "Saagu valgus" kingitud samovariga\njärgmine Verekeskuse üleskutse: loovuta suvepuhkuse ajal verd


Tänane kuupäev 01 Okt, 2020 7:16\nFoorum: Ost & müük Teema: M: Matterhorn saapad\nTeema pealkiri: Re: M: Matterhorn saapad\nPostitatud: 03 Nov, 2013 19:02\nTatt hakkas jooksma, aga kui saapad detsembri alguses alles, siis suhtleb . Kuskandis asud ?\nFoorum: Ost & müük Teema: O: AK4 (G3) kokkukäiva kaba\nSeesinane kaba kasutuses. + on , et relv lühem ja mugavam kandmisel, aga lasta sellega igavene piin. Panen võrksalli ümber nende 2 siini, muidu loksutab hambad suust ja kui kott+ rakmed, siis see kumer idiootsus ei seisa apsoluutselt õlas ja kummilutu üritab ka sealt jalga lasta ( mõte käis juba läb...\nFoorum: Et juttu jätkuks Teema: jalgratas\nTeema pealkiri: Re: jalgratas\nPostitatud: 31 Juul, 2013 2:46\nEnda vokile suran statoilis alati kolmeka sisse ja kärab hästi, alla 2,5 siis hakkab juba veeremise peale.\nTeema pealkiri: Re: Imelik suure kabaga relv?\nPostitatud: 28 Mai, 2013 20:48\nredhott sa pugalik! jälle oled hapux läind siidrit joond vä? mes ajast Mauser kone on? Et m712-st sai valanguga lasta ei tähenda, et see kohe konepistooli on! Tänapäeva Kaitseliit... kõik yle MLP on neile kuulipilduja...\nPole joonud ja kone all mõtlesin relva üldisemalt\nPostitatud: 14 Mai, 2013 22:33\nSee kone on paljudest veneaegsetest filmidest ka läbi käinud.\nPostitatud: 17 Mär, 2013 15:22\nTeema pealkiri: Re: MÜÜA:Viisakalt kasutatud lukuga Belleville mustad saapad\nPostitatud: 14 Mär, 2013 14:30\nHuvi on olemas , niiet kuskandis ise asud ja tore oleks enne proovida, aga toimib ainult Tartu puhul.\nPane sõnumisse telefoni number, räägiks edasi.\nFoorum: Ost & müük Teema: M: usa merejalaväe riidevarustus MÜÜDUD\nTeema pealkiri: Re: M: usa merejalaväe riidevarustus\nPostitatud: 11 Veebr, 2013 8:35\nKahjuks võõümbermõõt suurem.\nPostitatud: 09 Veebr, 2013 22:33\nÄkki viitsid pükste võõümbermõõdu ja säärte pikkuse üle mõõta, tänan.\nPostitatud: 04 Veebr, 2013 9:09\nhttp://www.youtube.com/watch?v=01NBUiA3 ... r_embedded Sihuke asi neegritemaalt.\nFoorum: Ost & müük Teema: kõrbesaabas müüa US nr. 11 1/2 Wide\nTeema pealkiri: Re: kõrbesaabas müüa US nr. 11 1/2 Wide\nPostitatud: 03 Veebr, 2013 3:47\nTõstan teemat ja samas mainin, et sain siit samad saapad ( vast 2-3 korda jalas olnud ) 25+ post, edu.\nSellega seoses tuleb meelde ühe tuttava jutt, kes venitas teenistust kuskil Siberi tundras raketiväes. Ta olevat nende rakettide juures tegev olnud, mis maa-alustes šahtides peidus. Talvel tegi külma nii 40 kraadi ja toimkonnas tuli mingeid ruume ja seadmeid korrapäraselt nitrolahusti taolise ollus...


AURA VISION » EST » FIRMAST » FOHOW » HAMBAPASTA "FOHOW" HOMMIK JA ÕHTU\nLisatud korditsepsi ekstrakt vähendab kahjulike bakterite paljunemist, samuti toetab normaalset ph-tasakaalu suuõõnes. Pareneb hammaste ja igemete seisund. Hambapasta eemaldab põletikulised protsessid ja hambavalu, ennetab kaariese teket.\nNaturaalne aganate ekstrakt on kompleksse puhastava toimega, muudab hambad valgemaks ja tervemaks. Spetsiaalsed valgendavad koostisosad teevad hambad säravvalgeks!\nHambapasta sisaldab rohkelt erineva toimega koostisosi (jaapani kuslapuu ekstrakrt, tihasheina ekstrakt, žennšenni ekstrakt jt), mis võitlevad haigusttekitavate bakteritega suuõõnes, eemaldades need täielikult, toetavad normaalset ph-tasakaalu. Hambapasta aitab samuti paraneda suuõõne välistel pindadel (haavad, väikesed tursed), eemaldab allergilised nähud.\n4. Hambapasta komplekt koosneb hommikusest ja õhtusest hambapastast, tänu millele võib saavutada suuõõne kompleksse kaitse ja tervise.


“Kolmas elu” eXloikam | KIRJUTAJATE KOMMUUN\nMaika vahtis uniste silmadega kuidas Kleebu oma saapapaelte kallal kohmitses ning ajas enda istukile. „Palju kell on?“, uuris ta. Kleebu tõstis pea ning üritas silmi kissitades ukse kohal rippuvat ajavoolumõõdikut fookusesse saada. Kuna ta oli lühinägelik, ei tulnud sellest suurt midagi välja. „Mis sa minu käest küsid? Kas sul omal silmi peas pole?“ Pahurdas ta ning jätkas jändamist oma paeltega, mida kumbagi tundus olevat vähemalt meetrijagu.\n„Mul on veel uneliiv silmas“ Kohmas Maika, ennast samal ajal voodist välja manööverdades. Ta jäi kergelt haavunud pilgul Kleebu poole vahtima ning mõtles endamisi, et huvitav mis sellele siis täna perse puges. Kas ta oli tõesti pahur selle pärast, et nad lõpuks ometi kohale olid jõudnud?\nKleebu ei paistnud ta pilku märkavat. Nohises ainult heakskiitvalt kui ühe oma pikkadest saabastest kinni sai köidetud ning asus pilku tõstmata raevukalt järgmisega toimetama. Maika kehitas õlgu ning loivas kraanikausi juurde, et hambaid pesta. Võtnud kätte just selleks otstarbeks konstrueeritud riistapuu, pööras ta pilgu kajuti ainsa illuminaatori suunas ning vajus, hari suus, mõttesse.\nAhsa poiss. Lõpuks ometi olid nad oma sihtpunkti jõudnud. Siin tuli vaid kaup peale laadida ja siis põrutavad nad kõik koju! Lõpp umbsetele kajutitele, konserveeritud toiduainetele ja mis peamine: ta ei pea sellest meeskonnast enam mitte kedagi mitte kunagi nägema. Aasta on liiga pikk aeg, et olla viie tolgusega ühte väikesesse laevarisusse kokku pressitud. Iga päev peab ninapidi koos passima ja kuulama neid samu jutte ja meenutusi. Isegi Kleebust oli tal üpriski kõrini. Samas, pidi ta tunnistama, oleks viimased paar kuud ilma temata siiski kehvemad olnud. Umbes nii kaua olid nad, Maika mäletamist mööda, regulaarselt öid ühes kajutis veetnud. Maika ei teadnud kas ja kus mujal, peale oma kajuti, Kleebu enne seda oli aega veetnud ja see ei huvitanudki teda. Ilmselt selle pärast, et sobivaid kandidaate oli peale maika tegelikult ainult üks ja see tüüp oli ikka täielik kretiin.\nPeale Maika ja Kleebu oli laeval veel kolm meeskonnaliiget. Räpu oli multifunktsionaalne teadlane, Maru oli arst ja Nebolinear oli kretiin. Viimane oli muuhulgas ka laeva tüürimees ja vajadusel ka mehhaanik. Kleebu oli nende kõigi kaunis kapten ja Maika oli kokk. Laeva ennast Maika eraldi meeskonnaliikmeks ei pidanud, kuigi ka sellel oli mingit sorti tehisintellekt külge poogitud. Maika meelest oli selle peamiseks ülesandeks sitamajas Maika järel koristamine.\nHambahari ta suus andis piiksatusega märku sellest, et on oma püha kohuse selleks korraks täitnud ning sooviks nüüd, kui härrad lubavad, akut laadida. See tõi Maika tagasi käesolevasse hetke. Ta asetas harja laadijasse ning loputas oma molu ja jäi siis seda peeglist vahtima. Maika vasak kõrv oli pisut puretud olemisega. Ta mudis seda murelikult ja mõtles mida teised meeskonnaliikmed sellest järeldada võivad.\n„Pigista kõvemini, ehk saad verele aetud.“ Õhutas Kleebu samal ajal Maikat peegli eest minema lükates. Ta oli juba oma ametlikus vormis ja hakkas selle juurde kuuluvat musta kolmnurkset mütsi pähe sättima.\n„Küll oled sina täna ikka heas tujus“ Kommenteeris Maika ning hakkas oma võidund ilmega valgeid pükse jalga ajama.\nKleebu vahtis talle üle prillide jäise pilguga otsa ja kukkus kärkima: „Tunni aja pärast olgu hommikusöök valmis! Söök – see on sinu ainuke ülesanne siin laeval ja olgu multiversum sulle armuline, sa ei saa sellegagi pooled korrad hakkama. Mina pean kogu seda karavani siin ohjama nagu mingi emaelevant! Praegu pean minema ja tegema algust kõigi nende protseduuridega millede keerukusest poleks sinul, kuradi tõhul, ettekujutust isegi siis kui Räpu sulle läbi neurolingi 200 protsendilise intelligentsusupituse korraldaks.“\nPidanud hetkeks hinge lisas ta pisut rahulikumalt kuid sedavõrra kurjakuulutavamalt: „Ja kui sa täna peaksid veel korra mind nõnda geniaalse ning meeletult vaimuka irooniaga kostitama, ma vannun, ma topin su jäässe koos selle mandiga, mis me täna peale võtame.“\nSeda lausunud kõndis Kleebu resoluutselt kajuti ukseni ja jäi seal seisma. Ta tegi nagu oleks avastanud pleki ühel paljudest laitmatult säravatest pannaldest oma vormil ja hakkas seda hõõruma. „Tegelikult pole see lobi, mis sa keedad kõige hullem“ Pomises ta suuremeelselt, ning sammus seejärel kajutist välja.\nMaika muigas. Ta viskas pilgu veel korra illuminaatori suunas ja ta silmades särasid kolm sinist täppi. Üks igas silmas. Seejärel lõpetas ta riietumise ja suundus kööki.\n„Puts ja pillerkaar! Ma tean milles on asi!“, käratas Nebolinear. „ Räpu, see kuradi laev on seniilne!“\nKõik viis meeskonnaliiget istusid ümber puhkeruumi ümmarguse laua ja vägistasid enda kõridest alla sültjat hallikat löga, mida Maika entusiastlikult mannapudruks kutsus.\n„Saad sa aru?“ Nebolinear tegi lusikaga ringi oma meelekohal ning patras edasi nii, et mannaputru ta huultelt vastu Räpu emotsioonitut nägu lirtsus.\n„Ma tagusin eile kõik need kuradi partitsioneerimismõõdud ja kordinaadid silla peal sisse ja arva ära mis mind täna ees ootas? Noh arva! Ai raisk seda sa litapoeg ära ei arva“\nMaika vahtis Nebolineari pröökamist ja imestas endamisi kuidas ikka selline lollpea tüürimeheks sai. Veel enam hämmastas teda, et Nebolinear suudab planetaarpartitsioneerimisel vajamineivaid teadmisi omandada. Tegelikult oleks Räpu võinud vabalt ka Nebolineari töö ära teha. Räpu oleks võinud nende kõigi töö ära teha aga millegipärast arvati, et ainuüksi masinatest koosnev meeskond poleks poliitiliselt korrektne. Maika muidugi sellega ei nõustunud. Tema arust oleks võinud kõik need kavalad konserviavajad kuhugi kaugele tööle saata. Siis saaks tema, Maika, rahus kodus olla ja kotte sügada.\n„Selles suhtes on sul õigus“, tunnistas Räpu flegmaatiliselt. „Ära ma seda ei arva. Ma nimelt t e a n mis sind ees ootasid – minu poolt korrigeeritud andmed.“\nNebolinear virutas lusika lauale ja käratas: „Minu arvutused sobisid täielikult normide piiresse! Kuradi tähenärija, ma situn sulle pudrukaussi!“\nRäpu simuleeris näole süütu naeratuse ja sõnas tasasel toonil: „Sul on õigus, armas sõber. Ma lihtsalt ei saanud sinna midagi parata, ma olen perfektsionist.“\nNebolinear puuris kõigi oma kolme silmaga imaginaarseid auke Räpu näkku, kes lisas malbelt: „Mis puutub sinu roojastesse kavatsustesse, kallis Nebo, siis nagu sa näha võid, ei ole minu ees pudrukaussi. Ma söön elektrit lilleke!“\nEnne kui Nebolinear jõudis mingitsorti koherentse vastukäiguga lagedale tulla, asetas Kleebu oma klaasi kolksatusega lauale. See oli täpselt niisuguse väljamõõdetud tugevusega kolksatus, mis motiveeris kõiki mõtlema sellest kui ebameeldiv oleks tolle klaasiga vastu pead saada.\nMaika pani tähele, et Kleebu oli veel hullemas tujus kui ärgates. See oli muidugi täiesti mõistetav. Nende kaup oli hapuks läinud. Iseenesest poleks sellest midagi olnud. Seda tuli ikka teinekord ette, et keegi keerab kusagil arvutustega midagi tuksi või läheb bürokraatia tumedates ja higistes tunnelites mingi infohulgake kaotsi.\nLäbi multiversumi reisimisega oli see häda, et mõõtmisi tehakse kaudselt ja kaugelt. Sellest tulenevalt võis mõne aastaga puusse panna. Enamasti tähendas see lihtsalt seda, et lasti väärtus oli märgatavalt väiksem. Ei saadud küll seda, mille järele tuldi, aga päris tühjade kätega siiski koju ei mindud. Nemad olid aga tubli miljard aastat hiljaks jäänud. Asjad olid jõudnud liiga kaugele areneda.\nNebolinear niheles pisut oma toolil ja võttis oma argumendid otsustavalt kokku: „Mida ma öelda tahan on see, et minu kraesse te seda jama ei kirjuta!“\nMaru, kes oli senimaani vaikiva põlgusega oma kaussi põrnitsenud pomises: „Peab tunnistama, et säärane möödalask on isegi sinu jaoks liiga suur. Viga pidi olema algandmetes.“\nSelle peale ajas Nebolinear rinna kummi ning kõmistas: „No vot seda ma räägingi!“, ajas seejärel kulmu kortsu ja urises: „Mis mõttes isegi m i n u jaoks?“\n„Olgu! Nüüd aitab!“, otsustas Kleebu lõpuks suuliselt sekkuda. „Seda kuhu süü veeretada jõuame me veel terve kodutee arutada. Tähtsam on nüüd otsustada, mida me käesoleva probleemiga ette võtame. Räpu, ettepanekuid?\nRäpu pilk muutus hetkeks häguseks, mis tähendas, et ta sorib kusagil oma lõpututes andmebaasides.\n„Kompanii andmebaasides pole ühtegi analoogset juhtumit dokumenteeritud. Selle võimalikkust on muidugi täiesti reaalseks peetud. Sellest johtuvalt ka kõik piirangud, mis universumide vahel reisivatele laevadele sätestatud on.“\nMaru pööritas silmi. „Sa tahad öelda, et keegi pole varem nii kaugele tulnud? Teaduslikel eesmärkidelgi mitte? Loll oled või? Kindlasti peab midagi olema, uuri täpsemalt.“\n„Oh m i d a g i kindlasti kusagil on.“, heistis Räpu. Minu andmebaasides lihtsalt ei ole. Mul on ligipääs vaid kompaniile usaldatud infole.“\n„Loomulikult meiega sellist infot ei jagata“, turtsatas Kleebu. „Me oleme lihtsalt kamp rumalaid õlisi, kes vedagu ainult tähtsatele härradele nende kalleid elukesi.“\n„Aga miks me ei võiks lihtsalt jalga lasta? Kaks elu on meil juba trümmis olemas, sellest peaks ju küll olema.“, päris Maika.\n„Kompanii uurimis-kaubalaev „Namco“ ja selle meeskond võtab, oma ühises lepingus kompaniiga, endale kohustuse sihtpunkti jõudes võtta enda valdusesse „elu“. Kui „elu“ pole veel manifesteerunud, on meeskonnal kohus jääda ootama mitte vähemaks kui kolmeks aastaks. Kui elu manifestatsioonimoment on möödunud, on meeskond kohustatud biomeditsiinilise uurimise eesmärgil pardale võtma partitsioneerpakkemeetodil singulaarsuseks pressitud kogu biomassi, mis on kõneall olevast „elust“ manifesteerunud.“, vuristas Räpu.\nMaika mäletas häguselt, et mingi säärane mula võis tal töölepingus olla küll.\n„No aga milles siis asi on? Võtame selle läga peale ja tõmbame siit perseaugust tuld!“, pakkus Maika\nMaru tõstis lõpuks pilgu Maika mannapudrult Maikale näkku ja karjatas: „Türa kuidas sa aru ei saa? See ju RÄÄGIB!“\nMaika sügas mõtlikult oma kintsu ja keeras enda küljeli, näoga Kleebu poole. „Kas sa magad?, uuris ta.\nKleebu tegi silmad lahti. Maika taipas ehmatusega, et naise silmad olid märjad.\n„Ma mõtlesin“, alustas Kleebu. „Kui ma endal ühe silma välja torkaks, kas ma tunneks ennast siis paremini? Selle näiteks.“ , ta osutas oma keskmisele silmale ja arutas siis edasi: „Ei see ei sobiks.. võtaks vasakult poolt kolmanda… See oli meie kolmas sihtpunkt Maika. Meie kolmas elu. See oli päikesest kolmandal planeedil. See rääkis, Maika, sel oli nimi. Selle nimi oli Terra“\n« “Kolmas elu” Rents\n“Kolmas elu” L6mmeleht »\nHmmm « Exloikam’s great kennel of crap and pixiedust said, on märts 18, 2010 at 4:20 p.l.\n[…] Hmmm Pole ammu siia midagi kirja pannud. Täiega laifer olen. Selle pärast! (ya right!) Aga ei kujuta lihtsalt ette mida tahaks maailmaga jagada. Üks asi tegelikult on. Kuna ma olen koolis tähele pannud, et tähtajad mõjuvad mulle motiveerivalt, siis liitusin Kirjutajate Kommuuniga. Esimene jutujupike sai valmis kah. Asukoht on siin […]\nkaamosrules said, on märts 18, 2010 at 5:55 p.l.\nHm, mul võttis mõni hetk aega, et aru saada: teaduslik fantastika ;D, nagu minu noooooooruses liigitati.\nVäga omapärane lähenemine teemale.\nTont küll, ma pean veel paar korda lugema, et midagi asjalikumat arvata.\nkaamosrules said, on märts 18, 2010 at 5:56 p.l.\nPane, palun, oma nimi pealkirja järele kirja, on parem surfata.\nKeit T. said, on märts 21, 2010 at 8:31 p.l.\nLugu iseenesest täitsa tore, täis selliseid kavalaid nükkeid nt. see kolmas silm, no ja muud ka (irvitab). Seega süžee poolest hea, aga… seda lugedes tundsin end nagu emakeeleõpetaja. Silma hakkas persetäis stiili- ja kirjavigu. (Iseendal ei märka, teistel aga küll.) See nagu sujuvalt hajutas mu tähelepanu…\nexloikam said, on märts 22, 2010 at 11:00 p.l.\nIse ma kusjuures koledamal kombel panin tähele kuidas tekkis raskusi otsekõnega. Õigekiri on mul alati enamjaolt 3- olnud 🙂


GameFi: Krüptoversumi uus kuldne laps – krüptoPumpUudised - krüptoraha uudised\nAvaleht » bitcoini uudised » GameFi: Cryptoverse'i uus kuldne laps\nLugemine: 7 minVäljaandja: November 30, 2021\nPRESSITEADE. Pärast nii DeFi kui ka NFT-de atraktiivsust avalikustati GameFi plokiahelana & #x 2019; s järgmine suur punkt. Google Trendi teabe kohaselt on &#x 201C; rahvusvaheline otsingute hulk. GameFi &#x 201D; on tegelikult 100 kuuga hüppeliselt tõusnud üle 5%, omandades haaret mitte ainult plokiahela naabruses, vaid ka videomängudes ja üldiselt rahastamises.\nGameFi on ristsugutis plokiahelaga videomängudest ja ka DeFist, mis muudab videomängude turgu &#x 201C; mängi, et teenida &#x 201D; kujundused, mis erinevad standardsest &#x 201C; makse-võit &#x 201D; kujundused.\nTavaliste videomängudega kulutate videomängus kasu saamiseks, näiteks seadmete või võimsuste saamiseks. Mängitavad videomängud pakuvad mängijatele majandusliku kasu tagatist, pakkudes hüvitisi, mida saab võrdsustada pärismaailma varadega, pakkudes samal ajal üksikisikutele suurt hulka ahvatlevaid ülesandeid.\nUue põlvkonna krüptoraha toetajad on noored, samuti mitmed on tõsised tegijad. GameFi näib olevat plokiahela edenemise ratsionaalne järgnev tegevus. Kasutajad võtavad nii isikukaarte kui ka maanduvad NFT-tüüpi videomängudes. Kui olete avalikes plokiahelates salvestatud, jätke hüvasti võltsimise või teie enda videomängude atribuutide piiratud juurdepääsuga. Blockchain muudab omamise kinnitamise ja ka atribuutide piirangu ülekandmise lihtsaks täiesti tasuta. DeFi osad, näiteks kihlveod, viiakse lisaks GameFi-sse. Kasutajad saavad hoida oma sümboleid ja saada iga-aastast kirge või salajasi stiimuleid.\nParandage oma isikupära, omandades samal ajal plokiahelaga kaitstud sümbolid, mis võivad &#x 2019; videomängude arendajad ei saa seda kõrvaldada. Tundub, et see kuulub ulmeraamatusse, kuid plokiahela kaasaegse tehnoloogia edenedes pole see mitte ainult võimalik, vaid ka &#x 2019; on praegu tõde.\nLBank asutas GameFi fondi\nTunnistades selle valdkonna suutlikkust, juhib LBank GameFi töökohtade loomise vahendeid, eraldades raha nende edendamiseks.\nLBank on üks juhtivaid krüptovaluutavahetussüsteeme, mis keskendub krüptovaluutade käivitamisele. Järgides nii DeFi kui ka NFT mustrit, laiendab LBank praegu oma teenusekujundust GameFi naabruskonnale. Süsteem on tegelikult välja töötanud pühendunud GameFi fondi, et säilitada varases staadiumis töökohti ja laiendada nende mõju plokiahela ruumis. Paljud LBankis märgitud töökohad on praegu muutunud huvipakkuvaks. Siin on paar tähelepanuväärset tõusjat.\nLBankis loetletud GameFi projektid\nStar Atlas tähendab mitmežanrilise, kaasahaarava metaversse videomängukogemuse pakkumist, mis ühendab filmivideomängukogemuse võimalusega hankida digitaalseid tooteid, mida saab reaalse raha eest teisaldada. See juhib Solana plokiahelat. Veelgi enam, käivitamise ajal kauples ATLAS 0.078 dollariga, samas kui pärast käivitamist oli selle suurim võimalik tõus 1,282,000 XNUMX XNUMX%.\nLoe artiklit: Siin on põhjus, miks Bitcoin võib olla ülemaailmse aktsiaturu kriisi eest kaitstud\nLisateavet leiate siit: https://staratlas.com/\nCryptoMines on ulmeline teenimiseks mõeldud NFT-videomäng, mis võimaldab mängijatel hankida nii töötajaid kui ka kosmoselaevu, et võtta ette reis läbi kosmose, otsides $ETERNALit. See juhib Binance'i nutikat ketti. Lisaks kaubeldi LBankis turuletoomise ajal 40 dollariga ja pärast seda saavutas see suurima võimaliku kasumi 12,400 XNUMX%.\nLisateavet leiate siit: https://cryptomines.app/\nILV märk on Illuviumi kogukonna peamine raha, samuti kasutatakse seda mängijate autasustamiseks nende edu eest videomängus. Seda kasutatakse videomängu administreerimisega liitumiseks Illuviumi detsentraliseeritud sõltumatu ettevõtte kaudu ning mängijate kvalifitseerimiseks oma osaks Illuvium Vaultist (DAO). See on veel üks eelistatud žetoon, mis märgiti LBankis 20. märtsil. Käivitamise ajal kaubeldi selle hinnaga umbes 15 dollarit ja järgides seda, et sellel on suurim võimalik kasum 9900%.\nLisateavet leiate siit: https://www.illuvium.io/\nAxie Infinity on plokiahelal põhinev elukutse ja ka võitlusvideomäng, milles üksikisikud omavad ja juhivad ettevõtte osa. See on Poké 9 motiveeritud võitluslik videomäng; esmaspäev, kus inimesed saavad paljuneda ja õpetada oma telgesid võitlema paljude teiste mängijatega. Veelgi enam, AXS on algselt eelistatud münt, mis sai alguse videomängude omadustest. Käivitamise ajal kaubeldi 2 dollariga ja pärast seda saavutas suurim kasum 8300%.\nLisateavet leiate siit: https://axieinfinity.com/\nGameFi teeb tõeliselt ainulaadseks majandusliku vabaduse võimalikkus. Selle asemel, et videomängudega mängida ja videomängude programmeerijatel teie tulu sisse tuua, motiveerib plokiahel üksikisikuid, makstes neile nende aja eest. Nii märgid kui ka NFT-d pakuvad üksikisikutele tagasi majanduslikku jõudu, pakkudes nende nähtavuse suurendamiseks palju rohkem tegureid. detsentraliseeritud kosmoses.\nÜksikisik saab kõikjal maailmas videomänge mängida, võita ja oma digitaalsete varade eest pärismaailmas maksta. See annab kõigile nii arvutisüsteemi kui ka juurdepääsu Internetis elatist teenida. Paindlikkus, mis on tegelikult varem ette nähtud vaid minimaalsele meeskonnale.\nLoe artiklit: AOC ütleb, et ta ei hoia Bitcoini, nii et seadusandja saab oma tööd eetiliselt teha\nKuna nii NFT-d kui ka Defi on lõpuks oluliselt tavapärased, on kindlasti ka GameFi. Selle varajases staadiumis ristandite tootmise arendamiseks ja edendamiseks on vaja palju abi. Ainult üksikisikute, vahetuste ja linnaosade pühendumisega saame luua GameFi otse kõrgemateks punktideks, mis võivad meie elu tulevikus täielikult muuta.\n2015. aastal asutatud LBank Exchange on tipptasemel rahvusvaheline kauplemissüsteem erinevate krüptovarade jaoks. LBank Exchange pakub oma eraisikutele riskivaba krüptokaubandust, spetsiaalseid majanduslikke kõrvalsaadusi ja ka spetsiaalseid kinnisvarahalduslahendusi. See on tegelikult muutunud üheks eelistatuimaks ja tuginenud krüptokauplemissüsteemidele enam kui 6.4 miljoni inimesega enam kui 210 riigis üle maailma.\nKülastage meid sotsiaalvõrgustikes:\nSildid selles loos GameFi\nSee on pressiteade. Lugejad peavad enne reklaamitava ettevõtte või selle sidusettevõtete või lahendustega seotud mis tahes tegevusi tegema omaenda kannatlikkust. Bitcoin com on otseselt või kaudselt vabastatud mis tahes tekitatud või kinnitatud kahjude või kaotuste eest. mis on põhjustatud pressiteates märgitud mis tahes materjali, toodete või lahenduste kasutamisest või nendest sõltuvusest.\npressiteade PRESSITEADE. Pärast nii DeFi kui ka NFT-de atraktiivsust GameFi


Teisenda Perche mõõtühikuks Twip (Pikkusühikud)\nKui palju on Twip ühes Perche?\n1 Perche = 285 134,368 976 07 Twip - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Perche mõõtühikuks Twip teisendamiseks.\nTeisenda Perche mõõtühikuks Twip:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '754 Perche'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '39 Perche na Twip' või '2 Perche to Twip' või '2 Perche -> Twip' või '22 Perche = Twip'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(53 * 27) Perche'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '754 Perche + 2262 Twip' või '42mm x 55cm x 63dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.