Määrake üles MDM Mobile Device Management () Office 365 - Office 365\nMäärake üles MDM Mobile Device Management () Office 365\nFunktsiooni sisseehitatud mobiilsideseadmete halduse Office 365 aitab teil turvata ja hallata kasutajate mobiilsideseadmete iPhone'ide veebipoodi, Androids, nt ja Windows telefonid. Saate vaadata ülevaate kõigi sisselogimise seadmete ühenduse ettevõtte, loomine ja seadmete turbepoliitikate haldus, eemalt seadme sisu kustutama ja vaadata üksikasjalikku seadme aruandeid. Alustamiseks tehke aktiveerimiseks ja Office 365 mobiilsideseadmete haldushäälestamine.\nKas teil on küsimusi? Oleme koostanud KKK aidata aadress levinud küsimustele. Arvestage, et ei saa kasutada mõne delegeeritud administraatori konto haldamine Office 365 mobiilsideseadmete haldus.\n1. juhis. Mobiilsideseadmete halduse aktiveerimine teenusekomplektis Office 365\nLitsentsitud Office 365 kasutajate mobiilsideseadmete haldamiseks oma asutuses peate selle teenuse esmalt Office 365 halduskeskuses aktiveerima.\nValige aktiveerimisprotsessi võrgukoosolekuga Alustagem .\nTeenuse ettevalmistamiseks võib kuluda veidi aega. Kui see on valmis, kuvatakse uus Office 365 mobiilsideseadmete halduse leht.\n2. juhis. Mobiilsideseadmete halduse häälestamine teenusekomplektis Office 365\nKui teenus on valmis, täitke häälestamise lõpuleviimiseks vajalikud juhised. Võimalik, et peate järgmiste sätete nägemiseks klõpsama lehel Office 365 mobiilsideseadmete haldus linki Halda sätteid.\niOS-seadmete jaoks APNs-i serdi konfigureerimine\niOS-seadmete (nt iPadide ja iPhone’ide) haldamiseks peate looma APNs-i serdi.\nValige valiku Configure a APNs Certificate for iOS devices (Konfigureeri pääsupunkti sert iOS-i seadme jaoks) kõrval käsk Set up (Häälesta).\nValige Download your CSR file (Laadi CSR-i fail alla) ja salvestage serdi allkirjastamise taotlus arvutis sellisesse kohta, kust selle hiljem üles leiate.\nLooge APN-i sert.\nApple’i tõuketeatisesertide portaali (Apple Push Certificates Portal) avamiseks valige Apple APNS Portal (Apple’i APNS-i portaal).\nLogige sisse Apple'i ID-ga.\nNB! : Kasutage ettevõtte Apple’i ID-d, mis on seostatud sellise meilikontoga, mis jääb teie asutuses kasutusele ka siis, kui kontot haldav kasutaja peaks ettevõttest lahkuma. Salvestage see ID kindlasse kohta, kuna serdi pikendamiseks läheb teil vaja sama ID-d.\nValige Create a Certificate (Loo sert) ja nõustuge kasutustingimustega.\nOtsige sirvides üles teenusekomplektist Office 365 arvutisse alla laaditud serdi allkirjastamise taotlus ja valige Upload (Laadi üles).\nLaadige oma arvutisse alla Apple’i tõuketeatisesertide portaali loodud APN-i sert.\nNäpunäide. : Kui teil on serdi allalaadimisega probleeme, värskendage brauseriakent.\nMinge tagasi Office 365 lehele ja klõpsake lehe APNs-i serdi üleslaadimine avamiseks nuppu Edasi.\nOtsige sirvides üles Apple’i tõuketeatisesertide portaalist allalaaditud APN-i sert.\nMinge tagasi Office 365 halduskeskus > Mobile haldus > Halda sätteid häälestamise lõpuleviimiseks.\nMitmikautentimise jaoks domeenide konfigureerimine\nKui teil pole kohandatud domeeni, mis on seotud teenusekomplektiga Office 365, võite selle osa vahele jätta. Kui teil aga on kohandatud domeen, peate oma DNS-hostiteenuse pakkuja veebisaidil lisama domeeni jaoks DNS-i kirjed. Kui olete kirjed juba lisanud, siis ongi kõik valmis. Pärast kirjete lisamist saate oma asutuse Office 365 kasutajad, kes logivad mobiilsideseadmetesse sisse kohandatud domeeni sisaldava meiliaadressiga, suunata ümber ja registreerida teenuses MDM Office 365 jaoks.\nLeidke oma domeeniregistraator loendist, mis on saadaval artiklis DNS-i kirjete haldamise korral Office 365 jaoks DNS-i kirjete loomine ja valige DNS-i kirjete loomise kohta üksikasjalike juhiste saamiseks registraatori nimi. Nende juhiste abil saate lisada järgmised kaks kirjet.\nPärast nende kahe kirje lisamist minge häälestamise lõpuleviimiseks tagasi Office 365 halduskeskusse ja valige Mobiilsideseadmete haldus > Halda sätteid.\nKui jaotises Soovitatavad toimingud ei kuvata mitmikautentimist (MFA), võite selle vahel jätta. Kui see suvand on saadavad, siis soovitame mitmikautentimise Azure AD portaalis sisse lülitada, et suurendada Office 365 mobiilsideseadmete halduse registreerimistoimingu turvalisust. See on vaikimisi välja lülitatud.\nMitmikautentimine aitab mobiilsideseadme registreerimiseks teenusekomplekti Office 365 sisselogimist turvalisemaks muuta, nõudes ka teist autentimisvormi. Kasutajad peavad pärast oma töökonto parooli õiget sisestamist kinnitama telefonikõne, tekstsõnumi või rakenduse teatise mobiilsideseadmes. Nad saavad oma seadme registreerida alles pärast teise autentimisvormi täitmist. Pärast seda, kui kasutajate seadmed on Office 365 mobiilsideseadmete halduses registreeritud, pääsevad kasutajad Office 365 ressurssidele juurde oma töökontoga.\nKlõpsake valiku Mitmikautentimise häälestamine kõrval olevat linki Häälesta. Azure AD portaalis mitmikautentimise sisselülitamise kohta lisateabe saamiseks vt Mitmikautentimise häälestamine.\nKui olete lõpetanud, minge tagasi Office 365 halduskeskus > Mobile haldus > Halda sätteid häälestamise lõpuleviimiseks.\nSeadmete turbepoliitikate haldus\nEnne kui saate oma asutuses hakata mobiilsideseadmeid haldama, tuleb teil luua seadmete turbepoliitika, et kohustada kasutajaid oma seadmeid registreerima. Sellest on kirjutatud järgmises jaotises 3. juhis. Seadmete turbepoliitikate häälestamine.\n3. juhis. Seadmete turbepoliitikate häälestamine\nTeie asutuse Office 365 üldadministraator saab luua ja juurutada mobiilsideseadmete haldamise poliitikaid, et kaitsta teie Office 365 andmeid. Näiteks andmelekke vältimiseks, kui kasutaja kaotab oma seadme, saate luua sellise poliitika, et viis minutit pärast passiivset olekut seadmed lukustuvad ja kolme nurjunud sisselogimiskatse järel seadmed tühjendatakse.\nSeadmete turbepoliitikate ja juurdepääsureeglite loomiseks valige Turbe- ja vastavuskeskus ja Seadmed.\nÜksikasjalikud juhised uue poliitika loomiseks leiate teemast Mobiilsideseadmete haldamise poliitikate loomine ja juurutamine teenusekomplektis Office 365.\nUue poliitika loomisel saate häälestada poliitika nii, et see lubab juurdepääsu ja annab teada poliitika rikkumisest, kui kasutaja seade ei vasta poliitikale. Sel kombel saate vaadata, mitut mobiilsideseadet poliitika mõjutaks, takistamata asutuse juurdepääsu teenusekomplektile Office 365.\nEnne kui asutuse kõik töötajad uue poliitika kasutusele võtavad, soovitame seda katsetada väheste kasutajate seadmetega.\nEnne poliitikate juurutamist andke asutuse töötajatele teada, millised on võimalikud mõjud, kui seade registreeritakse teenuses MDM Office 365 jaoks. Olenevalt sellest, kuidas poliitikad häälestate, võidakse poliitikale mittevastavate seadmete juurdepääs teenusekomplektile Office 365 blokeerida ja registreeritud seadmes olevad andmed (sh installitud rakendused, fotod ning isiklik teave) seadme tühjendamise korral kustutada. Lisateabe saamiseks lugege teemat Mobiilsideseadme tühjendamine teenusekomplektis Office 365.\n4. juhis. Kasutajate registreerimine\nPärast seda, kui olete mobiilsideseadmete haldamise poliitika juurutanud, saab iga teie asutuse litsentsitud Office 365 kasutaja, kellele seadmepoliitika rakendub, oma mobiilsideseadmesse registreerimisteate, kui järgmine kord teenusekomplekti Office 365 sisse logib. Kasutajad peavad täitma registreerimise ja aktiveerimise toimingud, enne kui pääsevad juurde Office 365 meilisõnumitele ja dokumentidele. Vt lisateavet jaotisest Mobiilisideseadme registreerimine tööl või koolis kasutamiseks.\nNB! : Kui kasutaja eelistatud keel pole registreerimisprotsessis saadaval, saavad kasutajad oma mobiilseadmete registreerimisteatise ja juhised mõnes muus keeles. Mitte kõik keeled, mis on kasutusel teenusekomplektis Office 365, pole saadaval mobiilsideseadmete registreerimiseks.\nAndroidi või iOS-seadmete kasutajad peavad ettevõtteportaali rakenduse installima registreerimise käigus.\n5. juhis. Seadmete haldus\nValige Office 365 halduskeskus > seadme atribuutide, juurdepääs aruandeid ja pääsuaruannete vaatamiseks ning seadmete Mobile haldus .\nLisateabe saamiseks lugege teemat Mobiilsideseadme tühjendamine teenusekomplektis Office 365.


Andmekaitsetingimused - Fokera OÜ\nKäesolevad andmekaitsetingimused sisaldavad infot selle kohta, kuidas ja milleks Fokera OÜ (veebilehe https://mehik.planet.ee/ haldaja) isikuandmeid kogub, töötleb ja jagab. Isikuandmete töötlemisel lähtub Fokera OÜ Euroopa Liidu Isikuandmete kaitse üldmäärust 2016/679 ja Eesti Vabariigi Avaliku teabe seadusest ja Isikuandmete kaitse seadusest ning Andmekaitse Inspektsiooni juhistest.\nAndmekaitsetingimuste eesmärk on kaitsta oma klientide ja kasutajate privaatsust.\nIsikuandmed on mistahes andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku (inimese) kohta.\nKliendi isikuandmeteks võivad olla nt. nimi, isikukood, elukoht, kontaktandmed (telefon, e-posti aadress), pangaandmed (pangakonto); IP-aadresside ja küpsiste (ingl k cookie) andmed. Fokera OÜ ei seo veebilehtede külastaja IP-aadressi isiku tuvastamist võimaldava teabega vaid isikustamata statistika tegemist võimaldava infona.\nFokera OÜ (registrikood 14327762) Kihelkonna mnt 1-11, Kuressaare linn, Saare maakond, 93812 juhatuse liige Allan Mehik. Kontakt: telefon +372 504 2678 või e-mail allan.mehik@gmail.com.\nFokera OÜ-l on õigus edastada vajalikud isikuandmed maksete teostamiseks Maksekeskus AS-le ja pakiautomaadi teenuse ja kullerteenuse osutajale kauba kliendini toimetamiseks.\nFokera OÜ kogub isikuandmeid isikute pöördumiste saamisel ja lahendamisel, lepingute sõlmimisel ja täitmisel, sh toodete ja teenuste pakkumisel veebilehe, sotsiaalmeedia kanalite ning koostööpartneri Pildipood OÜ kaudu.\nVeebileht https://mehik.planet.ee/ kasutab Google Analytics ja Facebook Pixels koodi, mille kaudu saadud anonüümseid andmeid kasutame kodulehe külastatavuse analüüsiks ning Facebooki reklaamikampaaniate läbiviimisel.\nFokera OÜ töötleb nende olemasolevate ja potentsiaalsete klientide andmeid, kes on avaldanud soovi Fokera OÜ teenuseid kasutada või on neid teinud varasemalt. Teatud juhtudel töötleb ettevõte isikuandmeid, mis on kättesaadavad avalikest andmebaasidest.\nFokera OÜ töötleb isikuandmeid selleks et pakkuda oma olemasolevatele ja potentsiaalsetele klientidele kvaliteetsemat teenust ja informatsiooni. Näiteks töötleb Fokera OÜ isikuandmeid kodulehe külastatavuse, sotsiaalmeedias tehtud postituste ja reklaamide lugemise ja avamise kohta.\nFokera OÜ töötleb isikuandmeid järgmistel eesmärkidel:\nkauba tarnimine ja kohaletoimetamine;\narvete väljastamine ja kliendile saatmine;\ne-poe kasutamise võimaldamine;\nuute teenuste tutvustamine ja pakkumine;\nteenuste kasutatavuse analüüsimine;\nveebilehe haldamine ja arendamine;\nFokera OÜ töötleb järgmiseid isikuandmeid\nkauba kohaletoimetamise või teenuse osutamise aadress;\nmuud isikuandmed mis on kättesaadavad avalikest andmebaasidest (nt Google, www.rik.ee, www.teatmik.ee, Facebook, Instagram, jt.)\nFokera OÜ ei kasuta kliendi e-posti aadressi ega telefoninumbrit otseturundusteadete saatmiseks, välja arvatud kui klient on andnud vastava nõusoleku. Kliendil on õigus antud nõusolek alati tagasi võtta teavitades sellest vastutava töötajat e-posti teel.\nIsikuandmetega saab tutvuda ja teha parandusi veebipoe kasutajaprofiilis või vastutava töötaja kaudu. Isikuandmete kustutamiseks tuleb võtta ühendust vastutava töötajaga e-posti teel. Kustutamistaotlusele vastatakse mitte hiljem kui kuu aja jooksul.\nIsikuandmete jagamine ja säilitamine\nFokera OÜ ei jaga isikuandmeid kolmandate osapooltele va alljärgnevatel juhtudel:\nalltöövõtjad volitatud töötlejatena, kes töötlevad isikuandmeid isikuandmete töötleja nimel (nt. Maksekeskus, Omniva, Itella Estonia OÜ);\nõigusekaitseasutused õigusaktidega sätestatud juhtudel.\nFokera OÜ säilitab isikuandmeid niikaua kui nende kogumine on eesmärkide saavutamiseks vajalik ja kuni on vaja täita lepingutest ja/või seadusest tulenevaid kohustusi. Veebipoe kliendikonto sulgemisel kustutatakse isikuandmed, va juhul kui selliseid andmeid on vaja säilitada raamatupidamise jaoks või tarbijavaidluste lahendamiseks. Raamatupidamise jaoks vajalikud isikuandmed säilitatakse seitse aastat.\nFokera OÜ uuendab vajadusel kehtivaid andmekaitsetingimusi. Muudatusi võivad põhjustada teenuste ja toimimistavade arendamine, seadusandluse muudatused.\nKäesolevad andmekaitsetingimused on kehtivad alates 20.01.2020.a.


ENLi Teated 289 - Eesti Noorteühenduste Liit\nENLi järjekorras 10. suvekool toimub 7.-10. juulil Aartika Puhkekülas Lääne-Virumaal. Suvekooli seekordne teemalause on "Inspiratsioonist teostuseni". Toimub mitu põnevat koolitust, vaadatakse ühiselt ENLi tuleviku suunas ja loomulikult ei puudu ka teemapidu - sel aastal tantsitakse kantri taktis!Suvekooli raames toimub ka erakorraline ENLi üldkoosolek!\nTaotlusvoorus osalemise eelduseks on\nkoolituse läbiviija tõendatav pädevus HIV ennetusliku teabe alaste ja seksuaalkasvatuslike koolituste läbiviimiseks.\nNB! Taotlusvooru tähtaega on\npikendatud 15.juulini 2011\n# OSALE: Eesti Õpilasesinduste Liidu X suvekool! 10. Suvekooli peateema on\n"ÕPILASEST MAAILMAMUUTJAKS". Kohapeal mõtiskleme maailmamuutmise teemadel: olemas on\nerinevad töötoad ja külalised, võrdleme Eesti ja välismaa noorte õppimis- ja töövõimalusi ning tutvume noorteorganisatsioonidega. Suvekoolist ei puudu ka kohustuslik FUN-FUN-FUN-FUN ja üllatusi tuleb iga nurga pealt! Oodata tasub vägevaid teemapidusid, sportlikke olümpiamänge, kuumi lõkkeõhtuid ja palju muud huvitavat! Päevad-ööd veedame uute sõprade seltsis naeru pidamata ja loomulikult tervislikult toitudes!\nOleme laagrisse kutsunud toredaid inimesi,kellega on\nhuvitav ja arendav aega veeta -kunstiõpetaja, psühholoog, tantsuõpetajad jt.


Lõuna-Eesti märgid Bernard Kangro loomingus\tKirjandusLauri Sommer\tBernard Kangro keel on lõunaliselt pehme ja voolav, jutu mõnu on seal sees, aga mitte enam nii rahvalikult nagu Juhan Jaigil. Kangro sajas synnipäev oli samas nädalas, kui mu vanaisal. Mingi inimeste eludega tõmmatav ring on minugi jaoks täis saanud ja põhjust sellele tagasi mõelda. Et mis see oli, mis nad oma elu ja loominguga tegid. Ring sai täis ka ruumiliselt – selle aastaringi lõpus asusin elama vanaisa tallu, kust on Kangro lapsepõlvekoju Oekylla paarkymmend minutit autosõitu. Edasi >\tKirjaoskuskünnis riigikogule SotsiaaliaKaarel Tarand\tArutelu poliitilise reklaami võimalikkuse üle rahvusringhäälingu kanalites lähtub vaikimisi eeldusest, et reklaamikeeles suhtlemine on valitava ja valija vahel hädavajalik. Kordadel, kui riigikogus on piike murtud poliitilise välireklaami lubamise-keelamise üle, pole vaidluse sisuks olnud reklaami mõttekuse või mõttetuse küsimus, vaid pelk turu ümberjaotamine. Enne, kui meid tabab järjekordne poliitreklaami hiidlaine, on sobiv poliitilise reklaami otstarve avaliku võimu kvaliteedi tagamisel jälle küsimärgi alla seada. Mis mõttega seda tehakse? Mida see annab? Valitsusega tuleb suhelda kui silmamoondaja või maagiga\tSotsiaaliaValle-Sten Maiste\tValimiste eel annavad erakonnad ohtralt lubadusi. Nelja aasta pärast pole neid aga sugugi kerge üles leida. Miks eelmiste riigikogu valimiste lubadustesajust järgmiste valimiste eelõhtul erakondade kodulehelt enam jälge ei leia, rääkimata sellest, et oleks võimalik lubaduste ajalugu detailselt üle vaadata? Kas neli aastat valitsusvastutust kandnud erakond ei peaks oma kodulehel ära tooma ka analüüsi, kus põhjendatakse, miks kõik lubatu ei realiseerunud, ning arutatakse ehk koguni selle üle, kas vääramatute jõudude kõrval ei mänginud luhtumises kaasa ka mõnede lubaduste endi arutus? Kas valimislubaduste näol on tegu ühekordse ajupesuga, mida ajaloo ees häbenema ja varjama peab? Mõningatest muinsuskaitse seaduse aspektidest ArhitektuurJaan Tamm\tKui enne oli mitu väikest lõhkist küna, siis nüüd ehitatakse ühte suurt ja seda suuremate aukudega. Viimase aja ajakirjandusest on mitmel korral läbi jooksnud muinsuskaitse temaatika. Selleks on põhjust andnud muinsuskaitseseaduse eelnõu, mis on riigikogu menetluses, ja jõudnud juba läbida ka esimese lugemise. Täpsemalt on riigikogu bürokraatias 806 SE I tähistuse saanud dokument „Muinsuskaitseseaduse ja sellega seonduvate teiste seaduste muutmise seadus”. Eesti õigusloomes on üha sagenenud seaduste puuduste lappimine seaduse muutmisega. Reeglina on selle põhjuseks seaduse vananemine või uue õigusliku situatsiooni kujunemine. Antud juhul on seaduse muutmise põhipõhjus uutes allveearheoloogia ja detektoristidega seonduvates probleemides. Homme taas Sirbimõnu mitmeks tunniks\tOnline-uudisedKaarel Tarand\tMiks kaasaegset kunsti valitseb mõõdutu turvatunne, arutlevad Milano õpetlased Marco Scotini ja Andris Brinkmanis. Põhiküsimus poliitikas on teada ja ühesuunaline dialoog või alata. Tulumaksust emotsioonideta. Mälestusi eelmise aastatuhande lõpust. Mis jäi meelde Erast Parmastole, Hellar Grabbile ja Endel Priidelile. Kirjanikud tuuritasid maakonnaraamatukogudes. Seitsmendat korda. Paul Saare maalide avastamine Tartus. Kuidas täita kunstiteadlase erialast missiooni väärikalt olukorras, kus haridus- ja kultuuripoliitika näib pigem hindavat kiirust ja efektiivsust kui teadmisi ja loomingut, küsib professor Krista Kodres. Planeering - jumalik töö või bürokraatlik dokument? Rohkesti Puccinit ja natuke Verdit Estonia laval, kolm koorilauluplaati müügiletil. Klaveripidu sai läbi. Lindgren päästab teatrikassa. Kalle Blomkvist Tallinnas, Katuse-Karlsson Viljandis. Inimkonna ainus lootus on allakäik ja loomastumine maailmapäästmine, arvab (:)kivisildnik pärast teatrikülastust Pärnus. Ekspert Piccinato ja Tallinna vanalinna korralduskava. Hõimufilmid hõimupäevadel. Suur eesti dokumentaalfilmide väljanäitus Torontos. Ja veel nii mõndagi mehukat.\tMarko Mäetamm Ku galeriis\tPressiteatedReet Varblane\tSA Tallinna Kunstihoone Fond teatab, et neljapäeval, 11. novembril kell 18 avatakse Tallinna Kunstihoone galeriis Marko Mäetamme näitus “30 Stories and 4 Cockroaches” ehk siis “30 lugu ja 4 prussakat”. Näitus on lahti 12 . XI – 5. XII 2010.\n„Püha Tõnu kiusamise“ edusammud\tPressiteatedEda Koppel\t„Püha Tõnu kiusamine“ on Euroopa filmiakadeemia auhinna nominent filmikunstniku kategoorias. Taavi Eelmaa tunnistati rolli eest „Püha Tõnu kiusamises“ Cottbusi filmifestivalil parimaks näitlejaks.\nX VANA KIRJAKEELE PÄEV\tPressiteatedKülli Habicht\tReedel, 12. novembril algusega kell 10 toimub Tartu ülikooli nõukogu saalis traditsiooniline, seekord juba X vana kirjakeele päev, kus kohtuvad Soome, Ungari, Rootsi ja Eesti vana kirjakeele uurijad. Konverentsile eelneval päeval, 11. novembril kell 15 tähistatakse Tartu ülikooli peahoones Johannes Voldemar Veski auditooriumis teeneka eesti vanema kirjakeele uurija emeriitdotsent Valve-Liivi Kingisepa 75. sünnipäeva, mille puhul esitletakse ühtlasi Valve-Liivi Kingisepa, Kristel Ressi ja Kai Tafenau koostatud raamatut „Heinrich Gösekeni grammatika ja sõnastik 350”.\nBellini ooper Romeost ja Juliast esmakordselt eesti publiku ees\tPressiteatedÜlla Veerg\tNeljapäeval, 11. novembril toob Rahvusooper Estonia esimest korda eesti kuulajateni Vincenzo Bellini ooperi „I Capuleti e i Montecchi“. Estonia kontserdisaalis toimuvat ettekannet juhatab Risto Joost, solistid on Annely Peebo, Irina Dubrovskaja, Priit Volmer, Oliver Kuusik ja Mart Laur.\nRain of Down 3/3 PressiteatedAnders Härm\tLaupäeval, 13. novembril kell 19.00 Tallinna Kunstihoone galeriis Vabaduse väljak 6.\nKätte on jõudnud kolmas ja viimane skriining sarjast "Rain of Down" ning erinevalt eelmistest toimub see seekord tehnilistel põhjustel Kunstihoone galeriis. Valikus on kunstnikud kelle teosed pendeldavad videoperformance`i, kunstniku video ja live performance´ite vahepeal. Projekti on eksponeeritud Helsinkis, Tamperes ja Pärnus. Terve 2010. aasta jooksul on seda näidatud ka kolmes osas Tallinnas. Kaks esimest toimusid 27 märtsil ja 17. juunil Tallinna Linnagaleriis.\nKohtumine Tampere stipendiaatkirjaniku Kristiina Harjulaga\tPressiteatedSA Tampere Maja\tNeljapäeval, 11.11.2010 kell 18 toimub Tampere Majas kirjandusõhtu, kus esineb Tampere-Tartu kirjanikevahetuse 2010. aasta stipendiaat Kristiina Harjula. Esinejat küsitleb Tiia Neuvonen.\nNumber 41 (3320)


Nerva toetab riigi taaslooja Ants Paju tütrepoja Artur Rehi filmiõpinguid\n18.8.2016Jaan LukasKoitLk 5\nTartus restoranis Atlantis 19. augusti õhtul toimuvale heategevuslikule oksjonile Los Angelesi filmikoolis õppiva Artur Rehi õpingute toetuseks on oma maale annetanud mitmed tunnustatud eesti kunstnikud. Ideest haaras kinni ka Põlvamaa kunstnik KOIT NERVA.\nJõgeval gümnaasiumi lõpetanud Artur õpib filminäitlemist Ameerika ühes vanimas filmikoolis American Academy of Dramatic Art’s, mis asub Hollywoodis Los Angeleses. Näitekunstimaagia on lummanud minu meeli nii kaua, kui end mäletan. Armastan jälgida inimesi ja jäljendada põnevaid karaktereid. Olen alati olnud «liiga emotsionaalselt» väljenduv ega sobi etteantud raamidesse,» rääkis ta.\n«Aasta üksinda gigantses Los Angeleses oma kohta leida õpetas hindama elu põhiväärtusi — perekonda, kodu, kodumaad. Õpetas alandlikkuse ja tänulikkuse jõudu. Teisel aastal teeb akadeemia karmi valiku. Tagasi kutsutakse vaid pooled tudengitest. Osutusin valituks. Esimesel aastal võttis pere õppemaksu katteks pangalaenu, teisel aastal seda teha enam ei saanud. Tekkis küsimus, kuidas leida rahastus ning nii koorus idee heategevusoksjonist,» rääkis ta. Esimesena pöördus Artur Rehi kunstnikest Nerva poole. «2003 aastast on meie kodus rippunud Nerva maal, kus on kujutatud lennukilt nähtuna avarat maastikku. Iga kord maalist möödudes tabasin aistingu: ma suudan tõusta kõrgemale. Kunstnik Koit Nerva osutus meie kohtumisel soojaks ja südamlikuks inimeseks, kellega tekkis kohe hea kontakt. Nerva annetas teose «Inspiratsioon»,» rääkis Jõgevalt maailmalinna õpingutele jõudnud noor mees.\n«Nerva viis mind kokku Olga Aasaviga, ettevõtliku daamiga Tartust. Olgale mõte meeldis ja ta sõnas, et aitab Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsitsiooniga oksjoni korraldada ja annab ruumid restoranis Atlantis. «Ole hea poiss ja too 24. juuliks maalid Tartusse,» ütles ta. Kunstiteoseid toovad heategevuslikule oksjonile teisedki nimekad kunstnikud, näiteks Epp Maria Kokamägi ja Ilmar Kruusamäe, keda tuntakse hästi ka Põlvamaal.\nOksjonikuupäev 19.august on ka mõneti sümboolne. Kuulutas ju Eesti Ülemnõukogu 20. augustil välja Eesti taasiseseisvuse. Üks selle otsuse poolt hääletajaid oli Artur Rehi vanaisa, ajakirjanik, poliitik, spordimees ja loodusehoidja Ants Paju (1944–2011).\nKoit Nerva: Arturi toetamine ei ole mulle investeering ega reklaam, vaid abi\nMis motiveeris teid annetama oma töö oksjonile, toetamaks Artur Rehi teatrialaseid õpinguid Ameerika Ühendriikides?\nEi ole just sage juhtum, kui loomeinimene küsib annetusi teistelt loomeinimestelt. Tahtsin aidata. Kurb oli kuulda, et kümned ettevõtted ta abistamisest keeldusid. Saan muidugi natuke aru ka, sest ettevõtteid huvitab eeskätt reklaam — Artur Rehi õpingute toetamine oleks sellest vaatevinklist üsna tulutu. Ja riik, see toetab ju sisuliselt vaid sporti, kõik muu kultuurivaldkond on jäetud omapäi — kui ise tuled toime, jääd ellu. Kunstnikuna olen sellega harjunud ja seetõttu mõistan ka Arturi olukorda.\nMillise kunstitöö oksjonile annetate ja miks just selline valik?\nTegin selle jaoks spetsiaalselt ühe varasema graafikateose ainetel uue suurema ja põhjalikuma töö. Teose nimi on «Inspiratsioon II», mõõdus 100 x 100 sentimeetrit, giclee-maal* lõuendil. Teos kujutab loova inimese peas toimuvat keemiat, mis saab alguse välisest maailmast silmade, kõrvade, nina ja suu kaudu saadud impulssidest ja tekkinud emotsioonidest. Protsess paneb juurduma ja kasvama ideed, mis sunnivad loojat tegudele.\nKas olete Artur Rehiga vahetult kohtunud, kuidas iseloomustate tema isiksust?\nOlen mõned korrad kohtunud. Artur on abivalmis ja lugupidav noormees, kel silmis sära, kust paistab üksjagu teotahet, aga ka võimekust uusi ideid genereerida. Mulle jättis hea mulje, et Artur ei andnud alla, vaid hakkas organiseerima lahendust, seejuures on ta ise teinud tohutu töö. Kõik, mida ta praegu seoses oksjoniga ise teeb, on väga hea alus tööks filmimaailmas, kus uute suhete loomine ja omavaheline koostöö on elementaarselt tähtsad. Jah, ta on tegija.\nMillise meeleolu tekitaks, kui teie maali ostaks kunstihuviline Põlvamaalt?\nMul oleks hea meel. Ma siiralt loodan, et huvilisi sellele pildile on mitmeid.\nKas olete ka varem oma kunstiteoseid annetanud heategevuslikul eesmärgil?\nOlen ikka. Kui küsitakse ja on vähegi mõeldav, siis annan alati. Arturi toetamine ei ole mulle investeering ega reklaam, vaid abi.\nKas olete kursis ka oma kolleegide töödega, mida Arturi toetamiseks annetakse? Millised kõige enam meeldivad ning kas ostaksite ise mõne ära?\nJah, põgusalt olen näinud. Viis-kuus tööd on, mis meeldivad rohkem kui teised, neist vähemalt kaks on sellised, millele tõesti leiaksin koha ka oma kodus, aga seda ma praegusel hetkel ei avalda. Minu meelest on seekordne oksjonitööde komplekt lausa suurepärane: kõik on väga head teosed ja valik on mõnusalt vaheldusrikas. Ka skulptuurid on tõeliselt head ning üks kaheosaline kollaaž on isegi selline, kuhu on lubatud peale istuda.\n*Giclee tähistab kõrgresolutsioonilist digitaalset tehnoloogiat, mille abil paljundatakse kunstiteoseid, näiteks graafikat, fotosid või maalide reproduktsioone.\nDigitaalne pildifail kantakse spetsiaalsele alusmaterjalile (lõuendile, struktuurpaberile) kunstiteoste printimiseks loodud või kohandatud laiformaatprinteri abil. Esimesed uues, digitaalses trükitehnoloogias paljundatud teosed tulid maailmas välja 1990. algusaastail.\nEesti kunstnikest võtsid selle tehnika esimeste seas kasutusele kunstnikud Navitrolla ja Nerva.\nNerva Meedia 89


Danone - Jogurt metsamarjadega\nDanone kasutab sellel veebisaidil küpsiseid. Me kasutame neid teie nõusolekul selleks, et mõõta ja analüüsida veebisaidi kasutamist (analüüsiküpsised), kohandada veebisaiti teie eelistuste järgi (personaliseerimisküpsised) ning esitada teile asjakohast reklaami ja teavet (sihtteabeküpsised). Lisateavet leiate küpsiste kasutamise teatisest.\nLuban kõik küpsised\nDanone kasutab sellel veebisaidil küpsiseid. Me kasutame neid teie nõusolekul selleks, et mõõta ja analüüsida veebisaidi kasutamist (analüüsiküpsised), kohandada veebisaiti teie eelistuste järgi (personaliseerimisküpsised) ning esitada teile asjakohast reklaami ja teavet (sihtteabeküpsised). Lisateavet leiate küpsiste kasutamise teatisest. Lisateavet leiate meie küpsiste kasutamise teatisest.\nNeed on veebisaidi toimimiseks vajalikud küpsised ja neid ei saa välja lülitada. Tavaliselt salvestatakse need küpsised ainult vastuseks teie toimingutele, mis sisuliselt kujutavad endast teenuste tellimist (teie privaatsuseelistuste seadistamine, sisselogimine, vormide täitmine jne).\nTe saate seadistada oma veebilehitseja neid küpsiseid keelama või nende eest hoiatama, kuid nende küpsiste keelamise korral veebisaidi mõni osa ei toimi.\nNeed küpsised võimaldavad meil lugeda külastusi ja liikluse allikaid, et mõõta ja parandada meie veebisaidi toimimist. Nad näitavad meile, millised leheküljed on kõige populaarsemad ja millised on kõige vähem populaarsed ning kuidas külastajad veebisaidil ringi liiguvad.\nKui te neid küpsiseid ei luba, ei saa me teada, kui te meie veebisaiti külastate, ega saa veebisaidi toimimist jälgida.\nKaubamärgid Kampaaniad Meist\nJogurt metsamarjadega ja ActiRegularis®. Hoolitse maitsvalt oma kõhu eest!\nHoida temperatuuril +2 – +6 °C. Kui etiketil olev ja siin toodud teave on erinev, tuleb etiketil olevat teavet pidada õigeks.\nrasvatu piim, koor, suhkur, maasikad 5,3%, piimavalgud, must sõstar 1,2%, mustikas 0,6%, murakas 0,45%, kontsentreeritud kirsipüree, kontsentreeritud vaarikapüree 0,25%, looduslikud lõhna- ja maitseained, kontsentreeritud mahlad: aroonia, apelsini, porgandi; elusad jogurtibakterid ( 108 KMÜ/g), ActiRegularis Bifidobacterium CNCM I-2494 (4x 10⁷ KMÜ/g).\nVõib sisaldada gluteeni.\nEnergia - sisaldus\n*RI - Keskmise täiskasvanu võrdluskogus (8 400 kJ / 2 000 kcal).\nVAATA TEISI MAITSEID SAMAST TOOTEKATEGOORIAST\nJogurt virsiku ja müsliga\nEugesta Eesti AS, Taevavärvava tee 4a, Lehmja küla, Rae vald, 75306 Harjumaa, Eesti, tel +372 682 7782.\nPrivaatsuspoliitika Küpsiste avaldus


Halastamatu tapatöö. Välismaalased kütivad Eestis linde ebaseaduslikke meetodeid kasutades - Eesti Ekspress\nMullu sügisel kõndis Tartu ülikooli teadur Mati Kose Kihnu saare lõunatipus. Sealsele jahionnile lähenes kuulis ta monotoonselt korduvaid linnuhäälitsusi. Tähendab: tegu oli salvestisega. Jahionnist leidis ta eest kaks itaalia keelt rääkivat meest. Kui mehed Koset ja ta kaaslast silmasid, lakkasid ka linnuhäälitsused.\nEesti jahiseadus ei luba elektrooniliste peibutushelide abil jahtida – see on liiga tõhus. Kose püüdis seda selgeks teha. Itaallased ärritusid…\nKose teab väga hästi, et sellise juhtumi korral tuleb hankida tõendid. Ta haaraski kaamera.\nPildid, mis ka Ekspress enda käsutusse sai, on kaunis kurvad: itaallase jalge ees on hulk linnulaipu. Muuhulgas kaks mustlaglet, kelle küttimine ei ole lubatud. Kose pildistas ka padrunikesti. Vähemalt foto järgi on itaallased kasutanud pliihaavleid, mis samuti Eestis keelatud.


Prügimaffia. Tartu prügisukeldujaid hoiab hirmu all ahne keskealine paar - 4dimensioon\nViimased pool aastat on Tartu piirkonna prügisukeldujad elanud helesinise Mercedes-Benzi kaubiku hirmus. Kaubikuga sõidab ringi keskealine paar, kes kuulutab toidupoodide prügikaste enda territooriumiks ning survestab aggressiivselt kõiki, kes käivad sealt endale süüa otsimas. Prügisukeldujad kutsuvad neid kaasahaaravalt „prügimaffiaks“.\nTartu prügisukeldujate seas on tekkinud omamoodi kogukond, kus jagatakse omavahel informatsiooni, kus ja kui palju süüa leidub. Peamiselt võetakse toidupoodide prügikastidest eri pagaritooteid, kinniseid puu- ja köögivilju või muud pakendatud söögipoolist, mida veel süüa kannatab. Toodete parim enne on möödas ja need on müügikõlbmatud, kuid see ei tähenda, et need poleks söömiskõlblikud. Sukeldumas käiakse peamiselt õhtuti, kui poed on suletud ja toit prügikastidesse visatud. Kirjutamata reeglite kohaselt võetakse toitu vaid enda tarbeks, kuid Tartus on ka toidujagamiskapid, kuhu viiakse korralikumat toidupoolist, et vähendada toiduraiskamist.\n„Ahnus on selle nimi,” kirjeldab oma kokkupuudet ühes Facebooki ühis-chat’is „prügimaffiat“ isiklikult tundev inimene, kes soovitab nendega kokku puutudes politsei poole pöörduda. „Nendega muudmoodi ei saagi,” kutsub ta üles ettevaatlikkusele. Prügimaffia soovib endale kogu prügikastides leiduvat korralikku söögikraami. Ähvardatakse, vaieldakse toidu üle ja see on kulmineerunud nii prügisukeldujate autode jälitamiste kui ka teelt väljasurumiskatsetega. „Nad saavad sellest veel rohkem hoogu juurde, kui keegi üldse julgeb neile kuidagi vastu hakata,“ lausub allikas, kuid ütleb, et otseselt füüsilise vägivallani ei tohiks sündmused jõuda. Nad ähvardavad, karjuvad, räuskavad ja näitavad keskmist sõrme, kuid seda ainult selleks, et neile endile rohkem jääks.\nToimetusele teadaolevalt on tegemist 40ndates Alariga, keda on kehalise väärkohtlemise eest kaks korda kriminaalkorras karistatud, ja tema elukaaslase Elvega, kes töötab hooldekodus ning Facebooki kohaselt on lõpetanud eluülikooli. Alar on töötu. Tuttavate sõnul ei otsi nad toitu aga põhjusel, et neil sellest puudus oleks, vaid selleks, et saaks võimalikult palju tasuta kraami just endale. Kodused külmkapid ja -kastid olevat juba pilgeni täis. Allikas kirjeldab Alarit kui 90ndatesse kinni jäänud inimest, kes teenibki endale elatist siin-seal hangeldades, näiteks jäätmekogumisjaamadest korjatud vanu telekaid parandades ja maha müües.\nTelefonis Elvega suheldes nõustub ta esimese hooga oma kogemuse põhjal rääkima toidupoodide prügikastidest toidu otsimisest, kuid küsimuste täpsustumisel tõdeb, et tema tuttavad on käinud, kuid ta ise ei tegele sellega. „Ma ei viitsi siit maakohast Tartu poole käia,“ selgitab Elve. Konkreetseid süüdistusi inimeste hirmutamisest ja hirmuvalitsuse kehtestamisest kommenteerib ta järgmiselt: „Ma ei kujuta ette, miks teised peaksid minust niimoodi halba rääkima, sest ma ei käigi üldse prügikastides toitu kogumas.“\nKuna prügisukeldujate sõnul on kõige rohkem märgatud „prügimaffiat“ Märja, Ülenurme ja Tõrvandi Coopides, otsustasime ühel õhtul toimetusega korraldada hirmuvalitsejate teolt tabamiseks varitsuse. Kuulduste kohaselt võib maffia käitumine olla kohati agressiivne. Oma võimu kehtestamiseks olevat nad torganud kruviga autorehvi, jälitanud inimesi ning üritanud autosid teelt välja suruda. Enesekaitse otstarbel võtsime kaasa ühe põhikooli puutöötunnis treitud pesapallikurika ja peata golfikepi.\nKolmapäeva õhtu Tõrvandi Coopi parklas. Üle tee asuv pubi Jaoskond pandi juba 17st kinni, kuid eluülikooli õlleinstituudi magistrandid on jäänud veel poe ette seminari pidama. Plaan on lihtne: seame ennast söödaks prügikastide juurde ja loodame äratada prügimaffia tähelepanu. Golfikepi peidame võsa sisse, et mitte tsiviilisikuid hirmutada. Toimetuse teine meeskond suundub Ülenurme poole, mille kohalik Coop on teatavasti samuti prügimaffia mõjualas. Pesapallikurikas jääb nende kätte.\nSulgemisaja napilt maha maganud nukrad pereisad ja narkotehingulaadsed kokkusaamised pakuvad meile parklas küll meelelahutust, kuid eesmärgile lähemale ei vii. Kahtlusaluste helesinist Mercedes-Benzi mikrobussi ei tule ega tule.\nÜllatavalt aktiivsesse parklasse saabub üsna pea tume Seat, mis pargitakse mugavalt meie ja prügikastide kõrvale. Autos istuvad noored ei söanda kohe prügikastide lähedale minna. Mine tea, ehk näeme maffiaga sarnaselt liiga julmad välja. Julge hundi rind on rasvane – neiud võtavad end kahekümne minuti pärast kokku, haaravad pakiruumist suure kandekoti ja asuvad tegudele. Riistvõimleja filigraansusega vinnab üks ennast üle prügikasti ääre ning kott täitub mõne minutiga. Saak on nii raske, et prügisukeldujad peavad toidumoona kahekesi autosse tassima.\nPrügisukeldujad Tõrvandi Coopi taga. Foto: Henry-Laur Allik\nKui teine meeskond Ülenurme Coopi parklasse jõuab, on poe sulgemiseni jäänud veel paar minutit. Kasutame juba tuttavaks saanud taktikat: läheme ostame jäätist ja küsime müüjalt prügisukeldujate kohta. Saame mittemidagiütleva vastuse. Pole viga, meil on jäätist, läheme tagasi prügikaste varitsema.\nHeidame pilgu prügikastidesse, et näha, kas on üldse sukeldumist väärt. Seekordne saak tundub juba veidi parem: mädanenud puuviljade kõrval ilutsevad pakitud lehtsalatid ja karpides koogid-kringlid.\nSuundume autosse tagasi, kus laseme autoistmed võimalikult madalale, et oleks eriti hollywoodilik stsenaarium, ning jääme ootama sukeldujaid ja maffiat. Iga mööduv kaubik või natukenegi sinakat tooni sõiduk tekitab elevust – äkki ongi maffia? Tõrvandisse jäetud poisid hoiavad meiega pidevalt ühendust ja annavad teada seal musta Seatiga käinud kahest sukeldujast, kes jõuavad meie juurde mõni minut hiljem.\nKohale jõudes suunduvad nad ilma valehirmuta otse prügikasti. Nendega juttu tehes uurime, kas neil on olnud kogemusi tuntud maffiaga. „Meil on vedanud, et pole neid kohanud, kuid oleme palju lugusid kuulnud, kuidas inimesi on ähvardatud ja nii edasi …” Nende kolmeminutiline sukeldumine käib kiiresti, ning kui me kogu vaatluse käigus miskit uut saime teada, siis seda, kuidas päriselt prügis sukeldumine käib. Neiud lahkuvad ja me otsustame sama teha. Täna maffiat ei näe, kahju. Taasühineme Tõrvandi meeskonnaga.\nViimases lootuses sõidame veel Ujula Coopi, et sealgi kedagi kohata. Sukeldujaid? Maffiat? Ei kedagi. Meid ootab ees tühjus. Otsustame missiooni ametlikult lõpetatuks kuulutada. Viiekesi Emajõe poole loojuvat päikest vaadates arutame filosoofiliselt – kuidas saab see nii olla, et kuigi kõikides prügikastides on erinevad asjad, haisevad need ikka kõik samamoodi?\nAutorid: Margus Hanno Murakas, Kaili Malts, Alex-Sander Puhm ja Carlos Kuiv


Frédéric Joliot-Curie – Vikipeedia\nAastatel 1908–1917 õppis ta Lacanale'i lütseumis, kust siirdus ajutisesse teenistusse armeesse. 1918. aastal jätkas Frédéric Joliot õpinguid kõigepealt Lavoisier' lütseumis, sealt edasi Pariisi Keemia ja Füüsika Koolis.\n1925. aastal, saades Curie fondist stipendiumi, asus Frédéric Joliot preparaatorina Pariisi Raadiumiinstituuti. Samal ajal kaitses Irène Curie doktoriväitekirja teemal "Polooniumi alfakiirgusest". 4. oktoobril 1926 registreeriti Pariisi 4. ringkonna linnavalitsuses Irène Curie ja Frédéric Joliot' abielu. Aastal 1927 sündis tütar Hélène (hiljem Hélène Langevin-Joliot). Frédéric sai litsentsiaadikraadi Pariisis Sorbonne'i ülikoolis. 1930. aastal kaitses ta doktoriväitekirja polooniumi elektrokeemia kohta.\n1932. aastal määrati Frédéric Joliot-Curie Rahvusliku Teaduste Fondi seaduslikuks töötajaks, st sai Raadiumiinstituudis palgalise assistendi koha. Irène Joliot-Curie nimetati Raadiumiinstituudi Curie laboratooriumi tööde juhatajaks. Samal aastal sündis ka nende teine laps Pierre.\n1934. aasta 15. jaanuaril teatasid Frédéric ja Irene Joliot-Curie avastatud kunstlikust radioaktiivsusest, mille eest neile anti ka 1935. aastal Nobeli keemiaauhind.\nAlates 1936. aastast nägi Frederic palju vaeva ülemaailmse rahu tagamiseks. Sõja-aastatel organiseeris ta oma ammuse õpetaja Paul Langevini põgenemise. Sellest ajast illegaliseerus Frederic täiesti. Kommunistina nimetati ta paljude rahuorganisatsioonide juhiks (näiteks Prantsusmaa vabastamise ja sõltumatuse eest võitleva Rahvusrinde president).\nJean Frederic Joliot-Curie suri Saint Antoine'i haiglas 14. augustil 1958. 18. augustil peeti tema riiklik matus Pariisis.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Frédéric_Joliot-Curie&oldid=5966750"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:17, 25. september 2021.


Karolina Park Hotel Vilnius Leedu - Hotellide suurimad allahindlused\nSausio 13-osios g. 2, Karoliniskes, Vilnius, Leedu, LT-04343 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Karolina Park Hotel\nHotell Karolina Park asub vaiksel pargialal, elavast Vilniuse kesklinnast umbes 4 km kaugusel. Konverentsikeskusega kolmetärnihotellis on tasuta internetiühendus ja ööpäevaringselt avatud olev vastuvõtt. Hotell paikneb lennujaamast 15-minutilise autosõidu kaugusel. See on lähim hotell Litexpo messikeskusele. Konverentsikeskuses on 10–600 inimest mahutavad üritusteruumid ning kunstikeskus, kus eksponeeritakse erinevaid kunstiteoseid. Uusimate seadmetega konverentsisaalides pakutakse ka mitmeid lisateenuseid. Lisaks on hotellis suveterrassiga restoran ja baariga keeglisaal. Vabal ajal saavad külalised lõõgastuda fuajeebaaris või kasutada hotelli sauna ja sisebasseini. Hotell pakub ka muid teenuseid, sealhulgas lennujaama vastutulemise teenust ja ekskursioonide korraldamist.\nAgoda arvustused (12)Booking.com arvustused (1007)\nKõik reisijate tüübid (12)Ärireisijad (4)Paarid (3)Üksikreisijad (3)Pered suuremate lastega (1)Grupid (1)\nYahor alates Valgevene\nJulia alates Valgevene


Eestimaalaste teadlikkus ja hoiakud pagulasvaldkonnas ning nende mõõtmine | Eesti Pagulasabi\nEestimaalaste teadlikkus ja hoiakud pagulasvaldkonnas ning nende mõõtmine\nMarion Pajumets, Mari-Liis Jakobson, Silver Stõun (Euroopa rändevõrgustiku Eesti kontaktpunkt, Tallinna Ülikool)\nVaatleme artiklis, kuidas on viimastel aastatel uuritud eestimaalaste suhtumist pagulastesse ning millised on elanikkonnaküsitluste peamised tulemused. Kõrvuti uurimistulemuste tutvustamisega on oluline osutada tähelepanu uurimismetoodikale, sest see, kas ja kuidas küsitakse, mõjutab vastuseid, mida antakse. Keskendume elanikkonna teadlikkusele rahvusvahelisest kaitsest ja eestimaalaste hoiakutele pagulaste suhtes. Artikli lõpus teeme mõned metoodilised ettepanekud, mida uuringute tellijad ja väljatöötajad võiksid järgida.\nValdkonna uurimine Eestis viimastel aastatel\nAlgatuseks, milliseid uuringuid käsitletavas valdkonnas üldse leidub?\n(i) Esimese uuringuterühma moodustavad pagulasteemale keskenduvad elanikkonnaküsitlused, mis uurivad eelkõige hoiakuid, kuid sageli ka teadlikkust nähtuse suhtes. Samuti annavad need uuringud ülevaate sellest, kuidas mõjutab erinevatesse elanikkonnarühmadesse kuulumine (sugu, rahvus, haridustase, aga ka sissetulek, ametirühm, elukoht, parteipoliitilised eelistused jne) teadlikkust ja hoiakuid pagulasküsimustes. Üks suurem selliste uuringute tellija on ootuspäraselt olnud Siseministeerium kui sisserändepoliitika eest vastutav ministeerium Eestis. 2014. a kevadel viis Saar Poll OÜ ministeeriumi tellimusel läbi uurimuse elanikkonna teadlikkusest ja hoiakutest pagulasküsimustes, mis oli 2010. a tehtud uuringu kordusuuring. Viimastel aastatel on elanikkonna suhtumine pagulastesse huvitanud eriti Riigikantseleid, kelle tellimusel viis TNS Emor 2015. a novembris ja Kantar Emor 2016. a oktoobris läbi küsitluse Eesti elanike suhtumise kohta põgenikeriisi ja pagulastesse. Sellesse uuringuterühma kuulub ka Memokraadi tellimusel Turu-Uuringute AS-i poolt 2015. a oktoobris läbiviidud küsitlusuuring, mis selgitab välja Eesti elanikkonna teadlikkust ja hoiakuid sisserände kohta ning seda, kui paljudele inimestele kaitse andmist peetakse Eestile jõukohaseks, ning MTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi tellitud küsitlus, mille Turu-Uuringute AS viis läbi 2016. aasta märtsis (vt ka uuringu kokkuvõtet).\n(ii) Teise rühma kuuluvad küsitlusuuringud, mis käsitlevad pagulastesse suhtumist alateemana või riivamisi. Näiteks analüüsivad Asser ja Ainsaar artiklikogumikus „Eesti elanikkonna hoiakud kolmandatest riikidest sisserändajate suhtes Euroopa Sotsiaaluuringus“ elanikkonna suhtumist sellesse, kas valitsus peaks rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamisel olema leebe; ülejäänud uuring analüüsib elanikkonna suhtumist sisserändesse kolmandatest riikidest, kuid mitte otseselt pagulastesse. Ka Kultuuriministeeriumi tellitud „Eesti ühiskonna lõimumismonitooringu 2015“ uussisserännet käsitlev artikkel annab aimu Eesti elanikkonna hoiakutest pagulastesse, sõna „pagulane“ mainimata.\nElanikkonnaküsitluste kõrval on põnevaks materjaliks ka kvalitatiivsete uurimismeetoditega kogutud andmed, mis peegeldavad eestimaalaste teadlikkust ja hoiakuid läbi mõne kitsama elanikkonnarühma pilgu. Heaks näiteks on ÜRO Pagulasameti (UNHCR) Eestit puudutav integratsiooniraport, mis avaldati 2016. aasta lõpus.\nElanikkonna teadlikkus pagulasküsimustes\nElanikkonnaküsitlused käsitlevad eelkõige eestimaalaste hoiakuid pagulaste sisserände suhtes, arvamusi pagulaste vastuvõtmise mõju kohta Eesti elule ning suhtumisi pagulaspoliitikasse. Hoiakud võiksid olla seotud elanikkonna teadlikkusega sellest, mis üldse teeb pagulasest pagulase ja mille poolest pagulased erinevad näiteks varjupaigataotlejatest või majandusmigrantidest. Samuti võiks teadlikkus rahvusvahelise kaitse saajate väikesest hulgast tähendada eestimaalastele, et nende vastuvõtmise ühiskondlikud mõjud on tõenäoliselt tagasihoidlikud. Eeldusel, et teadlikkus, kõrvuti nt eelarvamuste ja huvidega, võib olla oluline hoiakute mõjutaja, vaatleme alljärgnevalt, kuidas on Eesti elanikkonna teadlikkust pagulasvaldkonnas viimastel aastatel mõõdetud ja milliste tulemusteni jõutud.\nVarasemad uuringud, mille tellijaks on olnud Siseministeerium, panevad teadlikkuse väljaselgitamisele võrdlemisi suurt rõhku. 2014. aastal Saar Polli läbiviidud uuring (joonis 1) selgitas, kas eestimaalased oskavad defineerida põhimõisteid, kas nad teavad näiteks, et pagulastele andis teine riik rahvusvahelise kaitse, sest neid kiusati oma riigis taga. Selgus, et seda teab 75% küsitletutest. Samas peab ekslikult tervelt 73% pagulasstaatuse andmise aluseks kodumaal puhkenud sõda, 45% kodumaal aset leidnud looduskatastroofi ja 33% tööpuudust kodumaal.\nJoonis 1. Allikas: Saar Poll 2014.\nOluliseks on peetud ka välja selgitada teadlikkust sisserändemahtudest. Uuritud on, kui hästi teavad eestimaalased rahvusvahelise kaitse saajate hulka (vt nt Saar Poll 2014, ptk 1.2), ja nende teadlikkust üldistest sisserändemahtudest (vt nt Memokraat 2015). Memokraadi uuringus leiti, et Eesti rahvusvahelise kaitse andmise plaane kiputakse ülehindama, kogu sisserännet riiki aga alahindama.\nTeadlikkus riigi pagulaspoliitika põhialustest mõjutab samuti hoiakuid selle suhtes, kas rahvusvahelise kaitse andmisel võivad olemasolevale elanikkonnale olla head või halvad mõjud. Kahjuks on seda uurinud vaid TNS EMOR 2015. a juunis. Selgus (vt jooniseid 2 ja 3), et 67% vastanutest teab, et Eesti ametnikud kontrollivad Eestilt kaitse taotlejate tausta enne neile kaitse andmist; koguni veerand vastanutest leidis ekslikult, et Eestil puudub võimalus valida inimesi, keda vastu võetakse. Valdav enamus (78%) teadis ka põhimõtet, mille kohaselt ei erine rahvusvahelise kaitse saajate hüvitised ja toetused Eesti alaliste elanike toetustest. Siiski arvas 11% küsitletutest ekslikult, et tulijatele antakse kaks korda suuremaid toetusi.\nJoonis 2. Allikas: TNS EMOR 2015.\nJoonis 3. Allikas: TNS EMOR 2015.\nKuigi inimese subjektiivne infovajadus ei pruugi alati olla kooskõlas sellega, kui kursis ta valdkonnaga tegelikult on, selgitavad kõik viimaste aastate Siseministeeriumi ja Riigikantselei tellitud uurimused siiski välja eestimaalaste rahvusvahelist kaitset puudutava lisateabe soovi. Mainiksime siin, et mitte kõigi uuringute ankeetides pole sisaldunud vastusevariante (a) „ma ei soovi lisateavet, sest olen valdkonnaga kursis“, (b) „ma ei soovi lisateavet, sest valdkond ei huvita mind“ ja (c) „ei oska öelda“. Nimelt oli (a) kõige levinum vastus Siseministeeriumi tellitud uurimustes osalejate seas nii 2010. a (53% osalenutest) kui ka 2014. a (43% osalenutest). Mis puudutab uuemates uuringutes väljaselgitatud lisateabe soove, siis soovib Kantar Emori (2016) vastajatest 53% „üldiselt adekvaatset, objektiivset, tõest infot“, vastusevariant, mis oli uuringus populaarseim ning mida aasta varasemas TNS Emori läbiviidud uuringus küsitletutele paraku ei pakutud.\nElanikkonna rände ja pagulastega seotud hoiakud\nPagulasvaldkonda puudutavad elanikkonnaküsitlused kasutavad palju erinevaid küsimusi, et selgitada välja eestimaalaste hoiakuid. Meie keskendume siin sallivusele, mille muutumist mõõdame sellega, kuidas suhtutakse sisserändajast naabrisse; seejärel vaatleme, milliseid mõjusid Eesti ühiskonnale seostatakse pagulaste vastuvõtmisega ning lõpetuseks anname ülevaate elanikkonna ootustest rahvusvahelise kaitse poliitika suhtes.\nSallimatus sisserändajate vastu on Eesti taasiseseisvusajal olnud pigem tõusutrendis (vt joonist 4).\nJoonis 4. Suhtumine sisserändajatesse ja teisest rassist inimestesse Eestis. Allikas: Maailma Väärtusuuring.\nKõrvutades sellega Saar Polli samuti 2014. aastal läbiviidud uuringut, näeme, et 16% eestimaalastest suhtuks pagulasest naabrisse positiivselt ja 33% negatiivselt. 19% vastanutest suhtuks positiivselt pagulase tulekusse perekonda (negatiivselt suhtuks sellesse 41% küsitletutest) ja 30% vastanutest suhtuks positiivselt pagulasest töö- või õpingukaaslasesse (negatiivselt suhtuks sellesse 14% küsitletutest) (Saar Poll 2014).\nPagulaste vähene sallimine oma lähikonnas on üldjuhul seotud hinnangutega pagulaste vastuvõtmise ühiskondlike mõjude kohta. Kantar Emori (2016) uuring võimaldab eestimaalaste seas jälgida erinevaid oletatavaid mõjusid ja nende muutumist 2015. a juunist 2016. a oktoobrini.\nJoonis 5. Eesti elanike hoiakud pagulaste suhtes: pagulaste vastuvõtmise tajumine ohu, võimaluse, praktilise vajaduse ning üldise avatuse hoiakutest lähtuvalt. Väitega nõus või täiesti nõus %. Allikas: Kantar Emor 2016.\nSelgub, et ühe aasta jooksul on elanikkonna hirmud seoses pagulaste Eestisse saabumisega kahanenud. Märgatavalt vähem on näiteks neid, kes kardavad, et pagulased ei integreeru Eesti ühiskonda (langus 7%), et pagulaste tulek kahjustab alaliste elanike sotsiaalset kaitstust (langus 8%), et pagulaste elurajoonid getostuvad (langus 9%). Samal ajal seostab rohkem inimesi pagulaste saabumisega positiivseid arenguid. Eriti oodatakse, et erineva kultuuritaustaga inimesed rikastaksid Eesti elu (tõus 9%). Kiiresti on kasvanud ka eestimaalaste pragmaatiline arusaam, et kui tahame, et Eestit vajadusel aidatakse, peame aitama teisi riike pagulaste ümberpaigutamisega (tõus 9%, võrreldes 2015. aastaga). Ilmselt märkasid eestimaalased pärast 2015. a suve ja sügise esialgset paanikat, et Euroopa Rändekava raames lubatud enam kui 500 inimese Eestisse toomine sujub üsna aeglaselt ja väljaspool kava Eestilt kaitse saajate arv on jätkuvalt väike.\nVaadeldes Kantar Emori (2016) küsitluse tulemusi lähemalt, selgub, et suhtumine pagulastesse (aga ka rändesse üldisemalt) on mõnevõrra positiivsem nooremate ja kõrgemalt haritute hulgas. Üheks kõige suuremaid erimeelsusi kajastavaks seisukohaks on „Pagulasi ei ole vaja vastu võtta, sest oma inimestelgi on probleeme küllalt“. 5-palli skaalal erines noorte vastajate (15–24) keskmine kõige vanematest vastajatest (65+) 0,5 palli võrra (5 palli skaalal); eestlaste ja mitte-eestlaste ning kesk- ja keskeriharidusega inimeste ja kõrgharitute vastused aga lausa 0,6 palli võrra. Optimistlikumad on ühiskonnarühmad, kes tunnevad, et neil läheb hästi.\nMitte-eestlased, kes muidu rännet ning piiride avatust aktsepteerivad, tunnevad eestlastest enamgi, et pagulaste Eestisse elama asumine on ohuks Eesti riigi ja rahva kestmisele ning turvalisusele. Nad kardavad rohkem pagulaste mittelõimumist ja pagulaste elamispiirkondade getostumist ega usu, et pagulaste tulek aitaks Eestit avatumaks ja sallivamaks muuta. Samuti on nad kõige skeptilisemad väljavaate vastu, et pagulased aitaksid leevendada tööjõupuudust ning rahvastikukriisi. Ühelt poolt võib siin olla põhjuseks illusioonide puudumine, kuna teistest rahvustest inimesed on tõenäolisemalt olnud tunnistajateks Eesti lõimumispoliitika piiratud õnnestumisele. Teiseks võimalikuks seletuseks on sisserändajate hoiakumuster, mille kohaselt aktsepteeritakse küll inimeste liikumisvabadust, kuid (enese paremas valguses näitamiseks) kiputakse häbimärgistama teisi sisserändajarühmi.\nLisaks hoiakutele pagulaste ja laiemalt sisserändajate ühiskondlike mõjude suhtes on mõnevõrra analüüsitud ka eestimaalaste ootusi Eesti varjupaigapoliitikale. Kõik uuringud viitavad, et Eesti elanikkond toetab pigem „konservatiivset varjupaigapoliitikat”. 2014. a eelistas lausa 3/4 elanikest pagulaste vastuvõtmisele nt rahalise ja tehnilise abi andmist (Saar Poll 2014). Pigem karmiks peab Eesti varjupaigapoliitikat 51% vastajaist (samas).\nAastaga on toimunud märgatavad muutused selles, kuidas nähakse riigi rolli. Joonis 6 selgitab, et 2016. aastaks oli 2015. aastaga võrreldes oluliselt kasvanud nende Eesti elanike osakaal, kes leiavad, et riik peab pagulasi kohanemisel aktiivselt toetama (kasv 9%) ning et pagulased tuleb elama paigutada hajutatult üle Eesti (kasv 4%); samuti oodatakse riigilt, et see kindlustaks, et pagulaste vastuvõtmisega ei halveneks alalise elanikkonna sotsiaalne kaitstus. Vähenenud on aga nende eestimaalaste osakaal, kes leiavad, et riik ei tohiks võimaldada vastuvõetavatele pagulastele toetusi ega abi (langus 8%). Muutused on seostatavad elanikkonna teadlikkuse kasvuga, kuivõrd kõiki neid teemasid kajastati 2015. ja 2016. aastal aktiivselt ka meedias.\nJoonis 6. Allikas: Kantar Emor 2016.\nSamaaegselt kahaneva ohutundega pagulaste vastu (vt joonist 5) on eestimaalased aastaga muutunud nõudlikumaks rahvusvahelise kaitse saajate suhtes. Kui 2015. aastal küsitletutest leidis 80%, et pagulased peavad selgeks õppima eesti keele, siis aasta hiljem arvab nii juba 84% vastanutest. Samuti ootab 94% küsitletutest (2015. a 92%), et pagulased võtaksid omaks Eesti kultuurinormid ja austaksid Eesti seadusi (samas).\nÜheaegselt mõõdukamaks muutuvad hoiakud pagulaste mõju suhtes ning suurte ootuste panemine nii riigile kui ka pagulastele võib viidata sellele, et Eesti elanikkond on valmis rahvusvahelise kaitse saajaid tõsimeeli vastu võtma ja neid vastutustundlikult ka lõimima. Varasem seisukoht „Me ei taha ega võta pagulasi vastu!“ on asendumas tingimuste seadmisega „Pagulased on teretulnud, juhul kui …“. See on oluline areng.\nKokkuvõttes võib öelda, et Eestimaalaste üldine võõrapelgus (vt joonist 4) avaldub üsna selgelt ka ettevaatlikus suhtumises pagulastesse. Keskmisest pisut positiivsemalt suhtuvad pagulastesse nooremad ja kõrgemalt haritud vastajad, umbusklikumalt aga need, kes on sotsiaalmajanduslikus mõttes mõnevõrra haavatavamas positsioonis: pensioniealised, mitte-eestlased ning madalamalt haritud eestimaalased.\nElanikkonnaküsitlused näitavad kommunikatsiooni ja teavitustegevuse olulisust informeeritud avaliku arvamuse kujundamisel. Avaliku hoiaku muutumine 2016. aastaks pagulaste suhtes soosivamaks on seostatav juhtivate poliitikute retoorika ja meediakäsitluste arenemisega. Kui 2015. aasta esimeses pooles, rändekriisi alguses, rõhutati Euroopa Liidu poolt Eestile pandava ümberpaigutamise ja -asustamise kvoodi ebaõiglast suurust, siis aasta teises pooles kerkis üles teiste liikmesriikide solidaarse toetamise väärtus ning asuti kiirelt ja asjalikult kokku leppima rändekava rakendamise mehhanismi ja ametkondadevahelist tööjaotust. Valitsuse rõhuasetuse muutusega läks kaasa ka meedia.\nNagu artikli sissejuhatuses lubasime, mõni metoodiline tähelepanek ka selle kohta, kuidas pagulasvaldkonda uuritakse ja kuidas saaks seda veel paremini teha. Peame tõdema, et praeguste uuringute põhjal on Eesti elanike teadlikkuse ja hoiakute muutumist rahvusvahelise kaitse küsimustes paiguti keeruline hinnata, isegi kui tegu on sama tellija ja läbiviija kordusuuringutega. Probleemiks on järjekindlusetus küsimuste püstitamisel –küsimusi sõnastatakse ümber, eelmise ringi küsimusi/küsimusplokke jäetakse hoopis ära ja/või lisatakse uusi. Samuti on eri uuringute küsimusepüstitused erinevad, mis muudab toimunud muutuste hindamise keerulisemaks. See tähendab, et spetsialiste tuleks kaasata juba esmakordse uuringu küsimuste sõnastamise juurde. Siis ei pea ehk kordusuuringute ankeete (nii palju) parandama.\nVeel raskendavad uuringute tulemuste tõlgendamist mitmetimõistetavad küsimused. Näiteks tugineb viimane Integratsiooni Monitooring oma hinnangus, et eestlased on muutunud rände sihtriikide vastu avatumaks, sellele, et inimeste hulk, kes ei nõustunud väitega „Eestisse võiks lubada sisserändajaid ainult kultuuriliselt lähedastest riikidest”, oli kasvanud (Ubakivi-Hadachi 2015:132). Ent selle väitega mittenõustumisel võib olla erisuunalisi ajendeid. Näiteks võivad mittenõustujad arvata nii seda, et Eestisse võiks lubada sisserändajaid ka kultuuriliselt kaugematest riikidest, kui ka seda, et Eestisse ei tohiks sisserändajaid lubada isegi kultuuriliselt lähedastest riikidest. Mitmetimõistetavaid küsimusi esines ka MTÜ Ühiskonnauuringute Instituudi tellitud uuringus. Küsimustest arusaamist tuleks enne nende käikulaskmist erinevates sihtrühmades põhjalikult testida.\nÜheks probleemiks rahvusvahelise kaitse valdkonda puudutavaid hoiakuid käsitlevate elanikkonnaküsitluste kasutamisel on nende uuringute usaldusväärsus. Uuringute tellijatel ja läbiviijatel oleks soovitatav teha kättesaadavaks kirjeldused uuringute metoodika kohta. Uuringuid, mille andmekogumise viiside kohta puudub oluline info (vt nt Ühiskonnauuringute Instituut / Turu-uuringute AS 2016), ei saa kasutada olukorra hindamiseks, ammugi poliitikasoovituste tegemiseks.\nLõpetuseks – elanikkonna pagulasi ja rahvusvahelist kaitset puudutavate hoiakute tõlgendamiseks ja nende hoiakute kujundamiseks on oluline, et kõigepealt uuritaks küsitletavate teadlikkust põhimõistetest. Kui küsitletavad ei tea, kes on pagulased (nt võrreldes rahvusvahelise kaitse taotlejate või majandusimmigrantidega) ja on pagulaste Eestisse toomise vastu, siis võiks olla rahvusvahelist kaitset pakkuda sooviva valitsuse esimene ülesanne teha rahvale mõisted selgeks. See ei peaks olema kuigi raske. Kui aga elanikkond on pagulaste vastuvõtmise vastu, hoolimata sellest, et üldiselt teatakse, kes on pagulased ja miks nad oma kodus ei saa edasi elada, seisab sama valitsuse ees hoopis keerulisem veenmistöö. Kuna paari viimase aasta uuringud (TNS Emor 2015, Kantar Emor 2016) ei mõõda elanikkonna teadlikkust põhimõistetest, ei saa me nende põhjal paraku kindlalt öelda, kas eestimaalased on umbusklikud pagulaste või hoopis müütide vastu.


Tutvustus | Kaunis kombatav raamat\nTutvustus Raamatud Lingid Töörühm Kontakt\nMis on kombatav pildiraamat?\nKellele need pildiraamatud on mõeldud?\nRaamatukauplustes ja raamatukogudes on virnade viisi raamatuid lastele ja nii see peabki olema. On aga ka üsna mitmeid lapsi, kellele need raamatud kauplustes ja raamatukogudes on lihtsalt kogum paberilehti, sest nendeni ei jõua tavaliste raamatute ilusad värvirikkad illustratsioonid, ega ka saa nad neid lugeda, sest puudub nägemine. Kui veel puudub ka kuulmine on elu väga kurb ja ebaõiglane.\nKombatavad pildiraamatud on nendele lastele uks pildiraamatute maailma. Nende raamatute abil saab anda ettekujutuse loomade jälgedest, mida muidu ei ole võimalik hästi selgitada. Saab anda ettekujutuse ruumilistest kujunditest ja nende pinnalaotusest, võib kätega katsudes ja nukke liigutades elada muinasjutumaailmas, lennata kosmoses ja laiendada oma maailmapilti mitmetele elualadele. Kui ainult oleks neid kombatavaid pildiraamatuid.\nRaamatute valmistamiseks võib kasutada mitmesuguseid materjale: erinevaid tekstiile, kangaid, nahka, karusnahka, kive, sulgi, pappi, puud, käsitöömassi, jne.\nHead värvikontrastid aitavad aktiviseerida ja arendada silma ja käe koostööd ning järelolevat nägemist. Mitmesugused nööbid, tõmblukud. aasad, taskud, nöörid ja paelad aitavad arendada puuetega laste peenmotoorikat.\nKui sellele lisada veel mustvalgetekst ja braile-tekst ning lindistus teksti- ja heliefektidega, saame valmis unikaalse kombatava raamatu.\nÜhe kombatava raamatu valmistamisel saab rakendada kõiki käsitöö mooduseid: õmblemist, aplikeerimist, kudumist, heegeldamist, tikkimist, erinevate pistetega kinnitamist, lõikkamist, liimimist ning puust voolimist ja peaasi palju loovust.\nRaamatute valmistamisel tuleb arvestada, et pildid ja esemed püsiksid tugevalt lehekülgedel ja kõik see, millele pisikesed sõrmekesed võivad taha hakata, oleksid hästi peidetud. Materjalid peavad olelma mürgivabad.\nUNIKAALSED KOMBATAVAD RAAMATUD LASTELE\nTöörühm “Kaunis kombatav raamat” valmistab tellimusel nägemis-puudega lastele suunatuid kombatavaid raamatuid. Raamatud on unikaaleksemplarid ja sobivad kasutamiseks kõikidele lastele.\nKõik raamatud valmistatakse käsitööna ja sellepärast on iga raamat ainueksemplar. Raamatu hind on kokkuleppeline ja sõltub valdkonnast, suurusest ning eksemplaride arvust.\nKas Sa oled huvitatud meie tegevusest?\nTule toetama kombatavate raamatute valmistamist. Võta ühendust Sülvi Sarapuu tel. +372 6611289 või e-post sylvi.sarapuu@gmail.com ja lepime kokku kuidas Teie seda teha tahate. Kõik sponsorivahenditega valmistatud raamatud kingime Eesti Pimedate Raamatukogule, kust lapsed neid laenutada saavad. Iga raamatu tiitel-lehele märgime sponsorite nimed.


Vann, mis pakub privaatset\ntreenimisvõimalust ja süvalõõgastust\nSwimitation™ vann on uus lähenemine senituntud massaaživannidele ning hüdroteraapiale. Reguleeritav seljatugi ja kehajärgiv iste on väljatöötatud hoidmaks keha parimas ergonoomilises asendis nii treeningu ajal kui lõõgastumisel. Planeerides Swimitation kodu-spad, oled Sa endale loonud ka treenimisvõimaluse koduseinte vahel. Swimitation vann on ideaalne asendus Wellness-keskustes kasutuselolevatelemullivannidele, võimaldades pakkuda klientidele uudset teenust – koos privaatse treeningu ja süvalõõgastumisega. Swimitation on ideaalne treeningujärgseks lõõgastumiseks; Swimitation võimlemine on nauditav igaühele. See toob uusi kliente fitness-klubidele.Võrreldes teiste hüdroteraapia vannidega, loob Swimitation vann tingimused mugavamale ja tõhusamale taastusravile.\n“Swimitation vannis saab vajaliku füüsilise koormuse märkamatult ja nauditavalt.\nSelililamang kaitseb lülisammast valede lihaspingete eest,\nlastes harjutustel mõjuda just sinna, kuhu vaja.”\nMonika Ausmees, füsioterapeut\nAva oma meeled! Vann pakub rohkemat kui vanniskäiku,\nvesiravi on meeldiv ja veesport võimalik ka väljaspool basseine!\nSwimitation™ vann on mõeldud nii lõõgastumiseks kui ka treeninguks. Selle vanniga saavad võimalikuks privaatne veetreening, toestatud lõõgastumine, hüdro- ja sooja vee teraapia. Neid kõiki saab kombineerida teiste heaoluprotseduuridega (näiteks aroomiteraapia, värvusteraapia, juhitud meditatsioon). Kogu treening on võimalik läbi viia kas või kinnisilmi! Uus vann võimaldab liigutada tervet keha, ilma et peaks kuskilt kinni hoidma. Seljatugi on reguleeritav ning tänu sisseehitatud ergonoomiliste joontega sadulalaadsele istmele on võimalik käsi ja jalgu vabalt liigutada – samal ajal on vanni kasutaja keha kindlalt paigal..\nSwimitation seansi mõju kehale:\nAitab selja, puusa ja õla probleemide korral\nParaneb kehatunnetus ja tasakaal\nAitab stressi ja läbipõlemissündroomi puhul\nMõjutab pehmeid kudesid\nSobib verevarustushäirete korral\nTugevdab neerude tööd\nToetab südame ja veresoonkonna, kopsude tööd, paraneb lümfitöö ja ainevahetus\nVaata harjutuste näidisvideot siit:\nLoe meie füsioterapeut Monika Ausmehe (Ausmees) artiklit Swimitation seansi mõjudest\nSwimitation vann on loodud selle sajandi inimestele, ajal mil pidevalt linnastuv maailm seisab silmitsi suurte väljakutsetega tervise valdkonnas – stress, vähene liikumine, üha rohkem ülekaalulisust ja südameveresoonkonna haigusi, seljavalud, istuv eluviis, kuiva silma sündroom jne. Pea kõigil inimestel on mingil määral stress, mis tuleneb mürast, saastest, töökoormusest, pere- ja majandusprobleemidest jne. Kuigi inimesed elavad üha vanemaks, mõjutavad ka terviseprobleemid üha rohkem inimeste elukvaliteeti ja heaolu. Luksuslik Swimitation vann on ideaalne nende väljakutsete ja vastuoludega hakkama saamiseks. Swimitation treeningsessioon hoolitseb ka sinu meelte eest: toestatud ja ohutu hõljumine võimaldab sügavalt lõõgastuda.\nSwimitation seanss. Toimub kas lakke kinnitatud TV-st harjutuste videot vaadates, lihtsalt ujumist imiteerides või eratreeneri, füsioterapeudi juhendamisel.\nHüdroteraapia. Veeteraapia üks vanimaid teraapiavorme, mida praktiseeritakse meditsiinis efektiivselt ka tänapäeval. Uuringud näitavad, et soe vesi leevendab lihaspiirkonna ja liigeste vaevuseid, sealhulgas ka artriiti, reumat ja alaseljavalu, samuti vähendab põletikke ja paistetusi. Õige toitumise ja trenniga kombineerituna aitab veeravi vähendada kehakaalu, stimuleerida uriinitootmist ning ravida vedelikupeetust. USAs läbiviidud uuring näitas, et 2-3 korda nädalas sooja vee liikumisprogrammides osalenud patsientidel vähenesid valud 40% ning nende füüsiline funktsionaalsus suurenes märgatavalt. Lisaks valude alanemisele andis treeningprogramm suurepärase emotsionaalse laengu, aitas paremini uinuda ning arendas lihaseid. Swimitation vann muudab vesivõimlemise meeldivaks ja mugavaks. Samuti on veeteraapia ka suurepärane vahend stressi raviks alandades kortisooli taset.\nSwimitation Fitness. Swimitation vanni ergonoomiline iste järgib selga ja kehakuju säästes liigeseid. Selililamang kaitseb lülisammast valede lihaspingete ja ülemäärase koormuse eest, lastes harjutustel mõjuda just sinna, kuhu vaja. Koostöös füsioterapeutidega on välja töötatud spetsiaalsed treening- ja venitusharjutused. Swimitation teostab unistused, sest pakub eratreeningut rahuliku muusika ja lõõgastava veevulina saatel. Kuna lamades saab liigutusi teha hõlpsalt ja rahulikult, sobib Swimitation treening suurepäraselt ka rasedatele ja südame- ja veresoonkonna haiguste puhul.\nSwimitation lõõgastumine. Lisaks füüsilisele koormusele pakub Swimitation privaatset aega iseenda ja oma mõtetega. Swimitation vannis on võimalik end lõõgastada hõljudes mõnusas soojas vees. Vesi rahustab närvisüsteemi ning aitab lõdvestada pinges lihaseid ning leevendada lihasvalu. Mõõdukalt sooja (34-37°C) vannivee juures aeglustub pulsisagedus keskmiselt 6-10 löögi võrra minutis, veresooned laienevad, vererõhk langeb ja verevarustus paraneb. Vannis on võimalik toestatud hõljumine, millel on eeliseid hõljumispaagis hõljumise ja lõõgastumise ees. Toestus kehatüvele/lülisambale loob turvatunde, mis võimaldab sügavalt lõõgastuda, mida paljud hõljumispaagis saavutada ei suuda.\nTreeni kodus ja kasuta vanni lõõgastumiseks ning teisteks heaolu protseduurideks!\nKodu-spaa jaoks ei vaja sa enam muud kui Swimitation vanni, millel on olulisi eeliseid väikebasseinide ees –\nPrivaatne treening ja süvalõõgastumine kodust väljumata;\nKodune taastusravi ja tööpäeva pingete leevendamine kasvõi iga päev;\nOn sobiv igaühele, väikelapsest eakani;\nEsteetiliselt nauditav disain loob eeldused romantiliseks spaa-protseduuriks;\nVanni on lihtne paigaldada ja selle disain sobitub igasse interjööri.\nVanni madal veetase hoiab veekulud madalad ning annab võimaluse võtta vanni kaasa ka väikelaps. Kuivõrd veekulu on madal, muutub mõistlikuks ka treenimine kraanivees kemikaale lisamata.\nLisaks on vanni lihtne puhastada, sellel on basseinide ja mullivannidega võrreldes oluliselt parem veehügieen ning vanni käituskulu võrreldes erinevate spaatoodete või taastusravivõimalustega väga soodne. Modernne klaasfiiberplastikust tehnoloogia on ilmastikukindel ning võimaldab vanni paigutada ükskõik millisesse kliimasse, aeda, talveaeda või verandale.\nSwimitation™ annab vanniskäimisele, vanimale spaa-elamusele, uue funktsiooni – fitness ja sügav lõõgastumine.\nSwimitation vann pakub uut trendi tänapäevases maailmas, kus aina olulisemaks muutub liikumine, meditatsioon ning iseendas ravimisjõu leidmine. Ärksameelsus, kõigega ühenduses oleva meele eest hoolitsemine, on märgitud heaolutööstuse 2014. aasta übertrendiks.1 See uus trend põimib ärksameelsuse tehnikaid spaa- ja heaolutegevustega.2\nUudse ja mugava lahendusena on Swimitation vann ideaalne võimalus hotellides, tervisekeskustes ja spaades kasutusel olevatele mullivannidele ning väikebasseinidele, võimaldades privaatset treeningut ja süvalõõgastumist. Swimitation sessioonile saab liita\nvalgus- ja heliteraapia lahendusi\nhapnikuga rikastatud veeteraapia süsteemi\nkromoteraapiliste lampide ja õhumullisüsteem on vannis juba olemas.\nSwimitation seanss – eratreening, mis pakub füüsilist koormust ja toimib ka tõelise stressimaandajana.\nKonkurentsis püsimiseks peavad spordiklubid suutma pakkuda mitmekülgseid treeningu- ja lõõgastusvõimalusi. Treeningu juurde pole vaja treenerit, klient saab harjutuste seansi läbida ka ise treeningvideo abil. Samas saab Swimitation seanssi pakkuda ka koos eratreeneri või füsioterapeudi teenusega – mõnusad tingimused privaattreeninguks on igal juhul loodud.\nSwimitation vann võimaldab veesporti teha inimestel, kes ei või ei soovi ujuda avalikes basseinides, ei soovi käia jõusaalis raskusi tõstmas või grupitreeningutes. Swimitation treening on inimesele, kes hindab privaatsust, soovib mõõdukat füüsilist koormust, naudib veemõnusid või tahab lihtsalt lõõgastuda raskest töönädalast. Swimitation sessioon tähendab ka mõnusat pingelangust ja sobib trennijärgseks lõõgastumiseks intensiivsete treeningute harrastajatele.\nKuna lamades saab liigutusi teha hõlpsalt ja rahulikult, sobib Swimitation treening suurepäraselt ka rasedatele ja eakatele, aitab selja-, puusa- ja õlaliigese probleemide korral. Privaattreeningud muutuvad üha populaarsemaks ning ka olemasolevad treeningklubide liikmed soovivad proovida uusi treeninguid. Swimitation vann on spordiklubidele erakordne lahendus laiendamaks oma sihtgruppi ning hoida alles olemasolevaid kliente! Meelelise tegevuse ühendamine treeninguga on tõusev trend ning meie kombineerime eratreeningu ja lõõgastumise ka veeteraapiaga.\nMotivatsioon treenida. Võrreldes teiste treeningutega on treeningsessioon Swimitation vannis üdini nauditav kogemus, trenn ei nõua emotsionaalset pingutust. Ühendades heaoluteraapiate erinevaid võimalusi (mullivann, aroomiteraapia jne), saab treeningsessiooni veelgi nauditavamaks muuta. See toob tervise vanni kasutajatele ja kliendid fitness-keskustesse.\nVesiravi ja vesivõimlemist peetakse tõhusaimateks teraapia vormideks.\nSwimitation muudab vesiravi atraktiivseks ja populaarseks.\nSwimitation vannil on teiste vesiravi vannide ees eeliseid:\nkäte ja jalgade liigutamisel hoiab Swimitation™ vanni patenteeritud iste keha paigal;\nkogu keha toestus ei lase tekkida lihaspingetel;\nvanni suurus ja kuju lubab suuremat liikumisulatust nii kätele kui jalgadele;\nveeteraapia sessiooni võib ohutult läbi viia ilma füsioterapeudi juuresolekuta, sest enamik kliente on kindlalt toestatud ning on võimalus luua spetsiaalseid teraapilisi treeningvideoid.\nvanni disain on voolujooneline, seega hügieeniline (ei teki seisvat vett) ja hästi puhastatav.\nKõige olulisem erinevus on toetuspunktis. Teistes hüdroteraapia vannides on keha toestatud kaelast, võimlema peab istudes või kusagilt kinni hoides. Liigutamisel keha liigub paigast ning seetõttu peab harjutuste tegemine olema aeglane ning peab tähelepanu pöörama keha paigalolekule – sellele, et millegi vastu end ära ei löö. Nii tekivad lihaspinged, võimlemine on ebamugav. Swimitation vannis on toestatud kogu kehatüvi.\nMonika Ausmees (füsioterapeut, 20 aastat kogemust) kommenteerib: „Vesi ja vanni integreeritud iste toestavad liigeseid, tänu millele on treening tõhusam, ei lase tekkida lihaspingetel ning leevendavad liigestele avalduvat koormust. Nagu kõik veespordialad, on ka vesimassaaž kasulik muuhulgas ka nahale ning närvisüsteemile. Treening mõjub väga paljudele lihastele.“\nVõimalus paljudele. Swimitation vann annab paljudele inimestele võimaluse kogeda veeteraapiat. Vaegnägijad saavad harrastada veesporti ilma kõrvalise abita. Vesiravi mõjub kasulikult autistidele ning Swimitation vann annab neile hinnatud võimaluse harrastada veesporti privaatselt. Reumat põdevad inimesed ei saa käia avalikes basseinides, kuna sealne veetemperatuur on nende jaoks liiga madal. Swimitation vannis on võimalik tõsta vee temperatuuri ning nautida valu leevendavat sooja vee teraapiat ning sooritada reuma korral soovitatavaid harjutusi. Nimetame veel ühe: südameveresoonkonna haiguste puhul on ujumine vastunäidustatud (ujumise intensiivsuse tõttu). Swimitation harjutustega on aga võimalik igal ajal puhata ning liigutusi aeglustada (vanni kasutaja ei pea end veepinnal hoidmiseks „piisavalt liigutama“).\nMarko on füsioterapeut, personaaltreener ja kirjanik, kes on rahvusvaheliselt tuntud ka ühena kepikõnni (Nordic Walking) väljatöötajatest. Marko Kantaneva töötas välja esimesed Swimitationi harjutused ning on veendunud vanni positiivses toimes tervisele.\nSwimitation™ vann võitis publiku lemmiku tiitli konkursil Eesti disainiauhind Bruno 2014.\nEsimese treenijana Swimitation™ vannis vaimustus ta sügavast lõõgastumisest, mida vann pakkuda suudab. Meditatsioon koos vabastava, lapsepõlve taaselustava lumeingli liigutustega lõõgastab tema sõnul lausa uskumatult.\nFüsioterapeut, 21 aastat kogemust\nHästitoimivad liigesed ja treenitud lihased on hädavajalikud, et tunda end tervena. Swimitation™ harjutused panevad tööle kõik lihased ja liigesed, unikaalne seljatugi toetab sind samal ajal turvaliselt. Õlavöötme lihaste harjutused leevendavad ka pingeid, mida inimesed endasse igapäevase kiire elutempo ja stressi tõttu tahtmatult koguvad.\nÄripäev: “Eesti idufirma lõi uudse vanni”\nDelfi.ee: "Swimitation vann aitab toniseerida kogu keha lihaseid", "Rahvale meeldib spordivann"\nTootja: OÜ Waterflight\nTurustaja: SMARTdo OÜ | www.physiospa.eu\ntel. 372 50 32 433 | info〈at〉physiospa.eu