Sinu seljavalu - Ravijuhend - Kaalulangus valu\nSeljavalu ja kaalulangus | Uroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - mothercare.ee\nKaalulangus valu, Külastaja küsib:\nMuidugi võid võtta valuvaigisteid, kuid toitumise muutmine, süües regulaarselt põletikuvastaseid toite, on loomulikum viis valu leevendamiseks ja ka suurte ravimiannuste võimalike kõrvaltoimete vältimiseks. Mine kalale Omega-3 rasvhapped, mida leidub märkimisväärses koguses rasvastes kalades nagu lõhe, heeringas, makrell ja tuunikala, vähendavad teadaolevalt põletikku, liigesevalu ja -jäikust. Rasvased kalad nagu lõhe ja tuunikala, samuti linaseemnetes, chia seemnetes ja kreeka pähklites leiduv õli on head Omega 3 allikad. Toiduvalmistamisel kasutatavatest õlidest on oliiviõli — eriti neitsioliiviõli ja ekstra-neitsioliiviõli — põletiku ohjamisel ja tervise edendamisel ületamatu. Valu, millega käib kaasas seletamatu kaalulangus.\nKui sul on mõni eelnimetatud haigus, peab Sinu arst hindama seda tüüpi ravimite sobivust. Mõnikord tuleb arstil valu leevendamiseks ravimeid Kaalulangus valu lisada paratsetamool või kasutada opioide, nagu tramadool, kodeiin, oksükodoon ja morfiin. Nende ravimite kasutamisel võib tekkida kõrvaltoimeid nagu iiveldus, oksendamine, kõhukinnisus ja uimasus. Opioidide kasutamine võib seega mõjutada Sinu võimet sooritada keskendumist nõudvaid tegevusi, nagu autojuhtimine.\nSeepärast Kaalulangustoetustega toidud kroonilise alaseljavaluga patsiendi raviskeemi teatud juhtudel ka antidepressandid. Kroonilise valu mehhanismi korral Ilus Slim Body Slimming PIL aju valukontrollikeskuse töö.\nTööpakkumised Alaseljavalu Alaseljavalu on levinud tervisehäire. Esinemissagedus on meestel ja naistel võrdne. Probleemi olulisust näitab fakt, et alla 45aastastele on alaseljavalu puude saamise peamiseks põhjuseks.\nVõiksid proovida ka vees Kaalulangus valu. Sellest võib taastumisel kasu olla, sest seljavaevustega inimestel soovitatakse vees võimelda ja ujuda.\nVastavalt paranemisele võivad harjutused muutuda Kaalulangus valu intensiivsemaks. Püsiva alaseljavalu korral võib perearst või taastusarst kaaluda suunamist kliinilise psühholoogi juurde, kes kasutab ravis teistsuguseid meetodeid ja õpetab sulle Kaalulangus valu, kuidas oma valuga koos paremini elada.\nVormi paranemisel võiks treenida kogu keha lihaskonda. Kaalulangus valu tuleb treenida pikemalt ja sagedamini. Lihastreeningul tuleb teha ka puhkepäevi. Venitused kuuluvad treeningu juurde, lõõgastavad lihaspingeid ning on väga olulised suurema treeningkoormuse korral ja vanematel inimestel. Aeroobne treening: Kõnd, kepikõnd, ujumine, jalgrattasõit, vesivõimlemine,tants jms 30 minutit vähemalt 5 päeva nädalas mõõduka koormusega Ülekaalu korral tuleb hea enesetunde juures edaspidi pikendada treeningaega Ülekaaluliste liikumissoovitus on treening minimaalselt 60 minutit vähemalt 5 päeva nädalas mõõduka koormusega Lihastreening kogu kehale: korda iga harjutust suurtele lihasgruppidele x nädalas Jõu kasvades korrata harjutusi seeriana Venitused vähemalt 3 päeva nädalas, aga soovitatavad pärast iga treeningut Hea tervise Kaalulangus valu regulaarne harjutamine, peaasi et harjutused oleksid mõnusad, nii Kaalulangus valu ka meeleolu.\nTihti mõjub hästi just grupitunnis osalemine. Pilatese harjutused ja idamaised treeningud, nagu taiji ja jooga, on regulaarsel treenimisel Kaalulangus valu valude ravis ja seljavalude ennetamisel väga tõhusad.\nKaalulangus valu peab alguses end jälgima, et ennetada sobimatuid asendeid. Vajaduse korral küsi harjutuste sobivuse kohta nõu oma arstilt, taastusarstilt või füsioterapeudilt. Nõuandeid vajad kindlasti osteoporoosi, lülisamba ebastabiilsuse, kaugelearenenud artroosi vm tõsise liigesprobleemi ning põlve- ja puusaliigeste endoproteesimiste korral. Kui valu vaatamata kõigele püsima jääb, on sul kasulik õppida elama koos oma valuga. Soovitused seljavaluga inimesele: Katkesta istumine iga 15 min tagant — siruta, kõnni ja kasuta suuri lihasrühmi Kasuta treppe Tantsi iga kord, kui tuleb hea muusika, kasvõi pool minutit Ära tööta sinnamaani, kuni enam ei jaksa, vaid lõpeta minutit varem ja lõõgastu Tee argitoimetustes või töös paus, kui tekivad valud Vajadusel kasuta ajastatud meeldetuletusi Hangi Kaalulangus valu puhastus- ja aiatööriistad, millega on mugav püsti töötada.\nKaal Ratri - কাল রাত্রি - Bengali Full Movie - English Subtitle - Soumitra Chatterjee


uooBOUTIQUE EL - Ekspordi Võimalus - e-Solution | globaalsel turul\n500 miljonit võimalikele klientidele --\neraldatud 23 keeles ja 12 vääringud kuid mis on seotud ühtse internet\nEuroopa Liit (EL) on majandus-ja poliitilises liidus on 27 liikmesriiki, mis asub Euroopas. See loodi Maastrichti lepingu 1. novembril 1993 pärast aluse olemasolevate Euroopa Majandusühendus (EMÜ).\nUmbes 500 miljonit inimest, ELi kombineeritud tekitab hinnanguliselt 30% turuosa (US $ 16,8 triljoni 2007) nimirõhu koguvõlg Maailm toode.\n27 sõltumatud suveräänsed riigid, mis on tuntud kui liikmesriigid on:\nKeskseks kauplemise eesmärk siseturu tähendab vaba kaupade, kapitali, inimeste ja teenuste osutamine ELis. Kui kaubad on lubatud turule tuua neid ei saa allutada tollimaksudest, diskrimineerivad maksud või impordikvoote, kui nad reisivad sees. ELi-väliste liikmesriikide Island, Norra, Liechtenstein ja Šveits osalema ühtse turu, kuid mitte tolliliit.\nELi rahvastikust on 7,3% maailma kokku, kuid EL hõlmab vaid 3% maakera, ulatudes mille rahvastikutihedus 113 km2 (44 sq mi) ELi üks kõige tihedamini asustatud piirkondi maailmas.\nÜks kolmandik ELi kodanikest elab linnades üle miljoni inimese, kasvades 80% elab linnapiirkondades üldiselt. EL on koduks enam üleilmseks linnades kui ükski teine piirkond maailmas. See sisaldab 16 linna elanikkonna üle ühe miljoni.\nLisaks palju suuri linnu, on EL ka mitmete tihedalt asustatud piirkondades, mis ei ole ühegi puursüdamikproovi, kuid on tekkinud seoses mitme tsiteerib ning nüüd hõlmab suures linnas.\nMitmete keelte ja murrete kasutada Euroopa Liidus on 23 ametlikku ja töökeelt: bulgaaria, tšehhi, taani, hollandi, inglise, eesti, soome, prantsuse, saksa, Kreeka, Ungari, Itaalia, Iirimaa, Läti, Leedu, Malta , poola, portugali, rumeenia, slovaki, sloveeni, hispaania ja rootsi keel.\nSaksa on kõige enam räägitavate emakeel (umbes 88,7 miljonit inimest alates 2006), järgnevad inglise, prantsuse ja itaalia.\nE internetileheküljed ainult esitatakse inglise, aadress umbes 10% võimalik turg.


Esimene Muuseumikülastus: Lastele Mõeldud Õpikodade Buum (Ema) 2020\nEsimene külastus muuseumis: lastele mõeldud õpikodade buum\nKui lapsed ei ole kunstinäituste peamised saajad, seevastu on kohti, kus nad on muuseumide kuningad: töökojad. Viimastel aastatel on rikkad programmid koondanud oma kogud kõige nooremate kätte.\nEnamikel juhtudel eelneb tegelik töökoda muuseumi külastamisele konkreetse teema ümber. Pärast vaatluse ja selgituste etappi kujundavad osalejad oma töö. Eesmärgi andmisega aidatakse neil osaleda erinevate ruumide avastamises.\nSeminarid aitavad lastel saada teadlikke vaatajaid, arendades samal ajal oma loomingulisi andeid. Vormimine, joonistamine, graveerimine, foto .... Nii palju meetodeid, mida nad saavad õppida, täiustades oma haridus ja nende kultuur, sõltuvalt valitud muuseumist.\nÄrge unustage teadusele pühendatud muuseume, nagu näiteks Pariisis asuv Arts et Métiers, lastele, kes soovivad mõista, kuidas kino töötab või kes on huvitatud rongide ajaloost.\nSeminarid kestavad keskmiselt kaks tundi, kiirusega 6-15? lapse kohta. Üldiselt peate oma koha reserveerima. Kalendrid on saadaval muuseumide veebisaitidel. Ja kui teie laps saab muuseumide tõeliseks fänniks, tea, et ta võib isegi oma sünnipäeva tähistada!\nKore Gezisi 6 - Seul Cami & Savaş Müzesi & Gazilerimiz & Takipçi Buluşması (Oktoober 2020)\n6-12-aastane laps, 3-6-aastane laps, varajase õppe mängud, haridus, perekond


Varahommikune WC soov | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nVarahommikune WC soov 08.12.08 / Meestearst\nOlen 22. aastane ja selline mure, et nädalas keskmiselt paaril-kolmel korral ajab urineerimisvajadus öösel üles ja see toimub kindlatel kellaaegadel (kell 05.00-07.00). Samas olen ka selline kes, kuuleb igat krõbinat ja ka selle peale ärkan tihti. Ning olen ka täheldanud seda, et kui õhtu jooksul joon palju vedelikku siis on enamvähem kindel et ärkan varahommikul selleks ülesse. Muid kaebusi nagu pole.\nSaatsin mingi aeg tagasi ka ühele tunnustatud meestearstile kirja ja tema pakkus, et tegemist on kas stressi mõjuga või põletikuga. Mõlemad on tõenäolised ja otsustasin minna põletiku varianti kontrollima. Seda juba ühe teise meestearsti juurde kuna asi otseselt väga ei häiri ja järjekorrad ei lubanud selle tunnustatud arsti juurde minna (kes on muidu ka minu esimene valik olnud enne). Käisin täna esimesel konsultatsioonil arsti juures ära, ta määras mulle põletiku testimiseks sperma analüüsi ja kirjutas kohe välja ka retsepti. Ei taibanud kohe ka küsida, et mis rohi on... Rohu nimi oli Xatral SR 10 mg (sisaldab alfusosiinvesinikkloriidi). Pärast rohu juba ostnuna lugesin infolehte ja esimesena torkas silma, et tegemist on rohuga mis on mõeldud eesnäärme healoomulise suurenemise raviks... Ning lisaks tekitab veel uimasust ja peavalusid jne....\nMinu küsimus on järgmine : kas see rohi on ikka põhjendatud kui veel ei ole täpselt teadagi mis põhjuseks on (äkki on põletik või stress). Ma pole seda võtma hakanud kuna mulle tundub, et kuidagi liiga kergekäeliselt kirjutati see välja. Kui "karm" rohi see ikka on? Ma saaks aru kui oleks väljakirjutatud mingid looduslikud ravivahendid või siis vitamiine vms, kuid et kohe selline ravim...?\nSee asi on mul olnud juba väga pikka aega, võimalik isegi, et juba teismelise eas. See on selline asi mis, mind väga ei häiri, kuid kartuses, et äkki on mingi põletik vms otsustasin ikka kontrollida. Äkki võib põhjuseks olla see, et see on lihtsalt füsioloogiline eripära, mida mõjutab lisaks veel õhtune vedeliku joomine ja stress ja sellest tulenevad unehäired? Sellist asja, et iga kahe tunni tagant vetsu peaks minema ei ole kunagi esinenud...\nUnehäired, liigne vedelikutarvitamine paari tunni jooksul enne magaminekut, võimalik põletik - kui lugeda ette võimalikud põhjused. Selle ravimi määramine on meil tüüpiline juhtudel, kui kaebused pikemalt kestnud. Toimib see eesnäärme sees lihaseid lõõgastavana ja seeläbi loodame, et ka uuringutulemused on selle ravimi foonil täpsemad. Kõrvalmõjud on suhteliselt harvad.\nTäpne raviskeem ja üldse ravi vajadus sõltub uuringutulemustest. Tundub, et teie puhul võib esmatähtis olla hoopis käitumisharjumuste muutmine.\ntere.mul selline küsimus oleme enne teie juures arstil käinud ja oli soov saada last ja paarikuu ravimisest ka saime.kuna on soov ka teine saada sii pole naine jälle veel jäänud.sünnitusest möödas 9 kuud.kas ...\nPimesi ravi tõesti teha ei soovita. Mina soovitaks esmalt ikka umbes pool aastat rahulikult seksiga tegeleda ja kui siis ei õnnestu, saate teha analüüsid ja otsustada lisaravi vajaduse üle.


Uuring: õpetaja vajab koolijuhi toetust ja tagasisidet : Koolielu\nUuring: õpetaja vajab koolijuhi toetust ja tagasisidet\nEesti õpetaja on autonoomne, kuid uuenduste sisseviimisel vajab ka tema senisest enam kolleegide ja koolijuhi toetust ning tagasisidet, selgub sel nädalal avalikustatud õpetamise ja õppimise uuringu TALIS 2018 teise osa „Õpetajad ja koolijuhid väärtustatud professionaalidena“ tulemustest.\n„Meie professionaalsed õpetajad on need, kes suudavad ka praegustes äärmiselt tavatutes oludes pakkuda kvaliteetset õpet ning panustada parimate lahenduste leidmisesse,“ kommenteeris Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler Mart Laidmets. „Lisaks asjatundlikule õpetajaskonnale vajame ka professionaalseid selge visiooniga koolijuhte, kes on järjepidevad haridusuuenduste eestvedajad ning oma meeskonna arengu toetajad. TALISe uuring on olnud väga oluliseks suunanäitajaks Eesti hariduspoliitika kujundamisel.“\n83% koolijuhtidest (OECD keskmine 42%) kinnitab, et Eesti õpetajal on võrreldes OECD kolleegidega vabadust kujundada kursuste sisu ning valida õppematerjale. Nad saavad ka enam kaasa rääkida kooli visiooni ja eesmärkide seadmisel, 84% õpetajatest kinnitab koolijuhtide sõnu.\nUuenduste sisseviimine nõuab kolleegide tuge ja koolijuhi suuniseid. Positiivse märgina ütleb 84% meie õpetajatest, et nende koolis on koostöökultuur, mis pakub vastastikust toetust. Toetava koostöökultuuri kujunemisel on väga oluline roll koolijuhil.\nProfessionaalset koostööd tegevad õpetajad kasutavad enam efektiivseid õpetamispraktikaid. Professionaalne koostöö pole aga kuigi sage praktika ei Eestis ega ka teistes OECD riikides. Eesti õpetajatest osales koostöises professionaalses õppimises vähemalt korra kuus vaid 19% õpetajatest. Võrreldes 2013. aastaga on suuresti samaks jäänud koolijuhtide hulk, kes õpetajate professionaalse koostööd toetavad. Ainult 45% koolijuhtidest (OECD keskmine 59%) on uuringule eelnenud aastal võtnud ette tegevusi, mis toetavad õpetajatevahelist koostööd uute õpetamispraktikate arendamisel.\nÕpetamise kvaliteedi parandamisel on väga oluline anda õpetajatele regulaarset tagasisidet. Koolijuhid väidavad pea üksmeeleselt, et nende koolides hinnatakse õpetajaid. Ka enamik Eesti õpetajaid (94%) märgib, et on oma tööle tagasisidet saanud, kuid ainult 72% neist leiab, et sellel on õpetamispraktikatele positiivne mõju. Professionaalsuse kontekstis on oluline teada, et hindamistulemusi kasutatakse nii koolitusplaani koostamisel kui ka mentori määramisel. Järjest enam kasutatakse seda ka palga ja tulemustasu määramise alusena.\nEesti õpetaja stressitase on üsna sarnane OECD keskmisele - 18% on kogenud oma töös palju stressi. Peamiselt põhjustab seda vastutus õpilaste tulemuste eest, õppe kohandamine erivajadustega õpilastele ja administratiivsed ülesanded. Uuring näitab, et oma töös rohkem stressi tunnetavad õpetajad soovivad suurema tõenäosusega ka järgmise viie aasta jooksul ametist lahkuda. 40% Eesti õpetajatest soovib sealjuures koolis töötada veel kuni viis aastat (OECD keskmine 25%).\nEesti õpetaja töökoormus on nende endi hinnangul suur. Täiskoormusega õpetajad töötavad keskmiselt 40,6 tundi nädalas, mis ületab lubatud nädalakoormust (35 tundi). Palgaga on rahul 39% õpetajatest ja 44% koolijuhtidest.\nVaatamata suurele koormusele ja kõrgemale palgaootusele on õpetajate enamus (80%) seisukohal, et ameti plussid kaaluvad selgelt üles miinused. Erialavalikut kahetseb neist ainult 6% (OECD keskmine 9%). Ka koolijuhid on sarnasel seisukohal,ainult ligikaudu 2% vastanutest kahetses oma erialavalikut (OECD keskmine 7%).http://www.oecd.org/education/talis/talis-2018-results-volume-i-1d0bc92a-en.htm\nÕpetaja ameti staatus ühiskonnas ja rahulolu oma tööga mõjutab oluliselt uute õpetajate värbamist ning juba töötavate õpetajate soovi ametis jätkata. 2019. a augustis avaldatud uuringu esimese osas toodi välja, et Eesti on üks nendest riikidest, kus õpetajaameti tunnetatud väärtustatus ühiskonnas on õpetajate hinnangul viimase viie aastaga oluliselt paranenud (2013. a 13,7% ja 2018. a 26,4%). Oluliselt kõrgem oli see näitaja just viimase viie aasta jooksu ametisse astunud õpetajate hulgas (39%).\nTALIS (The Teaching and Learning International Survey) on OECD poolt läbiviidav rahvusvaheline õpetamise ja õppimise uuring, millega kogutakse andmeid õpetajate, õpetamise, õppekeskkonna ning õpetajate töötingimuste kohta erinevates riikides üle maailma.\nEestist vastas uuringuküsimustele 3004 7. – 9. klassi õpetajat ja 195 koolijuhti.\nUuringu olulisust rahvusvahelises võrdluses näitab ka järjest suurenev osalevate riikide arv. Esimene TALIS viidi läbi 2008. aastal ning kaasatud oli 24 riiki, viis aastat hiljem kasvas riikide arv 34-ni. Kolmandast uuringust võttis osa 48 riiki või majanduspiirkonda. Eesti on osalenud kõigil kolmel korral.\nPõhiuuringu esimese osa rahvusvahelised ja riiklikud tulemused avaldati möödunud aastal.\nRiikliku raporti teine osa avaldatakse 2020. a aprillis ning seda tutvustatakse 27. aprillil toimuval veebiseminaril.


Saturni suurim torm\nKui teil on tähelepanuväärne vaade, siis vaadake Saturni tormid. Erinevalt teistest süsteemi planeetidest koguneb rõngaste omanik rohkelt energiavaru juba mitu sajandit maa peale ja vabastab selle seejärel keerise ja kaootilise tormina.\nTeadlased ei leia ikka veel planeedi käitumise täpset selgitust. Samas moodustavad igal aastal Saturni massiivsed tormid (üks kord 30 Maa aasta). Neid nimetatakse suurteks valgeteks kohtadeks.\nFotol näidatud suur valge täpp (suur põhjavorm) oli suurim ja võimsam Cassini missioon. Torm algas 2010. aasta lõpus ja kestis mitu kuud. Aga siis veel kolm aastat mõjutasid pilved, temperatuur ja atmosfääri koostis.\nCassini võttis pildi 25. veebruaril 2011, umbes 12 nädalat pärast sündmuse algust. Siin on vägivaldne tegevus. Tundub, et kaks tormi sõidavad välja. Tegelikult on moodustumine möödunud kogu planeedist ja püüdnud endaga kaasa. Mõned pilved lõuna- ja läänepoolsetel külgedel on sinise värvusega, sest nad puutuvad kokku teiste atmosfääri vooludega. Tormiveski pea on valge ja kollane ning juhib läände. Üllataval kombel oli Cassini tormi ajal õnnelik Saturni ümber. See võimaldas uurida hiiglaslike ilmastikutingimuste ja kliimatingimusi. Hiljuti märkis seade, et tormi jõud võib häirida planeedi ekvaatori atmosfääri mitme kümne tuhande kilomeetri kaugusel.\nPilt ühendab punase, rohelise ja sinise filtreeritud pildid Cassini lainurkkaamerast. Saadud 2.2. Kaugusel. miljon kilomeetri kaugusel planeedist. Skaala suurendamine - 129 km piksli kohta.\nSulge Saturni lennud näitavad planeedi ja selle rõngaste saladusi\nTitanil avastati hiiglaslik jääpilv\nCassini jälgib pööripäeva\nCassini sond tegi kvaliteetseid pilte Rei'st\nKecki observatooriumi kõige eredamad fotod: algus\nViimased ettevalmistused enne Cassini lõplikku sukeldumist\nCassini komposiitpilt: hüvasti Saturniga\nCassini esimene ajalooline suhe Saturni rõngaste vahel\n“Cassini” mõõdab Titani temperatuuri\nSaturn siseneb uude õppeajani\nMimas Saturni põhjapooluse kohta


7. juuli 2018 - Seidla laat - Eesti Mündifoorum\n7. juuli 2018 - Seidla laat\nPostitus Postitas muhfff » 01 Juul 2018, 22:05\nLaupäeval, 07.juulil 2018. Seidlas\nAntiigi-ja vanavaralaat Kila-Kola Seidla mõisa pargis Järvamaal\nSuvine kohtumispaik vanavara huvilistele juba 20. aastat!\nKauplemine läheb lahti 06:00 ja lõpeb orienteeruvalt 15:00\nKaupleja pilet: 25€, külastaja: 2€ ("allameetrimehed" tasuta)\nhttp://www.tsunftijanes.ee/containers/d ... tion_id/16\nRe: 7. juuli 2018 - Seidla laat\nPostitus Postitas Allan » 07 Juul 2018, 16:31\nUurin jälle, et kas keegi peale ilusa ilma ka midagi ägedat laadalt leidis? Münte oli minu meelest üldse vähe. Jõudsin kohale küll 10neks aga vaevalt, et kõik kell 7 hommikul ära osteti. Nägin ainult ühte münti ise mida oleks võinud vist karpi panna. Kuna nii karbispets veel ei ole siis jätsin ostmata\nPostitus Postitas muhfff » 07 Juul 2018, 17:11\nIse jõudsin nõksa varem, natuke enne üheksat.\nRahvast oli meeltult, aga tuttavaid nägusid oli tunduvalt vähem kui tavaliselt. Võib-olla kadusid rahvamassi sisse ära : )\nEga midagi väga rabavat silma ei hakanud, samas ma ei viitsinud "sarimüüjate" kaupa väga inspekteerida kah. Siiski, ostsin kolm münti, 10 kopikat 1944 (odavalt) ja kaks viikingi 1-kroonist (kui natuke vaeva näha, siis vast madalad MSid).\nPostitus Postitas mvahtra » 07 Juul 2018, 23:20\nJõudsime Andrusega 8 paiku.Rahvast oli siis vähe ja liikumisruumi küllaga.Juhtusin kohe hommikul situatsiooni peale ,kus mingil tundmatul vanavaramüüjal karbitäis EW münte(silma järgi ca.20 -30 tk. põhiliselt vased ja 10-20 sendised) ja üks edasimüüja küsis hinda. Taat küsis 10.- karbi eest,sinna need läksid....\nEga ilusamaid münte keegi ei taha eriti välja panna-peab küsima. Enne soovitakse ikkagi lauapealset sodist lahti saada. Küsisin Narva antiigiäri omanikult ilusaid EW münte,ütles ,et olen juba kolmas sellise asja küsija..EW-d oli küll aga ei midagi rabavat,karbimündist madalat MS oli tavalisemaid nominaale.Üllatas EW vähene hõbedavalik\nTsaari ka seekord vähevõitu. Silma hakkas ühel Lätlasel ilusad vased ,2 santiimi 1939 olid MS65-66 RD kandidaadid, kahjuks luup tuvastas mõlemil hairline-se.Kuna tegemist odavama otsa müntidega ei hakanud saatmisega riskeerima,küsis 20.- tükist.


Lähenev Maamess toob Tartus Tähtvere piirkonda suurema liikluskoormuse - Maamess\nLähenev Maamess toob Tartus Tähtvere piirkonda suurema liikluskoormuse\nTagasi Lisatud: 10/04/2022\nAS Tartu Näitused annab teada, et seoses Maamessiga on lähinädalatel eeskätt Tähtvere linnaosas, kuid ka teistes linnajagudes ja ümbritsevatel maanteedel oodata suurenenud liiklusvoogusid ja võib tekkida ummikuid. Liiklejatel palutakse säilitada rahulikku meelt ning olla tähelepanelik, sest suur osa veostest on suuregabariidilised.\nMaamessi projektijuht Margus Kikkul rääkis, et tänavu on messile oodata ligikaudu 430 ettevõtet ning messil annab tooni rasketehnika nagu traktorid, kombainid, põllutööriistad, metsalangetus- ja väljaveomasinad ning mitmesugused põllumajanduses ja metsanduses kasutatavad seadmed. “Alustame Maamessi ülespanekuga varakult, et liikluskoormust hajutada, kuid paratamatult võib tekkida ummikuid, sest veosed on suured, liikluses aeglasemad ning nende manöövrid vajavad rohkem ruumi,” kirjeldas Kikkul, kuid lisas, et nii messikorraldajad kui G4S liiklusreguleerijad on vilunud ning annavad endast parima sujuva liiklusvoo tagamiseks.\nTihedama liiklusega tuleb lähinädalatel arvestada eelkõige Fr. R. Kreutzwaldi, F. Tuglase, Betooni ning Tähtvere tänavatel. Tallinna suunal liikujatel palutakse võimalusel kasutada Fr. R. Kreutzwaldi tänava asemel Tallinn-Tartu-Võru-Luhamaa maanteed.\nRahvusvaheline maaelule ja maamajandusele pühendatud Maamess avatakse külastajatele neljapäeval, 21. aprillil kell 10 ning kestab laupäeva, 23. aprilli kella 16ni. Külastajad saavad sõidukid jätta tasuta parklatesse, mis asuvad Gardesti, Rohelise Pargi, Tartu laululava ja Vaksali tänava pikenduse juures. Liiklejatel palutakse tähelepanelikult jälgida ajutisi liiklusmärke ja täita reguleerijate korraldusi. Võimalusel palutakse messile saabumiseks kasutada ühistransporti või Tartu rattaringlust.


Ragn-Sells tutvustas Narva-Jõesuus põlevkivituha väärindamise projekti\n29. juunil kohtuvad Ragn-Sells AS-i esindajad Narva-Jõesuu kohaliku omavalitsuse, ettevõtjate ja elanikega Sinimäe koolihoones, et tutvustada innovaatilisel põlevkivituha väärindamisprotsessil põhineva tehaseprojekti ideed,mis aitab tulevikus oluliselt vähendada põlevkivituha keskkonnamõju. Ettevõte plaanib peatselt esitada taotluse kohaliku omavalitsuse eriplaneeringu algatamiseks.\nViis aastat tagasi käivitatud põlevkivituhkade väärindamise uurimisprojekti jaoks lõi Ragn-Sells AS Eestis tütarettevõtte RS-OSA Service OÜ. Tänaseks on ettevõtte juhtimisel loodud teaduslik töörühm, milles osalevad alus- ja rakendusuuringute läbiviimisel ka Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli teadlased. Hiljuti liitus uuringute kaasrahastajana Sihtasutus Archimedes ning tegusaks koostööpartneriks on ka Eesti Energia.\nRagn-Sells AS-i juhatuse esimehe Rain Vääna märkis, et projekti puhul on tegemist ühe suuremahulisema ringmajandusprojektiga terves Baltikumis ja Põhjamaades lihtsalt jäätmena ladustatud tuhas peituvate materjalide taaskasutamise võimaldamine on mitte ainult äärmiselt keskkonnasõbralik ettevõtmine, vaid parendab kogu kohalikku elukeskkonda. Täna soovime tutvustada nii projekti kui ka kuulata kohalike inimeste sellega seonduvaid mõtteid ja ideid. Soovime, et pikaajalise projekti vältel oleksid kõik osapooled hästi informeeritud, kaasatud ning võimalikud kitsaskohad varakult luubi alla võetud,“ lisas Vääna.\nPõlevkivielektritööstusest pärit tuhkade ringlusse võtmise lahendus keskendub tuhkade koostisele ja võimalustele tuhkades leiduvaid keemilisi komponente taaskasutada erinevates materjalitööstustes. Sellised jääkide kasutamise tehnoloogiad aitaksid ühelt poolt vähendada koormust Ida-Virumaa keskkonnale ja teisalt vajadust kaevandada täiendavaid loodusressursse nii Euroopas kui maailmas tervikuna. Tehnoloogia arendustööde eesmärgiks on  süsinikneutraalse protsessi abil üle  1 miljoni tonni põlevkivituhajäätmete väärindamine aastas.\nEelmine postitusTALTECH professor Andres Trikkel selgitab: mis on põlevkivituhast saadav kaltsiumkarbonaat Järgmine postitusPressiteade: Tuhamägedel tehti proovipuurimised tuhkade kasutusuvõimaluste uurimiseks


Röövitud võit surus Saaremaa võrkpalliklubi vastu seina - Sport - Saarte Hääl\nRöövitud võit surus Saaremaa võrkpalliklubi vastu seina\n23. märts 2019, 0:21\nSAAREMAA MEHED võidetud punkti üle rõõmustamas.\nNeljapäeval pea kolm tundi kestnud Eesti meeste võrkpallimeistrivõistluste poolfinaalis oli Saaremaa Võrkpalliklubi kodus Pärnu Võrkpalliklubi vastu viiendas geimis juba võidu vormistanud, kui kohtunike vale otsus andis punkti külalistele, kes veidi hiljem vormistasid 3 : 2 võidu.\nKuressaare spordihoones mängitud kohtumise viiendas geimis lõi austraallane Sam Boehm Saaremaa eduseisul 18 : 17 kindla serviässa, mis oleks tähendanud võõrustajate võitu, kuid kohtunikud lugesid palli auti ja külalised said lõpuks numbritega 22 : 20 oma ning asusid kolme võiduni mängitavat seeriat 2 : 0 juhtima. Nördinud olid nii mängijad kui ka publik.\nSaaremaa meeskonna mänedžer Hannes Sepp ütles, et uurib võimalusi protesti esitamiseks, kuid suure tõenäosusega ei anna siin midagi teha. “Kahju, on suur vahe, kas seerias on seis 1 : 1 või 0 : 2,” lausus ta.\nAtu tõi 46 punkti\nPeatreener Urmas Tali tunnistas, et tal ei tule esimese hooga ette, et oleks varem nii pika mängu mänginud. “Tuleb mõelda, kus midagi valesti tegime,” märkis ta. “Me ei suutnud õigetel hetkedel asju enda kasuks lahendada, tiksusime Pärnuga kaasa ja ei olnud selline mäng, mida kodus tuleks teha. Eks igalt poolt jäi vajaka. Kui ise palle ära ei löö, pannakse sulle ära.”\nKuressaare spordihoones mängitud kohtumises võitis Pärnu esimese ja kolmanda geimi 26 : 24 ja 25 : 23, Saaremaa teise ja neljanda 25 : 22 ja 37 : 35. Pärnule tõi brasiillane Chizoba Neves Atu koguni 46 punkti. “Atu on mees, kes võistkonnas kannab,” tõdes Urmas Tali, lisades, et ta on heas hoos ja mehed ei saanud talle blokki ette.\nKui Urmas Tali alustas traditsioonilise koosseisuga, siis teises geimis tõi ta sidemängija Artis Caicsi ja diagonaalründaja Siim Põlluääre asemel sisse Lukasz Makowski ja Sam Boehmi. “Kui mäng vedama ei hakanud, siis tuli midagi teha,” põhjendas peatreener tehtud sammu. “Plaan ei toiminud ja pidi midagi muutma. Proovisime läbi kõigi meeste mängida, kuid eriti edukad ei olnud. Tegime valesid otsuseid, ühes punktis olid asjad kinni, sest kui ise ära ei löö, pole kedagi süüdistada.”\nSam Boehmi vastu väljavahetatud kapten Siim Põlluääre tuju oli pärast kaotust kehv. “Mängu ju oli, aga kahju,” tõdes ta, lisades, et oma mäng kuidagi ei klapi. “Pärnu võitis, sest meie rünnak oli hästi läbinähtav, kogu aeg oli kahene ees ja nad loevad meie mängu päris hästi. Midagi ei ole veel läinud, keeruline on, aga võitleme edasi.”\nSaaremaa edukamad olid Eddie Rivera 27, Samuel Boehm 20 ja Mihkel Tanila 13 punktiga. Kuna Pärnu võitis laupäeval kodus 3 : 1, siis nüüd lahutab neid finaalist vaid üks võit, mis võidakse vormistada juba pühapäeval Kuressaares.\n“Peame järgmise kodumängu kindlasti võitma, et seeria edasi läheks. Praegu on keeruline öelda, et see seeria veel muutuda võiks. Igal juhul proovime, mis siin ikka,” ütles Urmas Tali.\nTeises poolfinaalis on seis Tartu Bigbanki ja Rakvere VK vahel viigis 1 : 1.\nJudokas Sander Brõsov maadles end Taanis pronksile Loe artiklit


Võistlusmatk Väle Jänes 2019\nAutor: Mareli Nielson\nTäna, 1. mail alustab järjekorras teine Noorte Kotkaste ja Kodutütarde matkaväljakutse Virtuaalmatkamine, mis kestab 30. septembrini.\nVirtuaalmatkamise eesmärk on edendada aktiivset eluviisi ning suurendada matkamise\npopulaarsust. Lisaks annab see perekondadele põhjust noorkotkast või kodutütrest lapsega matkarajale minna ning veeta ühiselt aega.\nVäljakutse toimub 1. maist 30. septembrini, kus osalevad noorkotkad, kodutütred, noortejuhid ja noorteinstruktorid. Kilomeetreid arvestatakse matkates nii Eestis kui ka kodumaa piiridest väljaspool. Matkamiseks võib kasutada matka- ja terviseradasid või muid võimalikke matkamise kohti. Samuti sobivad selle väljakutse raames kõik Kaitseliidu malevate või noorteorganisatsioonide korraldatud matkad, retked või muud võistlused, kus osalejad peavad läbima vahemaid kasutades füüsilist jõudu.\nOma tulemuse arvestamiseks tuleb matkates sisse lülitada liikumist mõõtev mobiilirakendus ning peale matka oma kilomeetrid Virtuaalmatka registreerimiskeskkonnas talletada koos kuvatõmmisega läbitud rajast. Lisaks tuleb valida matkamise liik.\nTulemuste arvestamisel jagunevad matkad kolme kategooriasse: jalgsi-, jalgratta- ja muuliigilised matkad. Viimaste alla kuuluvad näiteks kanuu-, paadi- ja tõukerattamatkad. Kõik osalejad, kes on väljakutse lõpuks läbinud vähemalt 50 km ja registreerinud vähemalt 10 matka, saavad korraldajatelt Virtuaalmatka diplomi. Osalejad, kes koguvad jalgsi vähemalt 250 km, saavad preemiaks noorteorganisatsiooni logoga meene. Eraldi auhinnatakse kolme eri matkakategooria kolme tublimat noorkotkast, kodutütart, noortejuhti ja noorteinstruktorit. Samuti selgitatakse välja kõige aktiivsem maakond, kes ühe maleva ja ringkonna liikmete tulemuste summana on kogunud kõige enam matkakilomeetreid.\nRohkem infot reeglite kohta leiad SIIT.\nEelmisel aastal osales Virtuaalmatkamise väljakutses 424 osalejat ning kokku läbiti üle 30 000 kilomeetri.


Silver puhkab, aga mina?\nJälle on käes aeg mil Silver oma päevatööst puhkab ja nagu alati, proovin mina ka sellest nädalast oma "kasu" lõigata. Ma naudin täiega seda, et saan aeg-ajalt Miaga seonduvaid igapäevatoimetusi kas täiesti Silveri peale veeretada, või vähemalt osalise koormusega ise vastutav olla. Näiteks eile käisid Mia ja Silver kahekesi mänguväljakul. Täna sain mina üksi poes käia, Silver jalutas Mia magama.\nAga eile juhtus ka nii, et Mia oli just ärganud ja me tulime tuppa. Mina hakkasin süüa tegema ja Silver ütles ettevaatlikult, et kallis, ma lähen magan natukene. No ma olen ju normaalne inimene ja saan aru, et iga inimene võib magada siis kui ise tahab. Ma ei saa seda ju keelata. Aga ma pean aus olema. Kui ma saaksin, siis ma keelaksin. Mina ju tahaksin ka magada. Aga mõlemad me magada ei saa ja koos üleval olla tundub mulle ausam kui see, et üks kahest magab. Ja no siis ma katsusin teda ikka ümber rääkida. Pakkusin välja, et teeme hoopis kohvi või et läheme tagasi õue. Aga magama ta läks.\nPärast leppisime kokku, et teeme uinakuid ülepäeviti. Aga saad aru, mul ei ole täna und kuigi oleks minu päev magada. Täiesti ebaõiglane.\nVist ainukene asi mida ma tööl käimise juures igatsen on need pikad hommikud puhkuse ajal. Need hommikud kui ärkasin samal ajal nagu korralik kontorirott ikka aga ilma äratuskellata. Ja silmi avades avastasin, et võin voodis veel täpselt nii kaua vedeleda kui endale pähe tuleb. Või no sellised olid puhkuse hommikud siis kui Mia veel unistus oli. Silveri puhkuse hommikud ei meenuta mitte kuidagi minu eelnevalt kirjeldatud hommikuid. Aga tema hommikud on ka head. Täis kallistusi, musisid, pudruplekke ja armastust.\nÜhesõnaga, ma katsun end nüüd kokku võtta ja lasta oma mehel ka veidike puhkuse ajal puhata. Aga ainult veidike, sest tema puhkus on ju natukene nagu ka minu puhkus.\nLabels: Beebiga kodus Budapest Lapsepõlv Mia Helene Mõtted Suhted Vabaaeg


Kommentaarid: Töövaidluskomisjon kiitis noore meesõpetaja vallandamise heaks\nTöövaidluskomisjon kiitis noore meesõpetaja vallandamise heaks (40)\nEttevõtja Järvamaalt 15. august 2016 00:38\nÕige! Ma nõuan juba tööle võtmisel, et töötaja ei kuuluks ametiühingusse, ei kritiseeriks oma leivaisa ei avalikult ega salaja. Kõik kirjad tuuakse mulle retsenseerida. Kergemate eksimuste korral lasen kätekõverdusi teha ja tööeeskirjasid kollektiivile valjusti ette lugeda. Töölised ütlevad, et neile meeldib. Tubli see sotsist direktor. Nii saab kord majja.\nLeie Põhikool 14. august 2016 20:30\nTöötasin koolis päris mitu aastat. Selle aja jooksul suutis joodikust diktaator Tiit Kurvits ühel või teisel ettekäändel vallandada või sundida lahkuma kõik võimekad pedagoogid, kes ei laulnud talle sobilikku laulu või ei pugenud. Nüüd on sama tüüp Viljandis taas kooli direktoriks (ÕL on aastate vältel esilehel kajastanud kahte juhtumit seoses temapoolse õpilaste peksmisega).\nVõõras artikke 14. august 2016 12:45\nKui toimetus muutis artikli sisu - kas või pealkirja, siis pole see enam autori artikkel. Siis on autoriks Toimetus või Ajakirjanik. Mees ju kirjutas, et toimetus muutis pealkirja ära. Selle järgi peaks direktor ajalehe vallandama, aga mitte kooli töötajat. Autorikaitse seaduse järgi on mehe artikkel see, mille ta saatis lehele... kui selles tehti muudatusi, siis on tema õigusi rikutud....\nSee töövaidlus ongi saamatute,laiskade ja petiste lohutus 13. august 2016 23:32\nSee pole ju õige inimene kes töövaidlusesse läheb. Kui oled tegija siis mine ja tööta mujal kui nii hea oled, leia uus koht ja ära virise kogu aeg. Kui oled saamatu ja sind keegi tööle ei taha, siis töövaidluses ongi su koht. Hea, et tehti vähemalt seekord õiglane otsus.\nTule 14. august 2016 11:50\nminu juurde tööle, jätan palga maksmata ja mine siis järgmisse kohta, kus jälle jääd palgast ilma, oled siis kõva mees, kui töövaidlusse ei pöördu :).\nHaritud inimene tallati mutta. 13. august 2016 19:16\nEesti riigi kõige hullem vaenlus.\ntohmu 13. august 2016 13:00\nSellised ametnikud sellest töövaidluskomisjonist tuleks päevapealt vallandada. Nende asi ei ole hinnata artikli sisu ja määratleda millised on ühiskonnas üldtunnustatud väärtused. Nende ülesanne on tagada, et vallandamine oleks toimunud vastavalt seadustele. Ja kui vallandati oma arvamuse avaldamise tõttu, siis ei saa siin mingist seaduslikkusest juttugi olla.\nJuba põhiseaduse § 45 ütleb igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil.\nIlus asi tegelikult. 13. august 2016 13:29\nTVK saab kohtus sellise otsuse peale hullult sugeda. Pole tellitud ekspertiisi, kas artikkel on sobimatu või mitte. Omaalgatuslikult on võetud vastu otsus, mille argumentide tõendamiseks puudub TVK-l pädevus jms.\nIlus kohtuasi, mulle meeldib.\nigaühel , aga mitte õpetajal,kel puudub isegi 13. august 2016 14:28\nMis on lubatud Jupiterile ei ole lubatud härjale mitte .\nParas! 13. august 2016 12:51\nÕige otsus! Lõuad kinni jupid!\nvalge õpsirsk ja möliseb ka veel 13. august 2016 14:36\nsee ju keelatud tegevus. Maha lasta. Vara võtta!\ndirektor 13. august 2016 11:49\noli hoopis hooletu, kui vormistas selle artikli pärast vallandamise, aga tegelik põhjus oli ju korduvad rikkumised. Tegelikult me ei tea, kuidas vormistati, ajakirjandus otsib ju intrigeerivat põhjust ja valmis selleks ka valetama, nagu tihti pealkirjad.\nloomulikult 13. august 2016 11:15\n....Töövaidluskomisjon ühiskonnas üldtunnustatud väärtustest... üksikisiku arvamus ei tohi erineda partei peavoolu arvamusest. Ja kõige tähtsam on ikka üks väike sitapeast riigiametnik, kellele on antud õigus millegi üle otsustada ja kes siis arvab, et on Jumalast järgmine isik maa peal.\n13. august 2016 21:44\nPedagoogi väärtused ei tohi kahjustada laste huve.\nmillal siis avalik poomine tuleb 13. august 2016 10:33\nSee mesterahvast roju kutsus naisi inimesteks olema !!!!\nMilline alatus tema poolt.\nNõukogude õpetajal ei tohtinud olla oma arvamust ega oma mõistust,nüüd siis ka Estonie osariigis on need igandid keelatud ???\nalf 13. august 2016 10:17\nTöövaidluskomisjoni sisutühjad üllitised ei ole uudis ja on aja raiskamine. Õigem on kohtu poole pöördumine , kuid Paide kohtunikud tuntud selle poolest , et tavakodanike õigusi ei taheta kaitsta ja õiglusest on asi kaugel.\nJoosep LAipsoo on natukle ebatavaline kodanik,tema 13. august 2016 10:34\nsai Paidest õigust ja honorarigi tapmise eest.\n/ 13. august 2016 12:03\nasi oligi selles ,et tavakodanik ehk kannatanu ei saanud Paides kohtus õigust ja otsus oli õiglusest kaugel. Laipsoo oli aga kurjategija , mitte tavakodanik.\nalarite,irvide,sidide ja teiste õigete jaoks tavaline ja KENA tegija 13. august 2016 15:08\nainult mittesallivad ja mittetolerantsed putinoidid peavad teda tapjaks\nAga eestlaste tapmine ep ole mitte kuritegu,seda ei saa unustada\n/ 14. august 2016 19:11\nseeb 13. august 2016 10:10\nPraegu näeme ilmekalt, kuidas kehtib vanasõna "ülemaks, kui hõbevara, kallimaks, kui kullakoormad, tuleb tutvus tunnistada".\nEkre katus oli partei liikmele juba garanteeritud. Sellega liitus ka muidu üsna tasakaalukat joont ajav SAPTK ehmatavalt demagoogilis-võitluslikult. Kõige suurem üllatus oli aga see, et vana klassiõde Siret ei pidanud paljuks TTV-d ja lausa koorbergi ennast urust välja ajada!\nEks sõnavabaduse eest tulegi seista. 13. august 2016 17:42\nAga mis puutub siia tutvus?\nSinu vanasõna parafraas on aga vägagi kehtiv, tubli.\nseeb 13. august 2016 18:19\nVaadake, kuidas asja algul serveeriti: vaest süütukest represseeritakse arvamusavalduse pärast! Praegu juba mööndakse - "Tõele au andes oli noore pedagoogi hingel paar varasematki direktori fikseeritud möödalasku suhtlemisel õpilastega". Kõik me oleme tuttavad matemaatilise tõdemusega, et summa ei olene liidetavate järjekorrast. Kasutagem oma mõistust ja saagem aru, et anum sai lihtsalt täis, ja et just selle artikliga, oli lihtsalt juhus...\nTutvus aga puutub siia seevõrd, kuivõrd tavaline, mitteparteiline inimene poleks iialgi isegi lehte artiklit avaldama pääsenud, rääkimata sellest, et tema artiklit kommenteerivad ja kommentaare hindavad parteikontori profid; džotile viskuvad "valgete jõudude" esindajad isegi pahas TTV-s!\n// 15. august 2016 00:41\nseeb ehk direktor?\nJUSS 13. august 2016 10:06\n30-ndate lõppu, Päts vaikivat ajastut nimetati "juhitud demokraatiaks".Aga NSV Liidu bürokraatlikku ja tsenseeritud režiimi nimetati jällegi "demokraatlikuks tsenralismiks". Kuid demokraatia termin oli sees igal juhul.\nSuukorvistamine 13. august 2016 10:03\nSee on juba varasemast ajast juuri ajanud nähtus. Ise kogesin ma seda eelmise kümnendil. Töötasin ametnikuna, Kuid sulg on mul ajakirjanduses liikunud juba oma veerand sajandit. Olen ligi tuhatkonna artikli autor. Aga meie uuele ülemusele mõned minu seisukohad ei meeldinud. Eriti need kriitilised, elu meie kitsaskohti käsitlevad. Tööl nimetas ta mind omavahel korduvalt "tuntud riigivaenlaseks" ja tuli välja nõudega, et pean kõik oma artiklite visandid temale tutvumiseks esitama. Ning kui ma seda nõuet mõnikord eirasin, oli pahandust palju. Kuid kuna mulle suukorv ei meldinud, siis hakkasin oma lugusid avaldama erinevates lehtedes erinevate pseudonüümide all. Aga et minu stiil oli omanäoline ning äratuntav, siis pidin sageli varjunimesd vahetama. Kuid lõpuks kangutas ülemus mu ikkagi lahti. tõsi küll, teistsuguste põhjendustega.\npontius 13. august 2016 09:25\nkohe näha, müüdavus ja ringkaitse !\nsüsimust iroonia 13. august 2016 08:52\nEestis kehtib vist frigiidsete vanamuttide diktatuur.\n13. august 2016 21:52\nSeda mine ütle oma emale näkku. Naistel ei ole selles riigis küll mingit sõnaõigust, ega muidu noored haritud naised siit põgeneks. Iga mehe kohta lahkub Eestist 3-4 lapsesaamisvõimelises eas naist, potentsiaalset sünnitajat, kui te ikka veel aru ei saa, mida tähendab naiste sunnitud lahkumine riigist, siis see tähendab sündimata lapsi. Vanad naised on hoopis marginaaliseeritud süvavaesusse. Tahad veel naiste võimust rääkida?\nElron aitab rohkem kui see riik.\n! 15. august 2016 15:59\nPigem otsivad need naised eksootikat. Me oleme ju nii tagurlikud, tõmmusid pagulasi tuuakse niivõrd vähe ja needki enamasti pereinimesed, Suur defitsiit. Ja kui Muhamed ei tule mäe juurde, siis läheb mägi ise Muhamedi juurde.\naga kui pedagoog oleks öelnud 13. august 2016 08:50\net otsigu Eesti naine omale välismaalt mees, kas see oleks olnud parem v. eetilisem nt. rahvusriigi seisukohalt. Mis on siis lubatud? Paljud pedagoogid kirjutavad artikleid.\n13. august 2016 08:37\nno jah. ütleme nii, et õpetajal peab sallivust rohkem olema, kui teistel inimestel.\nja teatud tõekspidamistega inimene,ei sobi õpetajaks.\nnii nagu me ei saaks lubada, et koolis töötaks õpetaja, kes pooldaks tapmist või väigstamist või nõukogude võimu vms. sul võib olla oma arvamus ja sa võid seda avaldada. aga kui sa oled õpetaja, siis sul peab olema salliv maailmavaade. ja kogu lugu.\nlepi sellega. leia töö, kus sinu vaated ei mürgita noort põlvkonda. ja ongi kõik.\nvastus 13. august 2016 09:58\nartiklis polnud juttugi vägistamisest ja tapmisest.Kes hakkab varsti meile pensioni maksma,kui noori pole?\n13. august 2016 10:35\nma tõin näite, millised vaated võivad veel inimesel olla, mille pärast ta ei sobi õpetajaks.\nmulle jäi kusagilt artiklist mulje, et ta käskis õpikust mingeid lehti kokku liimida vms.\nprimitiivsele 13. august 2016 11:46\ntulevikus teevad kogu töö ära masinad, kes siis pensioni maksma hakkavad ja kes neid kaupu ostavad, kui enamus töötud? Järeldus, siis tuleb raha jagada kuidagi teisiti, ka pensioneid.\nEriarvamus "mürgitab noort põlvkonda"?! 13. august 2016 17:40\nNo MÜRGITAB ikka see, kui midagi öelda ei tohi!\nJa kuritegu on, kui noori EI ÕPETATA VÄITLEMA, mis on üks vajalik ja edasiviiv oskus KULPI LÖÖMISE ja "just nii" hüüdmise asemel.\n// 15. august 2016 00:28\nNii algabki tasalülitamine. Miks ühed mõtted ja ideed sobivad kooli ja teised ei sobi? Kes koostab nimekirja õpetaja ideoloogilisest palgest? Direktor? Luua eriosakond HTM või Kaitsepolitsei juurde? Ehk seada juba ülikoolis sisse jälgimistoimikud? Ehk on põhjused juba sügavamal!? Tuleb isiklikud kaardid sisse seada?\neit 13. august 2016 08:26\noma peaga käskis mul isa mõelda üle 65 aasta tagasi , kui aina nõu küsisin . ja nii ma mõtlengi . mis nüüd õpetajale öelda . kasvatasin üles neli poega , nüüd lapselapsed juba täiskasvanud . me tõesti mõtleme kõik oma peaga . õpetaja polegi midagi valesti teinud , vaid need seksikad naisolevused , kes kedagi ei armasta ja lapsi ei taha . mäletan , et vene ajal olid vanatüdrukud kõige targemad lastekasvatuse alal . teooria on kõva tarkus . ärge võidelge tuuleveskitega ega raisake oma noorust naisteklubide peale . tühi töö . ahtratel naistel on alati mingi oma tähtis eluprojekt . äkki toetate vale parteid . kohtus käimine on lolli mängimine . meie rahva ainus sõltumatuse ilming on see , et meist ei sõltu mitte midagi .\nkuni 36 13. august 2016 08:52\nsaaks olla edukalt ka lastetu, miks mitte, kui tervis on korras. Lapsel peab olema tugev perekond, muidu vöiks saada ju lapsi vaid katseklaasist, mis seal veel mehest kui elukaaslasest rääkida. Kas pedagoog seda tohiks öelda? Jne.\n13. august 2016 09:12\nlabane eit oled sa,08:26


Korralda iseseisvat elu - tähendab, et tõestada end maksimaalselt. See kehtib eriti interjööri. Bachelor korter tüdrukud - on võimalus realiseerida oma wildest unistused, luua oma stiili, samuti kasvada ja valmistuda elu koos. Me otsustasime, et teada saada, kuidas kõige paremini korraldada korteri ühe tüdruku, ja et seal on kindlasti.\n1. lõunasöök koha\nKas sa elad koos perega või ise, tegid õigesti söögituba - on esimene samm, et "täiskasvanuks". Seal ees TV või magamistoas, muidugi, väga ahvatlev, ja kui sa elad üksi, see on väga lihtne endale, aga kui sul on ilus söögituba, siis kohe tahavad parandada, ja muudes valdkondades oma elu. Lisaks juuresolekul söögituba saab vabaneda halbadest harjumustest, mis teeb endast, kui oma maja kunagi on keegi teine.\nPuhas ja väike söögilaud ere laudlina, lilled pottides või terraariumid, mugavad toolid ja palju valgust - see on see, mis aitab luua mugavust oma köök, ja ta ei taha tagasi sageli einestada aega ja õigesti, samuti koostada ja vastu online.\n2. tervendamine väike ruum\nIseseisev elu võib olla ideaalne valik, eriti kui teie korter ei erine väga valdkonnas. Üksi, õpite harjuda ruumipuudus, kuid väike tuba on palju lihtsam teha hubane. Hoolimata suurusest oma kodus, ei ole põhjust eitada ise ruumi, arvestades, et on olemas palju nippe, mis aitavad visuaalselt suurendada ruumi pindala või vastupidi, et täita vabu kohti. Lisa loominguline abiga universaalne lahendus salvestamiseks väike ja armas asjad - nagu riiulid seintel. Nii et sa täita tühja ruumi, lisades maht ja kõik lahendada probleem, kus poes selliseid asju nagu raamatud, ajakirjad, vaasid ja küünlad, mis võiks taha näha.\nKüsimused ümberkorraldamisega ruumi saab lahendada abiga valguse ja värvi interjööri. Lisa rohkem heledaid toone või temaatilised pildid, nagu telliskivi või puidust, mis ainult esmapilgul tunduvad olevat seljatas ruumi, kuid tegelikult oluliselt suurendada seda visuaalselt. Kui teie tuppa ei ole aken, teha simulatsiooni loomulikku valgust abiga pildid, raamid või kaasaskantav lambid.\n3. Suur sidemega\nSuur garderoob - üks eeliseid ühe elu. Keegi salvestab oma asjad seal, kus soovite paigutada suur garderoob, kokku pannud teid pikka aega ja keegi ei sekku, kuidas sa korraldada ladustamise neid asju. Sisseehitatud garderoob või kapist ruumi - on lahendus interjööri, mis võib olla teile aastaid, mis on põhjus, miks ta leidis, iseseisvat elu korteris, ärge unustage mõelda, kuidas sa salvestada asju, sest seal on palju võimalusi, kuidas seda teha stiilis, mugav ja kõige tähtsam - kaua.\n4. Elements mugavamad\nElu üksi ja on täis eeliseid, vaid ka täita ja miinuseid. Vahel saab mugav ja mõnikord - üksildane ja nukker. Selle vältimiseks on vaja pöörata tähelepanu mugavalt oma interjööri. Kokkusaamise teemad nagu mugav ja loominguline mööbel, ehted, tekid ja padjad, lilled, küünlad ja raamid fotode ja kunsti, saate luua suurepärane disain, mis soovivad jääda igal ajal.\nSõltumata sellest, kas teil on kodus töötada või mitte, kirjaoskajad interjööri kaasaegne naine eristatakse tööpiirkonna, kus saab teha kõike, mis ei kuulu teie majapidamises või isiklikku elu. Nii on võimalik eristada olulisi valdkondi ja annab neile piisavalt tähelepanu, kaotamata tasakaalu.\nTöökohtade olemasolu võimaldab teil suure entusiasmiga teha tööd, vastata e-kirju, või isegi teha oste internetis. Siin kõik peab olema korraldatud ja minimalistliku - midagi üleliigne ja mittevajalik. Aga lisaks ranguse, töökohal võib olla ka eri õdusust ja jagada tükk oma isikupära.\nTöökoht - see ei ole tingimata kontoris. Tee äri piirkond, mida saab kasutada tabeli ekraanil või hammas, mis mahutab palju kasulikke asju. Kuna sa elad üksi, sa oled tõenäoliselt kohanud midagi, mis tõmbaks sind, kuid asjaolu, et teil on koht teha äri, väga hästi motiveeritud.\nLoomulikult, et sa elad üksi, ei tähenda, et sa kulutad kogu oma vaba aega üksi. See on põhjus, miks teise osa oma bakalaureuse korter - on juuresolekul meelelahutus. Korraldada mini-baar, kasutades jäägid materjalide: väike puidust või metallist riiul, nagu tabelis ideaalne seda lähenemist, kuna see ei võta palju ruumi, kuid lisab oma interjööri tööstuslikult.\nKorralikult paigutatud seadmed ka mängib suurt rolli. Hi-fi või TV on parim hoida kohas, kus kõik saavad koos. Samuti meelelahutust saab kasutada dekoratiivsed elemendid, mis meelitavad tõmbamisega: maalid, skulptuurid, prindib lemmik seeria "Game of Thrones", ebatavaline taimed ja esemed, mis räägivad oma aktiivse elustiili.\n5 viisi, et hoida asjad kena\nVintage, minimalism, antiikesemed: 5 Styles on kaasaegne sisustus


Albatross ja teised hobutegelased: September 2016\nPäeva video - kuidas hobust treilerisse laadida\nKahtlemata kõige parem asi Eestis olemise juures o...\nSellise vahva ja õpetliku video peale sattusin täna. Kui järele mõelda, siis võib-olla nii väga õpetlik ei olegi, sest kõik videos kasutatud meetodid on üsna levinud ja pole kuigi haruldane leida neid päriselus kasutuses olevat\nkirjutas Ingrid kell 10:47 AM 1 kommentaari\nJep, just täpselt nii ongi! Eile 10 aastat tagasi oli see päev, kui kaheaastane Albatross koos sõbraga kaugelt Saaremaalt oma elu esimese treilerisõidu oli sunnitud ette võtma ja mõned tunnid hiljem meie talli õuele veeres. :) Seda me S-ga juba teadsime, et mõlemad saame nüüd esimest korda elus mõneks ajaks päris oma hoolealuse tegeleda, aga hobuseid me muidugi näinud ei olnud ja olime päris põnevil... Teadsime ainult seda, et üks on suur ja teine väike ning selle põhjal me hobused omavahel vist ära jaotasimegi sisuliselt juba enne nende nägemist. Ahjaa, seda teadsime ka, et üks oli rahulik ja teine suht närviline, ei olnud nõus treilerisse minema - aga kumb oli kumb, seda võrdse valimise huvides meile esialgu nõus ütlema ei oldud. :D Siinkohal võite kolm korda arvata, kumbaks Albatross osutus.\nEi hakkagi pikemalt jutustama, igatahes ei osanud ma tol päeval seda tolmust ja värisevat elukat treilerist välja võttes küll ette kujutada, mida tulevik toob, ja et kümme aastat hiljem saan võrdluseks teise pildi kõrvale panna, millel Albatross veel ilusam ja mina veel rõõmsam.\nNiiviisi vaadates polegi nagu suurt midagi vahepeal muutunud. Vastupidise tõestamiseks veel paar võrdlevat pilti:\n2016 - Albatross on suureks kasvanud ja koplikaaslased väiksemaks jäänud\nLoodan, et ta jätkab minu rõõmustamist veel pikka aega ja omakorda püüan talle vastutasuks mõnusa elu tagada - nii hästi, kui vähegi oskan. :)\nkirjutas Ingrid kell 10:38 PM 0 kommentaari\nKahtlemata kõige parem asi Eestis olemise juures on see, et iga kell, kui tuju tuleb, saab oma hobusele külla minna! Olgu, mitte päris iga kell, sest Albatrossi praegune tall on minu kodust 50 km eemal, aga sellegipoolest. Kuigi mul pole hetkekski kahtlust olnud, et K minu äraoleku ajal teda sama hästi hoidis kui oma hobuseid, siis ikka tekib natuke kehva hobuseomaniku tunne, kui... hobune on kuskil, aga mind ennast kunagi mitte.\nJõudsin meile juba esimese nädala jooksul paar "treeningeesmärki" püstitada:\n1) õppida valmispanekuboksis nööride vahel rahulikult seisma. Kuna tuleb välja, et sepavisiitide ajaks ei saa Albatrossi hästi sinna kinni siduda (kunagi alguses oli ta mingit nalja seal teinud ja tundus ohutum teda lihtsalt ise nööri otsas hoida), siis seda saame kindlasti harjutada, et nii sepal kui tallipidajal lihtsam oleks, kui ma ise sepapäeval kohal ei saa olla. Usun, et kui ta seal boksis tihemini käib kui kord kahe kuu jooksul sepa jaoks, siis tunneb ennast vast turvalisemalt, ja kinniseotult on ta tegelikult noorest peale harjunud olema. Need üksikud korrad, mil ma olen temaga tegelemas käinud, siis puhastamise ajal on Albs küll rahulik igatepidi olnud. Kinni ma ei ole teda küll sidunud - see aga rohkem sellepärast, et esialgu seal nööre polnudki ning kõik teised olid harjunud ja õpetanud oma hobused ka lahtiselt paigal seisma ning mõtlesin, et ega Albatross ei saa ju kehvem olla :D, ja ei läinud kergemat teed.\n2) võtta temaga ette väikseid jalutuskäike tallist kaugemale. Kui suvel korra natuke eemale jalutasin, siis ta oli küll väga tsill ja enesekindel, aga kuna siiski nii vähe viimase aasta jooksul tegeletud, siis ma pole päris kindel, kui hästi ta mind kuulama on nõus, kui miski ärevam olukord tekkima peaks. Aga eks vähehaaval edasi minnes saame seda katsetada. Üldiselt on see vaba hingena elamine teda võib-olla nii palju mõjutanud, et... ta päris täpselt enam ei mäleta, mis ja kui palju talle lubatud on, aga seda, et ta märguandeid ignoreeriks või kuidagi vähem kuulaks inimest - seda pole ma küll absoluutselt täheldanud. Lihtsalt peab talle korra meelde tuletama, et mkm, nii me ju ei tee, ja kohe on asi korras jälle. Minu õpetatud märguannetest (niisama tegeledes kui ka näiteks maatöö trennide juures) pole ta mitte ühtegi unustanud, nii et... hobuse mälust ei kustu tõesti mitte miski. :) Nii et peab väga tähelepanelik olema selle suhtes, milliseid mälestusi me neile tekitame!\nSellel suvel Albatrossi kael millegipärast sügeles ja kuna sobivad puud olid ka kohe koplis olemas :D, siis suve lõpuks oli pool lakka läinud. Otsustasin, et nüüd enam putukad ka väga häirivad ei ole, ja võtsin selle laka üleni lühikeseks. Väga ilus tsiviliseeritud poiss tuli sealt alt välja. :)\nSee osa lakast, mida ta ise mahahõõrumisega disainis, on miskipärast otstest päris heledaks ära pleekinud. Ju siis on selle aasta mood. :)\nSiis ma olen vaikselt hakanud veel kaaluma teda ilma raudadeta jätmist. Kes see oskab mulle öelda, kas tal on tegelikult parem tänu rautusele või ei ole sel tema jaoks mingit vahet? Ideaalis muidugi vajaks Albatross veidi tihedamat ümberrautust kui teised hobused, see aga tähendaks iga kord eraldi sepa organiseerimist ainult tema jaoks, mis oleks omakorda tüütu ja keeruline. Siiani on õnnestunud enam-vähem nii, et sepp käib teatud aja tagant ja teeb siis suurema osa hobuseid tallis korraga (väljaarvatud mõnel erandjuhul, kui üksikud rauad kaotatud vms). Tema kapjade varbaosa peaks ideaalis olema alati lühike, et breakover oleks kerge ja ei koormaks kabjaliigest, aga kui piisavalt sageli ei rauta ümber, siis see varvas muidugi kasvab ja raudadega ise ära ka ei kulu. Teisest küljest jälle raud hoiab tema päkka kõrgemana, ilma raudadeta kulutas ta alati selle väga madalaks. Võib-olla nüüd kui treeningus ei käi ja ainult murukoplis elab, siis ei kulutaks? Kuna ma nüüd ise siin olen, siis saaksin jälgida ilusti seda kulumist ja vajadusel sepa käikude vahel pisut raspliga kaasa aidata; kui raud all, siis pole mul endal seal midagi võimalik teha ega muuta. Samas peale sepa käiku on kabjad väga ilusad olnud ja näevad välja sellised nagu minu arvates talle hea on - seega sepp tundub head tööd tegevat.\nÜhesõnaga olen väga kahevahel selle teemaga, eks tuleb mõelda veel selle peale.\nÜhegi hobuse selga pole siiani jõudnud, veidi imelik hakkab juba. :D Aga järgnevad paar nädalat tuletan Napsikuga ratsutamist meelde, kuni S puhkusel on, ja siis vaatab, mis edasi saab ning kelle jaoks ja kui palju mul aega on... tavaliselt neid hobuseid ilmub ka ise kuskilt juurde. :)\nkirjutas Ingrid kell 10:07 AM 0 kommentaari\nNonii, nüüdseks on suvi ja minu seekordne Taani-aasta jällegi peaaegu selja taha jäänud - läinud nädalavahetusel aga käisime viimast korda võistlemas ja sellest on küll üht-teist kirja panna.\nEsiteks oli kaasas juba kõigile blogilugejatele teada-tuntud Holey, kellega me nüüd teist korda skeemi sõitma läksime. Holey oli käitumiselt muidu üpris tsill, aga kahjuks kas minu viimase hetke sadula kohendamise või millegi muu tõttu tekkis tal soojenduse alguses päris korralik girth cramp - üldiselt ta mingi ülimalt tundlik selle koha pealt ei ole, aga vähemalt üks kord on meil varem ka trennis täpselt sama lugu olnud. Tavaolukorras ma ehk tuleks alla ja jalutaks veidi kauem ning laseks seejärel kergelt kordel liikuda, aga kuna ma soojenduseks väga palju aega ei olnud arvestanud, siis tuli veidi kiirem lahenduskäik leida ja lihtsalt edasi sõita. Tõmbas küll omal kõhu pingesse ja selja veidi küüru, aga sõitsin teda lihtsalt vaba ratsmega edasi, mille peale ta galopis mõnede ringide jooksul natuke ikka õhku hüppas, aga õnneks ta mingi tõsine pukitaja pole, nii et julgesin tal neid pingeid seal vabalt välja elada ja mõne aja pärast oligi tal enesetunne jälle hea ja korras - küll aga ei õnnestunud mul seetõttu teda skeemiks piisavalt hästi ette valmistada ja sääre ette saada. Ta viimasel ajal miskipärast naaatuke kipub aeglane sääre peale olema ja muidugi selline suuuuur pingelangus peale taolist olukorda ei muuda hobust reaktiivsemaks, vaid... pigem vastupidi. Teisest küljest tahtsin skeemi minna sõitma siiski rahuliku ja lõdvestunud hobusega, mitte teda uuesti liiga ärevaks ajada, nii et ei olnud ka väga nõudlik.\nKüll aga ei olnud see ilmselt kõrvalt väga välja paista, et ma teda pisut liiga palju ise keset skeemi edasi aitama pidin, sest mu väike 4-aastane staar teenis skeemi eest 74%! Võib-olla oli ka natuke ülehinnatud ;), aga ega ma nüüd ei kurda ka, sest minu arust on Holey iga punkti väärt! Alles ta oli mu väike beebihobune, nüüd aga läheb ja nagu muuseas võtab esimese koha 18 võistleja seas :) Niiniinii uhke olen tema üle!\nKui hobu näeb nii vahva välja hoolimata sellest, et ratsanik sisemise ratsme otsas istub, siis peab ikka hea hobune olema küll! :D\nTeiseks võistlushobuseks oli härra metsik isiklikult! Mina olen küll järjepidevalt keeldunud mõttest selle täkuga kuhugi võistlema minna, sest raskematel päevadel on mul koduski raskusi tema hormoonide kontrolli all hoidmisega, aga kuidagi poolsunniviisiliselt sai mu nimi ikkagi sinna kirja pandud, nii et siis ei jäänud muud üle, kui oma parim anda.\nValmistusime igatahes korralikult - see seisnes selles, et Herluf kolis juba paar päeva varem võistluspaika, nii et sain temaga seal paar trenni teha. Ei teagi, kas sellest oli lõppkokkuvõttes kasu või mitte, sest... ega ta suurt midagi ju ei karda, küll aga jõudis nende paari päeva jooksul väga hästi selgeks saada, kus on tall, ja kuhupoole kõik teised hobused varem või hiljem kaovad - ning see teadmine küll temaga ratsutamist kuidagipidi lihtsamaks ei teinud.\nViimane trenn enne võistlust oli ikka päris katastroofiline ja mul oli täielik loobumise tuju. Tol päeval olime platsil täiesti üksi, ning saa nüüd täku mõttemaailmast aru - mõnikord on ta kõige rahulikum ja keskendunum just üksi olles, sest ei pea ennast demonstreerima kellelegi; teinekord aga tekib üksiolemine sellist ärevust, et no mitte midagi ei saa tehtud enam. Seekord oli tegemist selle teise variandiga ning koostöö ei sujunud üldse mitte. Kõigepealt taidlesime iga kord väravanurgast möödudes selle üle, kas ikka liikuda edasi, või seisma jääda ja väravast välja tagurdada/joosta; ning isegi kui mul lõpuks oma tahtmine läbi suruda õnnestus, siis mingist keskendumisest või lõdvestamisest ei olnud muidugi endiselt juttugi. Tema lihtsalt jõuga vaatab ja triivib sinnapoole kuhu soovib ja mina nõutult ei oska seal seljas kuidagi probleemi parandada. :( Korra proovisin skeemi läbi sõita ning kui traavi ja galopi osa oli veel enam-vähem, siis sammu või peatust küsides kasutas ta kohe olukorda ära stiilis "aa, kui me enam suure hooga edasi ei lähe, siis ma arvan, et lähen nüüd hoopis vastupidises suunas!" Kas siis tagurpidi või kahel jalal ennast ümber pöörates (seda suure kisamise saatel muidugi) näiteks. Oeh, väga-väga keeruline oli.\nNii et võistluspäevaks ja soorituse ajaks olid mu närvirakud juba täiesti läbipõlenud, lisaks keerulisele hobusele oli tegemist ka minu elu esimese M-klassi sõiduga, mis kindlasti enesetunnet lihtsamaks ei teinud. Õnneks vähemalt harjutused on meil kõik kodus suht stabiilsed ja kindlad olnud, nii et suurem küsimus oli ikkagi selles, kui üksmeelselt me seal võistlusplatsil omavahel suheldud saame. :)\nKuna ma päris kohe ikkagi selga ei eelistanud istuda, siis ainuke koht, kus teda korraks kordele lasta, oli maneež. See ei olnud väga hea mõte. :D Herluf oli maneežis ja kõik teised maailma hobused olid väljas, nii et tüüp oli ikka väga frustreeritud ja kordel eriliselt närviline, kisendav ja kontrollimatu. Ma olin ka frustreeritud ja teatasin, et ma lähen lihtsalt selga ja õue soojendama ja kui kukun alla, siis kukun. :D Nii ma tegingi - ainult et viimane osa (ehk alla kukkumine) ei olnudki vajalik. Niipea kui the King of the World õue jõudis, oli tal oma hobustest ja territooriumist piisavalt hea ülevaade, et rahuneda ja otsustada, et nii võib täitsa isegi trenni natuke teha. Üllatavalt koostööaldis oli soojenduse ajal, nii et mul jäi 10 minutit aegagi üle, millega midagi pihta hakata polnud (sest niiiii rahulik ta ikka polnud, et pika ratsmega jalutamine variant oleks) - õnneks lubati mul veidi varem alustada ja sõitsin oma skeemi läbi, Herluf käitus üsnagi mõistlikult ja minul oli skeemi lõppedes tohtutu pingelangus ja suu vist kõrvadeni. Mõned harjutused, nagu pöörded tagaotsal, kus ma lihtsalt ei julgenud teda väga palju koondada, läksid küll aia taha, aga... nt pikendused ja kolm jalavahetust neljast olid väga asjalikud, nii et ma ei virise väga. Kui oleks uuesti võimalus sõita, siis teeks muidugi vigade paranduse. :D\nPeale skeemi esimese asjana juhiti mu tähelepanu sellele, et ma unustasin kaitsmed maha võtta. Kui madalamates skeemides on siin kaitsmed lubatud, siis sellel tasemel enam mitte - aga mul küll enne startimist polnud enam meeles sellele mõelda ja P oli ka ära unustanud, et pidi mind tulema aitama - seega mu tulemus kirja ei läinud. Ma olin siiski nii rahulolev Herlufi käitumisega, et esialgu ei lasknud sellest ennast häirida - küll aga olin veidi kurvem kui tuli välja, et korraldajad olid ka mu hinnetelehe ära kaotanud, nii et lõppkokkuvõttes ei olnud mul mingit tulemust kuskil kirjas...\nNojah, veidi olin enda hajameelsuses pettunud seetõttu, aga... tore kohtunik, kellega pärast rääkisime, mäletas mu skeemi küll (sest M sõitjaid oli ainultt 3 tk) ja ta oli lahkelt nõus kommentaare jagama, nii et sain vähemalt mingit tagasisidet seeläbi. :)\nHiljem aga tuli koolisõidumäärustikust välja, et kui kohtunik sulle just enne alustamist või keset skeemi märkust ei tee (mida ei tehtud), siis ei ole kaitsmete kandmise eest ette nähtud diskvalifitseerimist, vaid hoopis 2 miinuspunkti - sama nagu vea eest skeemis vms. Nii et järgmise päeva hommikul me saime palju vabandusi korraldajatelt ja Herlufiga teenisime ka oma järelejäänud 66%-ga esikoha. Hinnetelehte ei leitudki kunagi üles, aga... vähemalt on mul rosett olemas ja andmebaasis ka tõestus selle kohta, et ma ikkagi ükskord kunagi sain selle M-klassi sõidetud sellisel ägedal tüübil! :)\nNüüd läks Herluf järjekordse (aga nüüd vist viimase) professionaali kätte, kes teeb veel ühe katse temaga PSG tasemele võistlema jõuda. Senini on ratsutaja temaga ülisuperrahul, ja no mina ka ei näe mitte mingit põhjust, miks see hobune ei peaks sellel tasemel (ja kõrgemal) olema võimeline võistlema, aga kõikide eelnevate juurest on ta siiski varem või hiljem tagasi tulnud, sest käitumine võõrates kohtades on liiga täkulik ning temalt karmimalt midagi nõudes hakkab hobune protesteerima. Väga loodan, et seekordse ratsutajaga neil koostöö sujub!\nKahjuks pilte väga ei ole, aga... selline udukogu leidus Herlufist. :)\nkirjutas Ingrid kell 12:26 PM 0 kommentaari


OSTA TÄIUSLIKU KLEIDI SÄRK | ULTIMATE JUHEND MEESTE SÄRKIDE OSTMISEKS - KUIDAS & STIIL\nÄritunnidPodcastKuidas & StiilTrimmimineRiietusKellad\nHome/Kuidas & Stiil/Osta täiusliku kleidi särk | Meeste särkide ostmise ülim juhend\nOsta täiusliku kleidi särk | Meeste särkide ostmise ülim juhend\nOstate ringi ...\nJa midagi on sulle silma jäänud.\nRiiulist valge kleidisärk (just see, mida tööks vajate).\nSelle suurus on M, 30% soodsam - ideaalne.\nNii et võtate selle koju ...\nPange see esmaspäeva hommikul…\nAga kui sa ennast peeglist kontrollid:\nKüljed on kuidagi lahti\nKaelarihm näeb välja nagu jäigad lennukitiivad\nMansetid on kaetud jope varrukatega\nTeisisõnu - sobivad SUCKS.\nKas õige kleidisärgi leidmine on nii raske ja aeganõudev?\nTüüp, mis rõhutab teie nägu ja keha parimaid osi (vähendades samal ajal vähem meelitavaid osi)?\nEi, see nõuab lihtsalt harjutamist.\nSiin on Teie jaoks ideaalse kleit-särgi 7 tegurit - detailid, mis võivad teie riietuse muuta või selle rikkuda - mida peaksite enne särgi ostmist hoolikalt kaaluma.\nSelle postituse on teile toonud Rätsepapood.\nKas me kõik ei taha särke, mis näevad head välja ja muudavad meid suurepäraseks? Nad saavad teie enesekindluse ja enesehinnangu nimel imesid teha.\nSeetõttu olen suur Tailor Store'i fänn - mis toodab keskkonnasõbralikke, mõõtude järgi valmistatud kleidisärgid (ja muud riided) hämmastavate hindadega.\nNende jaoks ... see on umbes ainult üks suurus ... TEIE.\nParim osa on see, et kasutate riietuseseme valimiseks, nende mõõtude põhjal kohandamiseks ja veebis maksmiseks lihtsalt nende veebisaiti.\nSee on kiire ja lihtne. Poodlemiseks pole raisatud aega ega energiat. Ei raisatud materjale.\nRMRS40 saada 40% soodsamalt (esmakordsete ostude korral)\nRMRS20 saada 20% SOODSAM (tagasipöörduvatele klientidele)\nRätsepaketi avastamiseks klõpsake siin\nFaktor nr 1 - Fit\nFit on kuningas. See on meeste stiilis põhireegel. Nii et pidage meeles: kui see teile õigesti ei sobi, pole seda kindlasti väärt osta.\nSee on tõde, mis üldiselt kehtib enamiku rõivaesemete kohta. A kleit särk, mis sobib sa täiuslikult:\nTagab mugavuse ja liikumisvabaduse\nNäitab su keha meelitavalt\nJa veel ... see kipub olema peamine võitlus meestel, kes proovivad osta kleitidest särgikomplekte.\nReaalsus on see, kui saate seda endale lubada - teil on alati parem minna spetsiaalselt teie keha jaoks mõeldud eritellimusel valmistatud või eritellimusel valmistatud särgi järele.\nNüüd on hea võimalus, et teie ülakeha sobib kõige paremini kokku särkidega, millel on üks järgmistest 3 tüüpi tavalistest istmetest:\nSaledad - sportlikele poistele, kellel on üsna õhuke või lihasetu kere. Särgi kohandamise juhend on 12 cm lisamine rinna-, vöökoha- ja puusamõõdule (selleks, et anda endale rohkem hingamisruumi).\nNormaalne sobivus - meestele lihase- või lihasepoolsel küljel. Hea on lisada 16 cm rinna-, talje- ja puusamõõdudele, et anda lisaruumi (ilma et see kahjustaks teie keha nähtavust).\nLahtine sobivus - neile, kellel on täidlasem torso. Rinna-, talje- ja puusamõõdule tuleks lisada umbes 20 cm.\nJa siin on mõned konkreetsed üksikasjad, mida peate jälgima, kas valite särki, proovite seda või tellite ühe:\nSärgi kaeluse ja kaela vahe (kui särk on üles nööbitud) peaks olema piisavalt suur, et kaks sõrme saaks läbi libiseda.\nSärgi õlad peaksid lõppema kohas, kus õlad langevad õlavarredele.\nKäeaugud peaksid olema piisavalt kõrgel, et mitte piirata käte liikumist.\nVarrukad ei tohiks olla liiga tihedad ega liiga kõledad - lihtsalt piisavalt kindlad, et võimaldada loomulikku liikumist.\nVarruka mansetid peaksid lõppema kohas, kus peopesad lähevad randmele.\nNeid on veel mitu hästi sobiva kleidisärgi tegurid - ja oleks kasulik neid pähe õppida ja tunda.\nTegur nr 2 - kangas\nKas teate täpselt, milleks oma särki vajate? Ja selline seade, mida kavatsete seda sageli kanda?\nKui teil on vastused neile esitatud küsimustele, võite mõelda selle üle kleidisärgi kangas see on kõige sobivam.\nEnamiku meeste jaoks - kas nad vajavad midagi kontoriks ja pidulikeks üritusteks konditsioneeritud tubades või vajavad midagi sportlikku või väliskeskkonda sobivat.\nMis iganes teile sobib ... on kindlasti oluline, et oleksite täiesti teadlik erinevatest kangavalikutest:\nPeen puuvill - see on kerge puuvill, mis on kootud viisil, mis tagab hea niiskuse ja soojusjuhtivuse. See tundub teie keha suhtes üsna sujuv ja triikimise ajal võtab see hõlpsasti ruumi. Selliseid puuvillatüüpe nagu Meresaar ja Egiptuse puuvill peetakse kleidisärkide parimaks tooraineks.\nKeemiline kiud - see võib olla nailon, polüester jne. Sellel pole samu soovitavaid omadusi kui puuvillal. Kuid see loob kortsudeta, plekikindlad ja väga taskukohased särgid.\nPuuvillane chambray või linane - mugavam alternatiiv vabaaja nööbivajutuste või spordisärkide jaoks.\nStandardne Oxford või flanell - veel üks hea valik vabaaja särkide jaoks.\nFaktor nr 3 - krae\nÕigus kleidisärgi krae ei peaks seal olema ainult krae kandmise pärast. See raamib teie nägu praktiliselt - see tähendab, et sellel on võtmeroll teie näojoonte rõhutamisel või vähendamisel.\nJa kuna krae stiilide vahel on palju valikuid, peate mõistma iga stiili funktsioone. Siis saate teada, milline neist teeb teie ja teie särgi jaoks kõige õiglust.\nAllpool on mõned põhilised krae stiilid kleit-särkide jaoks:\nLaotatud krae - krae punktid on laiali, umbes 10 cm kaugusel. See krae stiil võib olla riietatud üles või alla ja sobib hästi mis tahes riide, värvi või mustriga. See sobib suurepäraselt pikkade või keskmise kujuga nägudega meestele.\nLaialt levinud krae - siin olevad punktid tõmmatakse veelgi kaugemale (umbes 14 cm kaugusele). See sobib täiuslikumate sõlmedega. See näeb välja elegantne ka siis, kui seda on lahti kantud.\nTiivaots - see on stiil, mis töötab smokingil. See on kaelarihmade seas kõige ametlikum ja seda tähistatakse selle poolest, et tal on ees kaks 'tiibu' (kikilips taga).\nKlassikaline krae (sirge krae) - see on mitmekülgne stiil, mida saate kanda nii tavalistes kui ka professionaalsetes oludes. See on tuntud umbes 8 cm väikese leviku poolest. See kipub nägu pikendama, muutes selle kõige paremini täiuslikuma või ümarama näoga meestele.\nNööbist alla krae - see sarnaneb klassikalise kraega, kuid krae punktides on nööbid (näpunäited). Nööpe kasutatakse krae paigal hoidmiseks. See on krae stiilide seas kõige vähem ametlik ja juhuslikum.\nBändi krae - bänd on kangatükk, mis on kaela ümber mähitud. Seda pole kunagi lipsuga kantud, kuna see on üsna juhuslik. See seisab särgi ülaosas otse püsti ilma standardsete kraeotsteta. See näeb hea välja linase kleidisärgiga.\nFaktor nr 4 - Placket\nNii terav kui soovite, et krae ilmuks, on teie särgikomplekti struktuur sama detaili jaoks ülioluline.\nPlacket on põhimõtteliselt vertikaalne kangariba vasaku esipaneeli servas (kus nööpaugud rivistuvad). Hea plakat toetab nägusat krae.\nNii et veenduge, et plekk tugevdaks ja säilitaks teie kleidisärgi esikülje kuju. Siin on teie valikud järgmised:\nTavapärane placket ees - kõige tavalisem kleidisärkide tüüp. Kangas on 1-2 tolli pikk ja on kas volditud või kinnitatud eraldi tükina (mõlemal küljel nähtavate silmustega). See vastutab teie särgi esiosa sümmeetrilise välimuse eest.\nFly Front placket - viitab varjatud särkplackile, mille esiküljel on klapp all olevate nuppude peitmiseks. See stiil on kõige sobivam ametlikel puhkudel, kus on vaja smokingut (kuna kärbesesine suunab rohkem tähelepanu kikilipsu poole).\nEi mingit nappi - see on alternatiivne variant neile, kes sooviksid sportida pigem tavalist särgi. Särgi esikülje serv on volditud, moodustades kortsuserva (mida hoiavad kokku nööpaugud). See stiil annab kleidisärgile lihtsama väljanägemise ja seda peetakse ametlikumaks kui tavalist nappi.\nFaktor nr 5 - nupud\nTäpselt nii. Nupud võivad tunduda üsna väikesed või ebaolulised ...\nKuid kui teie kleidisärki vaadatakse tervikuna - kui kõik nööbid on ees keskel ja varrukate ääres - üks lahtine või puuduv nupp võib kõik ära rikkuda.\nNii et peate arvestama kleidisärgi nuppude materjaliga. Selle võimalused on järgmised:\n& bull; Plastist nupud - nad on tavalised, üsna tugevad ja taskukohased. Kuid nad võivad ka purunemisele altid olla, kui nende ehitamisel kasutati madala kvaliteediga vaiku. Nii et nendega kaasneb alati risk.\n& bull; Pärlmutternööbid - need on eelistatud tüübid. Need ei ole valmistatud pärlist, vaid pärleid sisaldavast kestast. Sellepärast on nad äärmiselt vastupidavad. Kuid need nupud on ka natuke hinnalisemad, nii et neid kasutatakse sageli kõrgema klassi riiete jaoks.\n& bull; Sarv / puust nupps - vastupidavad alternatiivid vabaaja särkide nööpidele.\nKorter Vs paksud nupud\nKleit-särgi nööpide paksuse osas peate kaaluma plusse ja miinuseid. Kuigi lamedamate nuppude abil on lihtsam riietuda või lahti riietuda, on neil suurem oht lahti tulla. Paksemad nupud kipuvad kauem vastu pidama, kuid neil võib olla tülikas nuppe vajutada, kui teil on kiire. Nii et peate välja mõtlema, kummal küljel saate rohkem kasu.\nFaktor nr 6 - kätised\nÄrge alahinnake kvaliteetsete, hästi kujundatud mansettide väärtust.\nNad ei pruugi teiste inimeste pilke kohe püüda, kui kogu kleidisärk on näha. Aga kui sul on jakk seljas, võivad nad äkki välja paista nagu valusad pöidlad (koos kraega).\nSa tahad oma kleidisärgi mansetid pikendada umbes üks toll jaki varrukatest mööda sa kannad. Mis puutub manseti stiilisse, siis valige üks neist:\nNööpidega mansetid - kõige tavalisem stiil, millel võivad olla ümmargused, ruudukujulised või nurgelised nurgad. Need on mõeldud randme ümber mähkimiseks ja nööpimiseks. Ümmargused nööbimansetid pakuvad vabamat tunnet, nii et tavaliselt on neil nööbiga krae.\nTünnimansetid - ametlik stiil, kus igal mansetil on 2-3 vertikaalset nuppu. Pikkadele meestele soovitatakse tavaliselt mitut nuppu. Suurem tünnipikkus tagab ka kena istuvuse randme ümber. See aitab luua formaalsemate / professionaalsemate seadete teravama ilme.\nPrantsuse mansetid - need on tavalistest mansettidest kaks korda pikemad. Need on loodud enda külge tagasi voltimiseks ja mansetilülidega tihendamiseks. Neil on selge välimus ja need on tavaliselt ühendatud tiivaotsa krae stiili või ametliku särgiga. Nende jaoks tuleb kasutada mansetinööpe.\nMõne manseti manseti ja manseti ava otsa vahel on varrukas väike nupp. Helistas kindanupp, see väike nupp takistab õlavarre ümber asuvat varrukat härra randme avanemist ja paljastamist. Gauntleti nupud on kvaliteetse särgi märk.\nTegur nr 7 - värv ja muster\nLõpuks peaksite mõtlema ka kombinesooni 'isiksusele' kujundus (värv ja muster) oma kleidisärgist.\nKas see sobib teie ülejäänud rõivastusega? Kas see näitab kas teie isikupära (kui kannate seda vabaajaüritusel) või sobib selle sündmuse tõsidusega?\nNendele küsimustele täpselt vastamiseks - soovite tõesti määratleda sõnumi, mille soovite teistele saata.\nKas see on usaldus ja usaldusväärsus, ainulaadsus ja julgus või rahulik vibe ... selle sõnumi teadmine juhatab teid valima nende kleidisärkide kujunduste seast:\n& bull; Tahke valge / sinine - kontori- / ärirõivaste ja ametlike ürituste jaoks\n& bull; Ruuduline / triibuline muster - sõprade või perega sotsiaalsemaks / vabamateks keskkondadeks\n& bull; Mitut värvi, erksad värvid, lillelised detailid - pulmadeks, mitteametlikeks õhtusöökideks, pärastlõunateks rannas (proovige see suvel oma garderoobi lisada)\nsuurte projektide juhtimine


Karistusõigus - Läänemaa I Advokaadibüroo\nNõustame, kaitseme ja esindame isikuid süüteoasjade (nii väärteo- kui kriminaalasjad) kohtuvälises menetluses, kohtueelses menetluses ja ka kohtumenetluses ning meil on selles pikaaegne rikkalik kogemus.\nSüüteoasjad jagunevad väärtegudeks ja kuritegudeks, mille peamine õiguslik vahetegu on selles, et kuriteo puhul võib kohus mõista süüdistatavale karistuseks rahalise karistuse (mitte segi ajada rahatrahviga) või vangistuse. Peamine menetluslik vahetegu nende vahel seisneb selles, et kuritegu menetletakse kriminaalasjas ja karistuse mõistab alati kohus. Väärteoasjas võib karistuse mõista lisaks kohtule ka kohtuväline menetleja, olgu selleks siis kohalik omavalitsus, Politsei- ja Piirivalveamet, või muu riigiasutus, kellele on seadusega antud väärteoasjade menetlemise õigus.\nPeamiseks õigusabiks väärteoasjades on menetlusaluse isiku kaitse väärteoasja kohtuvälises menetluses, väärteootsusele kaebuse koostamine ja kaitse kohtumenetluses. Peamiseks õigusabiks kriminaalasjades on kannatanu esindamine nii kohtueelses kui ka kohtumenetluses ning kahtlustatava kaitse kohtueelses menetluses nii politseis kui prokuratuuris ja süüdistatava kaitse kohtumenetluses kõigis kohtuastmetes. Selgitame, et kahtlustatav muutub süüdistatavaks, kui prokurör saadab kriminaalasja kas süüdistusakti või kokkuleppemenetluse kokkuleppega kohtusse.\nKui Teid kutsutakse kahtlustatavana välja politseisse või prokuratuuri, siis teadke, et vastavalt Põhiseaduse § 21 antakse kuriteos kahtlustatavale viivitamatult ka võimalus valida endale kaitsja ja kohtuda temaga. See tähendab, et saate omale menetlustoiminguks võtta kokkuleppel kaitsja ning kui Teil puuduvad selleks vahendid, saate menetlejalt nõuda endale kaitsja määramist riigi õigusabina. Kui Te kõhklete, kas Teil on kaitsjat vaja, või mitte, võtke omale kaitsja, sest Te pole ju kindel, et Teil pole kaitsjat vaja. Ärge laske end veenda vastupidises. Isegi kui Te ei pea vajalikuks kaitsja osavõttu menetlustoimingust, võib Teie huvides olla eelnev advokaadi nõustamine, kus advokaat saab Teile eesootavat – nii menetlustoimingut kui kriminaalasja tõenäolist lõppresultaati – selgitada.


Navalnõi mürgitamise juhtum on nüüd teaduslikult tõestatud, seda kinnitas ka FSB töötaja - eestinen\nNavalnõi mürgitamise juhtum on nüüd teaduslikult tõestatud, seda kinnitas ka FSB töötaja\nKuigi Venemaa on president Vladimir Putini kriitiku Aleksei Navalnõi mürgitamise loo ümber lükanud, on see nüüd teaduslikult tõestatud ning seda kinnitas üks FSB töötaja.\nNavalnõi kirjutab oma blogis, kuidas teaduslik tõestus mürgitamise kohta ilmus teadusajakirjas Lancet. Artikli autorid on 14 meditsiiniprofessorit ja see kannab pealkirja: Novitšokiga mürgitamine.\nNavalnõi on pannud veebi üles video selle kohta, kuidas ta esines Vene julgeolekuteenistuse FSB töötajana ning helistas oma mürgitajale Konstantin Kudrjavtsevile. Viimane ei osanud midagi kahtlustada ja rääkis kõik ära. Navalnõi blogis on toodud ära kogu vestluse kirjeldus. Blogi sissekanne kannab pealkirja: Helistasin oma tapjale ja ta tunnistas kõik üles.\nKudrjavtsev on elukutselt keemik ja rääkis, kuidas Navalnõi mügitamine toimus pükste kaudu. Hiljem eemaldati rõiavastelt Novitšoki jäljed. Kudrjavtsev rääkis, et Navalnõi jäi ellu, kuna Tomskist Moskvasse lennanud lennuk tegi vahepeatuse Omskis, kus kiirabiarstid andsid vastumürki, mis mehe elu päästis. Kui lennuk poleks vahepeatust teinud, oleks Navalnõi ilmselt surnud. FSB operatsiooni eesmärk oli Navalnõi tappa. Navalnõi langes lennukis koomasse.\nHuvipakkuv on ka see, et Kudrjavtsev kirjeldas Navalnõid kui igati korralikku ja ettevaatlikku inimest, kellele on raske midagi ette heita.\n(Külastatud 1,919 korda, 1 külastust täna)


Eesliide 033745 on Petkus suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 1103184 ja suunakoodi 033745 jaoks tuleb valida number 033745 1103184. Petkus asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1103184, suunakoodi 033745 (Petkus) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 33745 1103184. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 033745.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Petkus, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Petkus, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 33745. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1103184, suunakoodi 033745 (Petkus) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 33745 1103184.


Prof Kruusmaa vabariigi aastapäeva kõne „Terebait: kas tehnoloogiline vabadus tugevdab rahvusriiki?“ < Ülikool < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nProf Kruusmaa vabariigi aastapäeva kõne „Terebait: kas tehnoloogiline vabadus tugevdab rahvusriiki?“\n23.02.17 @ 12.50\nVilistlasele, Avaleht, Infotehnoloogia teaduskond, Ülikool\nViimati muudetud: Krõõt Nõges, 27.02.2017 12:51\nTTÜ biorobootika professori ja akadeemiku Maarja Kruusmaa kõne Eesti Vabariigi 99. aastapäeva pidulikul koosolekul 22. veebruaril TTÜ aulas.\nmeie kõigi jaoks on meie oma riigi iseseisvumine 99. aastat tagasi eriline ja paljude meie ettekujutuses on see kõige tähtsam ajalooline sündmus üldse. Tegelikult paigutub Eesti Vabariigi sünd 1918. aastal siiski loogiliselt laiemasse konteksti teiste suurte ajalooliste sündmuste ahelas. Nende sündmuste alguspunkti võib paigutada näiteks valgustusaega, aega, kus inimesed ütlesid lahti enda määratlemisest jumaliku õigusega valitseja kaudu. Selle asemel leiti identiteedi ühendav lüli etnilises kuuluvuses – rahvus hakkas määrama riigipiire ja inimeste sotsiaalset positsiooni.\nRahvusriikide moodustumise aega kuulus ka kiire tehnoloogiline areng, tööstusrevolutsioon, mida antropoloog Claude Lévi-Strauss on oma tähtsuselt inimkonnale pidanud võrreldavaks vaid põlluharimise tekkega. Aurulaevad, telegraaf, raudtee ja elekter on kõik rahvusriikide tekkimise aegu küpsenud tehnoloogiad.\nKõigi nende suurte leiutiste kõrval oli rahvusriikide tekkimist võimaldavaks tehnoloogiaks aga eelkõige hoopis üks teine seade - liikuva trükitüübiga trükipress. See oli kiiresti töötav, odav ja ning lihtsasti kasutatav masin, mis järjestikuste tehniliste täisustuste tulemusena oli selleks ajaks muutunud laialdaselt kasutatavaks. Ja esimest korda polnud informatsioon enam ülevalt alla suunatud, kontrollitud ega valikuline. Kapitalismi arenedes otsisid trükkalid oma trükistele suuremat turgu. Tänu reformatsiooniga laotud vundamendile müüs rahvuskeelne trükis ladinakeelset paremini ja sellel oli suurem lugejaskond. Selliseid lugejaskondi on Benedikt Anderson nimetanud ka virtuaalseteks kogukondadeks, kelle ühine identiteet kujunes lugedes regulaarselt ilmuvaid emakeelseid trükiseid.\nAmeerika ajaloolane Elizabeth Eisenstein on nimetanud trükitehnoloogia kiiret arengut ja nendele järgnevaid sotsiaalseid muutusi ka tunnustamata revolutsiooniks, rõhutades, et selle tähtsust kaasaegse ühiskonna kujunemises on sageli alahinnatud. Üks meediateooria rajajaid, Marshall McLuhan, on rääkinud ka nn. Gutenbergi inimese kujunemisest, keda mõjutas informatsiooni aina suurenev hulk ja vaba kättesaadavus. Kokkuvõttes rõhutavad ülaltoodud seisukohad tehnoloogia ja kultuuri kahetist seost. Mitte ainult inimene ei leiuta uusi tehnoloogiaid vaid ka tehnoloogiad omakorda kujundavad inimest ja kultuuri. Veelgi enam, Nicolas Carri väitel põhjustab tehnoloogia kasutamine lausa füüsilisi muutusi aju ehituses.\nKa Eestimaa oli osa trükitehnoloogia poolt võimaldatud rahvusidentiteedi tugevnemisest Euroopas. Johann Voldemar Jannseni “Pärnu Postimees” ning Carl-Robert Jakobsoni “Sakala” regulaarsed nädalalehed lõid niisiis (virtuaalseid) kogukondi, mida ühendas eesti keele kõnelemine. Eestikeelsed ajalehed kujundasid oma lugejates arusaamu oma rahvusest ning ühtlustasid neid piirkonniti ja ühiskonnakihiti. Nad lõid ühiseid ideaale ja unistusi, ning suunasid inimesi neid täide viima. Eneseteadliku eesti rahvuse kujunemine, ning seetõttu hiljem ka eesti riigi teke, võlgneb seega suuresti tänu üheainsale võimaldavale tehnoloogiale, liikuva trükitüübiga trükipressile.\nMark Twain on öelnud, et ajalugu küll ei kordu, aga kipub riimuma. Digirevolutsioon, mille tunnistajaks me oleme umbes 150 aastat pärast rahvusliku ärkamisaja sündmusi, on mõnede ajaloolaste tõlgendustes täiesti uus ja enneolematu nähtus, millele ei ole võimalik inimkonna ajaloost paralleele leida. Teised, nagu näiteks Jevgeni Morozov, nimetavad sellist käsitlust aga halvustavalt epohhismiks ja internetikesksuseks, võimetuseks näha ajalugu väljastpoolt tänapäevast vaatepunkti. Tema arvates on praegune internetirevolutisoon lihtsalt trükirevolutsiooni edasiarendus. Võrreldes kirjasõnaga, on digipööre muutnud informatsiooni lihtsalt veelgi vähem kontrollitavaks, veelgi sümmeetrilisemaks ning veelgi kättesaadavamaks. Olgu tegu uue ja murrangulise etapi või ammuse ja pikaldase protsessi jätkumisega, on aga selge, et sarnaselt trükipressile suurendab internet omas ajas kättesaadavust informatsioonile ning vähendab tsentraalset kontrolli selle üle.\nTrükitehnoloogia levik aitas kaasa end eestlastena defineerivate kogukondade tekkele ja nende kogukondade ühtlustumisele ja kinnistumisele. Vältimatult toimus ka standardisatsioon, mis puudutas keelekasutust ning liitis väiksemaid kogukondi suuremateks, lõpuks tervet eesti rahvast hõlmavaks kategooriaks. Olulised olid muidugi ka riigikeele staatusesse tõusnud keele juurde kuuluvad institutsioonid, uurijaskond ja reglementeeritus (näiteks Eesti Keele Instituut ja Õigekeelsussõnaraamat). Headeks näideteks standardisatsioonist on aga ka Johannes Aaviku keeleuuendus ja Pätsi-aegne nimede eestistamine.\nHuvitav on aga märkida, et keele säilitamine, rahvuse ja kultuuri säilitamise kõrval, lisati põhiseaduse preambulasse muudatusena alles 2007. aastal. Võib oletada, et selle üheks tõukeks oli ka silmanähtavalt kiirenev internetistumine ning eesti keele osakaalu vähenemine küberruumis. Trükitehnoloogia oli võimaldanud eestlastel liituda rahvuseks ja keelehoolduse tehnoloogia aitas sellel kollektiivil koos püsida.\nPraegu võiksime endalt küsida, kas me saame kasutada tänapäevaseid tehnoloogiaid eesti keele ja kultuuri kaitsmiseks ja tugevdamiseks?\nSelles valdkonnas on meile vajalikud keeletehnoloogiad, ennekõike sujuv automaattõlge, nii kõnest-kõnesse kui ka kirjakeeles, samuti kõnesüntees ja kõneanalüüs. Keeled, millel puudub keeletehnoloogiline tugi, hääbuvad arvatavasti üsna varsti. Et eesti kultuuris on, erinevalt mõnest teisest kultuurist, just keelel nii keskne koht rahvuslikus enesemääratluses, sõltub meie kultuuri elujõulisus kriitiliselt eesti keele kui tehnoloogiakeele staatusest.\nAga rahvusliku enesekuvandi muutumine küberruumis on siiski palju laiem kui vaid keeletehnoloogiline. Keel on mõtlemise tööriist. Tahtmatult peegeldab ning võimendab see meie kultuurile ainuomast mõtteviisi. Seda mõtet edasi arendades võiks küsida, kas meie kultuuriruum võiks soodustada teatud liiki erilise tehnoloogilise kultuuri arengut, mis viiks omakorda uute leiutusteni ja kas nendel leiutistel võiks siis olla ka laiem mõju maailmakultuuri kontekstis ning globaalsete tehnoloogiatrendide kujunemisel? Ehk on nii näiteks innovaatilised e-riigi tehnoloogiad sündinud just nimelt siin ja selles keeles, siin ja selles kultuuris, sest nende ideede esile kerkimiseks ja realiseerimiseks on Eestis olnud kõige soodsamad tingimused?\nEhk on Eesti kultuuril võimalus uute tehnoloogiate abil uueks globaalkultuuriks muutuda, mis tehnoloogiate targa kasutamisega oma elujõulisust ning kohandumisvõimet tõestab? Ehk on võimalik, et need tehnoloogiad muudavad ka teistes riikides üldist riigi toimimist ning hakkavad ümber defineerima teiste riikide kodanike suhet oma koduriigiga? Ehk on x-tee, e-residendid ning mobiili-ID varsti inglisekeelsed uudissõnad? Skype juba on. Ja eesti keele mõju tehnoloogiate arenemisele võiks mõõta näiteks terebaitides.\nSarnaselt ärkamisaegse trükirevolutsiooniga võiks digirevolutsioon viia eesti kultuuri uuesti defineerimiseni. See võiks eesti kultuuri kohandada ning liita sellega ka hargmaised ja globaalsed eestlased, eesti keelt võõrkeelena rääkijad ning need, kes ilma etnilise kuuluvuseta tunnevad ennast eesti kultuuriga seotuna.\nVõtkem siis uusi tehnoloogiaid kui võimalust aidata kaasa põhiseaduse preambulas sätestatud eesti keele, rahvuse ning kultuuri kaitsmisele!