Superkangelase lood. Võru haigla õudusunenägu. - Liisbett blogib\nSöö nagu restoranis, aga tee seda kodus! marimell\nWorking Remotely Isn’t Just About the Work Mindy Postoff\nAdd a Post Carousel and Embed a Podcast Player in Seconds with Our Two Latest Blocks Jerry Jones\nSee on teine postitus “Superkangelase lugude” seeriast. See on lugu minu noorema poja Kennethi võitlusest ellujäämise nimel, millest kõige pingelisem osa kestis kokku kolm kuud. Kõik lood on kirja pandud 7 aastat tagasi.\nNeed tunnid pärast sünnitust olid täis segadust ja hirmu! Hiljem tuli viha. Seda viimast on selles loos eriti palju tunda. Ma olin pettunud kõiges, mida ma Võru haiglas nägin. See, kuidas nad toimetasid. Kuidas neil kõik organiseeritud oli. Ma ei saanudki kunagi teada, kas Võru haigla oli süüdi selles, mis Kennethiga juhtus. Kuna Kennethiga koos sündis ka üks teine poisslaps, kellel samuti hingamisraskused tekkisid pärast sündi, siis kahtlus jäi. Keegi ei kinnitanud aga ei lükanud ka ümber, et see võimalus oli. Et see kõik sai alguse sealt palatist. Sealt õhust, mida ta hingas oma esimestel minutitel. Kui ta sündis, siis oli ju kõik korras. Alles minuteid hiljem tekkisid probleemid. Praeguseks olen ma selle juba selja taha jätnud, aga Võru haigla tekitab minus siiamaani negatiivseid emotsioone…\nja korraga kõik muutus…\nTuli ämmakas Anneli ja võttis poisi mu kaisust ära. Küsisin, et mis toimub…vastuseks sain, et võtame nüüd poisi siit öösärgi seest välja. Eeldasin, et ju siis lastearst vaatab läbi ja minule tehakse ka kontroll. Äkki küsiti, et kas ta hingas kogu aeg nii..Minu ainuke küsimus oli, et KUIDAS? Kuidas nii? Keegi küsis, et kas ta hakkas pärast imemist NII hingama. Ma ei saanud ikkagi midagi aru, ta oli ju kogu aeg nii hinganud. Ämmakas korra tuli minu juurde ja vajutas kõhule..ütles, et kõik on korras, mina võin püsti tulla. Püsti tulla ma veel ei suutnud. Küsis, et kas mul paha olla, mina vastasin, et ma lihtsalt ei jõua veel. Pisut oli tõesti paha olla ka. Vedasin end kuidagi istuli ja poiss oli juba mingite masinate taga. Küsisin, et kas midagi on valesti??? Vastuseks sain, et hingamine ei ole korras. Ja siis ma istusin ja vaatasin ja ei saanud ikkagi midagi aru. Kent oli kogu aeg poisi kõrval. Kell oli umbes 3 või pool 4.\nTerve see aeg olin mina justkui mingi udu sees. Lastearst küll seletas, et vereringes on hapnikku vähe. Sain teada, et normaalne on 90%, kui poiss masina külge ühendati, siis protsent oli olnud 10?? Kuidas nii saab. Kogu aeg mõtlesin, et nad olid ju seal kõrvaltoas. Issi oli seda hingamist isegi koridori kuulnud, kuidas nemad siis ei kuulnud? Kuidas nad lasid meil olla seal kõik see aeg. Ta oli ju enneaegne, miks kohe lastearst ei kontrollinud, kui nad teadsid, et enneaegsetel võivad hingamisprobleemid olla. Segadus oli suur. Vahel pandi hapnikku juurde ja lastearst ütles ämmaemand Annelie, et ta kontrolliks poissi, kui liiga kõrgeks tõuseb protsent, et siis alla keeraks. Ämmakas lahkus peale seda toast. Käed värisesid ja ikka ei saanud midagi aru. Vahel pidi Kent hõikama ja ütlema, et protsent on liiga madal! Keegi ei olnud tema juures, puudus pidev kontroll.\nTehti mingid proovid. Lastearst palus meil eemale minna, et ta saaks kanüüli panna. Ütles, et muidu käed värisevad, kui lapsevanemad kõrval…aga muidu pidavat hakkama saama? Viidi veel kusagil üles korrusele kopsupilti tegema. Igatahes selgus, et arvatavasti peab Tartusse viima. Oodati tulemusi ja pilte ja mida kõike veel..sama ajal talle hapnikku andes. Vahel oli see hapnikumask kohutavalt halvasti näo ees. Pael jooksis kuidagi viltu ja soonis. Kent küsis arstilt, et ega see ei sooni. ämmaemand ütles, et ise võib ka sättida, ega kõike ju ei näe?\nLahkusin natukeseks palatist. Pisarad tulid kogu aeg silmadesse ja vajasin omaette ruumi nutmiseks. Hiljem ei saanud enam kuidagi pidama. Tagasi tulles oli poisi juurde tekkinud mingi vanatädi, kes talle hapnikku mingi pumbaga pumpas. Olukord oli vahepeal läinud kriitiliseks. Kui ma enne olin juba väga närviline, siis edasi oli minu jaoks kohutav. Neil oli vaja poiss panna mingi masina külge ja selleks pidi kopsu toru ajama. Seda toru nad ei leidnud esialgu. Kogu aeg küsiti: “Kus see on ja kus too on?” Valitses suur segadus, sobrati sassis sahtlites..keegi ütles, et mul on VIST seal, ma lähen toon. Lõpuks leiti see toruke üles ja selgus, et poisil on väga tugevad refleksid ja on mingit rohtu vaja, mis teda rahustab. Rohi oli…hoopis teisel korrusel? Kogu aeg seletati ja õpetati..lahjendama peab nii, et saada seda kogust ja ära sa nii tee ja ära seda siia pane. Kui enne jäeti poissi vahepeal üksinda, siis nüüd oli pidevalt keegi kohal.\nKorra ma vist veel lahkusin ja tagasi tulles oli poisi ümber paanika. Toru kurku toppides oli kopsust verd tulnud, tädike oli siis karjatanud, et “Oh issand, mis see veel on?”. Kohe keerasin otsa ümber ja hingasin paar korda enne, kui sisse suutsin tulla.\nÕnneks oli mingi hetk helistatud LÕPUKS Tartusse. Auto jõudis kohale umbes 40 minutiga. Juba siis mõtlesin, et miks varem ei helistatud. Ometi lastearst ütles, et nagunii on vaja Tartusse viia. Ma saan aru, et enne helistamist oli vaja teha proovid ja pildid AGA needki tehti kohutava venimisega. Vaja oli teha verekülv ja kopsupilt..üks võttis aega 5 minutit, teine 10 minutit. Ometi jõudis Tartust kiirabi kohale alles 3 tundi hiljem?\nMa ei oska kirjeldada, milline rahu minusse tuli, kui ma nägin, et nad kohale jõudsid. Kui ma nägin, kui kiirelt nad said selle toru talle kopsu, mida Võru tädike proovis umbes 40 minutit teostada. Tädike seletas sellest verest, mis kopsudest tuli ja Tartu arstid ei teinud väljagi. Näha oli, et neil on kindel plaan, asjad olid omal kohale. Nad teadsid, mida nad tegema peavad. Meid aeti palatist välja…järjekordne asi, mis muljet avaldas. Nad vajasid ruumi ja rahu, et tegutseda!\nMeie läksime ja jalutasime. Edasi ja tagasi mööda koridori. Nii kaua, kuni jalad ära väsisid. Korraks käisime piilumas…poiss oli stabiilne. Edasi istusime kanderaami peale ja ootasime. Selleks hetkeks olid sõnad otsa saanud. Hoidsime teineteisel käest kinni ja vaikisime ning piilusime iga natukese aja tagant sünnitustubade poole. Selleks hetkeks ma juba teadsin, et mina kaasa ei saa minna. Midagi oli lastearst mulle seletanud, aga täpset sel hetkel veel ei teadnud.\nJa siis tuli meie juurde Tuuli Metsvaht. Isegi tema nime kirjutades tulevad pisarad silmadesse. Tavaliselt ei tule kiirabiga arstid kaasa. Ometigi seisis ta nüüd meie ees..lasteintensiivravi osakonna vanemarst ja seletas meile olukorda. Esimest korda nende kolme raske tunni jooksul saime olukorrast kiire ülevaate. Kiire küll..aga põhjaliku. Selgus, et seis ei olegi stabiilne, nagu Võru arstid meile öelnud olid. Seis oli väga kriitiline, hingamisega olid suured raskused. Ütles, et mina ei saa kaasa, sest autosse ei saa rohkem inimesi võtta ja kuna sõit sellisel hetkel oli niigi keeruline ja ohtlik..oli vaja võimalikult kiiresti Tartusse jõuda. Paluti helistada kahe tunni pärast. Ja siis kutsuti doktor meie juurest ära..pigistasin veel kõvasti Kenti käest ja kuulsimegi sagimist. Meie tibatilluke Kenneth viidi kuvöösiga meist kiirelt mööda. Ei saanud isegi head-aega öelda. Võtsime Kentiga teineteisest kõvasti kinni ja vaatasime, kuidas ta minema veereb. Ikka veel suures segaduses läksime palatisse. Kent veel vaatas, kuidas poja autosse tõsteti, mina ei suutnud.\nSiis tulin korra maa peale. Mul oli kindel siht seal haiglast võimalikult kiiresti minema saada. Olin selle jaoks juba enne natuke tööd teinud ja kohe palusin, et mind üle vaadataks. 6 tundi oli sünnitusest möödas ja ma tundsin end nii hästi kui tunda sai..füüsiliselt. Katsuti kõhtu, võeti tupest külv ja veenist vereproovid, et näha, kas mul ehk mingeid põletikunäitajaid pole. Need tehtud, saime mõned paberid ja lahkusime.\nKogu see aeg ei teadnud keegi poisi olukorrast midagi. Mingi hetk oli Kent vist Enele helistanud, aga ülejäänud alles tähistasid poisi sündi. Olin mitu korda läinud palatisse ja proovinud alustada..aga siis jälle telefoni käest pandnud ja natuke pisaraid poetanud. Nüüd aga tundus õige aeg..olime haiglast väljas. Iga kõne oli raske..raske oli ka see, et paljud ei saanud esialgu aru olukorra tõsidusest. Esimesed kõned tehtud..läksime kodu poole. Nutsin terve kodutee..ja ei saanud aru, et miks nii läks.\nSöö nagu restoranis, aga tee seda kodus!


Kuidas põletada liigset rasva ja püsida tervena: 12 sammu (fotodega) - Vihjeid - , Poletada rindkere rasva kiiremini\nSee töötab üsna kenasti, arvestades, et riiklikud tervishoiuasutused soovitavad mitte kaotada rohkem kui 2 kilo nädalas. Selline treening mitte ainult ei kuluta suurt hulka kaloreid, vaid hoiab ka ainevahetust tundide kaupa pärast lõpetamist. Teie edusammude suurendamine Ühtlases tempos treenimine on kaalulangetamise jaoks kasulik, kuid teil on võimalus teha ka intervalltreeninguid. Kuid mitte kõik töödeldud toidud pole ebatervislikud.\nNahaalune rasv koguneb naha alla ja põhjustab rohkem vaimset äravoolu kui tervist.\nVeel suurema eelisena parandab aeroobne treening teie südame ja kopsude tööd. Pigem on see, et rasv jääb teie süsteemist kalorite puuduse tõttu nälga.\nIga kaotatud rasva kilo kohta peate põletama kalorit rohkem kui sisse võtate. See töötab üsna kenasti, arvestades, et riiklikud tervishoiuasutused soovitavad mitte kaotada rohkem kui 2 kilo nädalas. See tähendab, et vajate kalorite defitsiiti kalorit päevas.\nKui minna palju kiiremini kui see, väheneb teie võimalus seda eemal hoida - ja teete ennast ka tagasilöögi kaalutõusuks. Kahjuks ei hooli sellest ainevahetussüsteemist, kas teil on rasvane rindkere või mitte, seega peate lihtsalt leppima üldise tervisliku kehamassiindeksi ehk KMI väärtusega 24,9 või vähem. See on teie keharasva koostise mõõtmine kaalu ja pikkuse põhjal. Kui teie söödaval toidul pole silti, kontrollige serveerimisteavet veebis.\nHarjutage RX-i rasvarasva jaoks Poiste jaoks on rindkere rasva nimetamine "soovimatuks" ilmselt alahindamine. Tõepoolest, vanasõnaline "meesrinn" on tõenäoliselt kõige kiilaspäisem asi, mida enamik mehi pigem väldiks - kuigi sarnaselt kiilaspäisusega mõjutab see suurt osa meessoost elanikkonnast. Sõltumata sellest, kas jigitav rind on olnud eluaegne tüütus või on see avaldunud hiljutise kehakaalu tõusuga, on rindkere rasva õigeaegne kaotamine täiesti võimalik. Kui soovite selle kiiresti kaotada, pidage lihtsalt meeles kilpkonna ja jänese jutustust - stabiilne ja püsiv pingutus võidab tavaliselt maniakaalsete tegevuspuhangute üle. Laigude vähendamise müüt Üks elu faktidest on see, et mõnedel inimestel on kalduvus rasva koguneda ülakehasse, teiste jaoks jääb see lõunasse.\nKui te ei saa oma portsjonite suurust mõõta, võite järgida mõningaid reegleid, näiteks valida tervislikke peopesasuuruseid liha osi.\nPäeva liikumine: tahad põletada rohkem rasva kiiremini? Me teame saladust! - Muu


Ehitusetendus Kuressaares: kogu aeg midagi muutub - Saarte Hääl\n“Eile ei sadanud jälle vihma,” pole Merko Infra projektijuhina Kuressaare kesklinna uueks loomist juhtiv Leo Rahu just ülemäära rõõmus. Kesklinn on ju kui aiaga piiratud suur liivakast, mille sisu on tuulega varmas keerutama ja lendama. Teisalt – kui korralikku paduvihma tuleks, poleks ka jälle hea. Kõik kohad muda täis. “Töötegemist see küll ei sega, inimestel on ebamugav,” räägib valge kiivriga projektijuht, kes järgmise aasta saab Kuressaare kesklinnas sisuliselt elada. “Ma käin nädalavahetusel ikka kodus ka,” naerab Raplas elav mees, kellele Kuressaare pole tegelikult sugugi võõras. Isa on tal Saaremaalt pärit.\nViimastel päevadel on kesklinnas märgata üsna mitut inimest, kes kui peata kanad. Mida sa teed, kui tahad näiteks vana Edu poe nurgast tulla Saarte Hääle toimetusse, kuid turu sissepääsu juures on risti-põiki ees maapinda hammustav kopp. Neil päevil kehtib lõuapoolikute ütlus, et “miks minna otse, kui saab ringiga”.\nLeo Rahu ütleb, et liikumissuundadega märke on üles pandud mõne koha peale suisa kaks, kuid ikka kipuvad mõned sõnakuulmatud üle aedade ronima. Ei takista ka see, et näiteks jalgratas käekõrval. “Ega ma ei saa minna inimesi füüsiliselt keelama,” nendib Rahu. Ehitusplatsil toimetav Klotoidi projektijuht Madis Lepp ütleb samuti, et inimesed võiksid ise aru saada, et ehitusplatsil liikumine on neile ohtlik. Ehitusmehed lisavad siiski, et tegelikult suuri jamasid pole ja inimesed pole vähemalt neile kurtmas käinud.\nVEIDI VEEL: Klotoidi töötaja Tom Torn (vasakul) räägib sama firma projektijuhile Madis Lepale, mis kõrgustel parasjagu ollakse.\nSaarte Hääl sattus kokku krapsaka proua Tonja Jürgensiga, kel oma sõnul pole küll vähematki muret sellega, kui peab natuke suurema ringi tegema. “Sinna, kuhu vaja, saab ju minna ikka,” kinnitab ta ja ütleb, et loomulikult tuleb see ehitusaeg üle elada. “See tehakse ju meie kõigi jaoks,” sõnab optimistliku olemisega naine.\nLeo Rahu ja objektijuht Lauri Matto räägivad, et tegelikult praegu ei olegi nagu ehitamist. “Me alles lammutame,” naerab Rahu. Tehakse selliseid 0-etapi töid, kaevatakse ja paigaldatakse kommunikatsioone.\nPLAANI JÄRGI: Projektijuht Leo Rahu (vasakul) ja objektijuht Lauri Matto teavad kesklinna uuendamisest kõike.\nTorni ja Tallinna tänava ristmikul vahetavad mehed näiteks soojatorustikku. SV Torutööde töömees Tarmo Keskküla seletab lahkelt, et kuna siin ehitamiseks läks, siis saab torustiku ka ära vahetada. Tegemist on siis Kuressaare toasooja ühe peamagistraaliga. Keskküla arvamist mööda tulevad torud mööda Torni tänavat vana katlamaja (praeguse spordihoone kohal – R. V.) juurest ja keeravad kuskil Ferrumi juures otsa pargi poole ning lähevad Tuulte Roosi edasi. “Esmaspäeval teeme katkestuse, ühendame ära ja ongi korras,” ütleb trassikraavist oma tööst ülevaadet andev piraadirätikut kandev Keskküla.\nTORUD UUEKS: Tarmo Keskküla ütleb, et kuna juba kaevamiseks läks, siis tehakse ühe soojaga torud ka korda.\nOmajagu muret tekitab kesklinna uuendamise töö siinsetele kaupmeestele, kelle igapäevaste klientide teekond üle praeguse ehitustandri kulgeb. Turumüüjad ütlevad, et neid ei leita ikka veel üles. Vähemalt on nad inimeste liikumisradade peal ja keegi ikka mööda kõnnib.\nTurul Maie poodi pidav Natalja Laanemaa peab mõnda aega sõna otseses mõttes kui üksikul saarel elama. Tema kaupluse trepiesine on kaevatud meeter sügavamaks ja trepil seisev proua on kui kuristiku äärel. “Mis te arvate, et inimesed on vahepeal lendama õppinud,” vastab poeomanik küsimusele, kas keegi poodi ka satub. Viimastel nädalatel pole harvad ka päevad, kus omanik ongi kogu päeva jooksul poes ainus inimene. “Täna pole veel keegi käinud,” tunnistab ta neljapäeva keskpäeval. Tema ainus soov on see, et ehitajad oma töödega kiiremini edasi läheksid.\nVAID LENNATES: Natalja Laanemaa kauplusesse saab praegu tõesti vaid üle ehitusplatsi\nLeo Rahu räägib, et lähiajal hakataksegi praegu töös olevat pinnast planeerima ja siis saavad inimesed juba oma silmaga näha, kuidas linn hakkab uueks muutuma. “Juulis hakkab muutust nägema,” sõnab ta, selgitades, et siis hakatakse graniitplaate maha panema. “See on üldse selline üleöö muutustega töö,” tõdeb Rahu, et ühel päeval on pilt ühesugune ja järgmisel hoopis teistsugune.\nTegelikult on juba praegugi esimesed pärismuutused näha. Näiteks turu taga on valmis uue laohoone vundament, mille kallal ehitusmehed pusivad. Tallinna tänaval on Ferrumi ette paigaldatud kohad tänavavalgustuspostidele, mis annab aimu, kui teise ilme kesklinn saab.\nRahu räägib plaanilt näpuga järge ajades, kuidas kogu kesklinn kuni pargi äärde välja hakkab paiknema ühel tasapinnal. Tema jaoks on põnev lahendus see, et teepinna sisse tulevad LED-lambid, mis teed nagu lennurada märgistavad. Samamoodi valgustatakse purskkaev. Lauri Matto ütleb, et kindlasti on huvitav ka keskväljakule tulev õuemööbel, mis koosneb betoonist, metallist ja puidust. See tuleb veel valmis nuputada ja teha. “Pimedas hakkab siin päris huvitav olema,” arvab projektijuht.\nEi tema ega objektijuht ole varem taolist suurt linnaruumi ehitanud. Keerulist ei olevat midagi, aga põnev küll. “Hästi mitmekesise materjaliga töö,” tõdeb Rahu.\nTeistmoodi on selle töö juures ka see, et kogu aeg ollakse ju rahva silme all. Nii mõnigi kopamees satub sedamoodi pea iga Kuressaaret külastava turisti või muidu uudistaja fotoalbumisse. Piisab vaid mõnest minutist suvalisel ajal kesklinna silmitsemisest ja ikka teeb keegi sel hetkel telefoniga pilti. Tavaliselt räägib ta võõras keeles. Objektijuht Lauri Matto ütleb, et kui raekoja ees nullpunkti tähistav kivi leiti, oli juurde astunud üks kodanik, kes omal ajal oli töö tõttu selle kiviga juba kokku puutunud. “Ta rääkis, kuidas oli joonlauaga sealt kivi juurest hakanud kaugusi mõõtma,” ütleb Matto .\nRaekoja ees aiale nõjatuv ja ehitustööd jälgiv Gustav Sepp pole küll joonlauaga nullikivist kaugust mõõtnud, kuid ratta seljas on ta mööda raudkivisillutist poisikesena sõitnud küll ja küll. “Ega see õige asi polnud,” naerab 73-aastane mees, öeldes, et see raputas ikka korralikult ja lõhkus rattaid.\nTa räägib, et ega siis ainult keskväljakul nüüdseks üleskooritud raudkivi polnud. “See läks kuni Ruubi poeni välja,” näitab ta käega ida poole. Teises suunas läks tee pargi ümbert Sõrve poole ning Slupi nurgast Kellamäele ja piimakombinaadi juurde. Igal pool oli raudkivi.\nSEALT LÄKS TEE: Gustav Sepp mäletab raekoja esist raudkivisillutist ja ka kõiki teisi munakiviteid.\nRaekoja eest asfalti alt leitud nullpunkti kivi Gustav Sepp poisikesepõlvest ei mäleta. “Ei osanud seda keegi tähele panna, oli üks tavaline kivi,” nendib ta. Ja oleks siis linnas ainult raudkivi olnud. Raudtee oli ka. Mitte küll kesklinnas, aga praeguse Selveri juurest Roomassaare poole ja teiselt poolt jällegi mööda praegust Pähklimetsa teed prügimäe poole. “Päevad ja ööd läbi sõitsid,” mäletab ta ja lisab, et tegelikult olnud see ju hoopis Sahhalini saarele mõeldud raudtee, mis inseneri rumaluse tõttu siia sattus.\nSepp arvab kokkuvõtteks, et eks see kesklinna uuendamine on ju üks kena asi küll.\nArheoloogi sõna on seadus\nLeo Rahu sõnul pruugib vaid arheoloog Garel Püüal oma palve edastada ja tööd seiskuvad. Püüa ise ütleb, et selleks peab muidugi väga mõjuv põhjus olema.\nArheoloogi sõnul ei ole kesklinnas suuri üllatusi oodata. Väga sügavale kaevamistega ei minda ning siinse kandi areng on teada ja sellesse ajajärku (17. saj) kuuluvad ka praegu leitud vanimad asjad.\nArheoloogi töö on see kõik üles pildistada, kirja panna, asjade sisu selgeks teha. Kui väga palju leide hakkab tulema, peab tööde tegemise järjekorra ümber vaatama ning asjad võivad venima jääda. Objektijuht Lauri Matto kiidab, et arheoloogiga on neil hea koostöö. “Meie mõistame, et temal on vaja tööd teha, ja tema mõistab, et meil on vaja tööd teha.”\nPüüa töö on ka selline, mis kõige rohkem lehte satub. Mõne nädalaga on ta oma leidudega üsna pidevalt leheruumi saanud täita. Esmalt teda ennastki üllatanud hästisäilinud sillutis praegusel turuplatsil. “Päris Tallinna vanalinna tunne tuleb peale,” nentis ta tookord. Samuti on ta kiitnud raekoja esist ilusat sillutist, millest palju kirjutatud.\nKuid igapäevaselt tuleb maapinnast välja asju, millest ei kirjutata. Näiteks, et kõik kohad on loomaluid täis. “See on omaaegne prügi,” selgitab Garel Püüa. Ta on leidnud ka ohtralt naelu ja mõne 17. sajandist pärit piibuvarre. Vaekoja vundamendi ühel kivil ilutses uhke raiutud meistrimärk, millel paistsid olevat tähed “AP”. “Eks see mõni Püüa oli,” naerab arheoloog.\nSaarlastele tööd jagub\nKuressaare kesklinna ehitab uueks mandrimeeste firma Merko Infra, kuid enamasti toimetavad platsil Saaremaa omad mehed. Leo Rahu ütleb, et alltöövõtu on saanud endale peamiselt ikkagi kohalikud. Praegu on platsil suuremas jaos toimetamas Klotoidi firma mehed.\nKlotoidi projektijuht Madis Lepp lööb ka ise käe külge ja mõõdab kõrgusi. Kopad peavad projekti järgi kaevama teatud sügavuseni ja seepärast peab kogu aeg kontrollima, et ega midagi puudu või üle ole. Rääkimata sellest, et maapinnas on igasugu torusid ja kaableid. Lepa sõnul on kopaga töötavad mehed nii profid, et liigutavad suuri masinaid sentimeetri täpsusega.\nMadis Lepp ütleb ka, et varsti tuleb neil asuda kõnniteede kallale, mis on juba keerulisem töö. Näiteks kasvavad Saarte Hääle toimetuse ja raekoja ees suured puud, millega tuleb eriti ettevaatlik olla.\nKlotoidi projektijuht tõdeb, et tema kümneaastase karjääri jooksul on linna keskväljaku uuendamine seni suurim töö. Talle kui Kuressaare poisile veel ekstra huvitav. Isiklikult on tal kesklinna suhtes üks ootus: “Et neid turuputkasid tagasi ei toodaks!”\nTuristile sillutis meeldiks\n“See pole nagu transiit, kus kaup liigub minutilise täpsusega punktist A punkti B,” ütleb Leo Rahu objekti planeerimise kohta. Tema peab graafikus olemise arvestust nädalates.\nPraegu ollakse nädalaga graafikus. Muutusi võib tulla ükskõik milliseid. Alates näiteks sellest, et tellija tahab projekti muuta või sellest, et arheoloog leiab mingi eriti uhke rahapaja. Planeerimine peab projektijuhi sõnul paindlik olema. “Seni pole rahapada õnneks veel ette sattunud,” naerab Leo Rahu, viidates, et pole pidanud ühelgi oma objektil töös suuremat sorti katkestusi tegema.\nÜks näide kogu töö peapeale pööramisest on kasvõi seesama paljuräägitud sillutise teema. Leo Rahu sõnul oleks sillutise allesjätmine praeguses etapis tähendanud kogu ala ümberprojekteerimist. Isiklikult vaatab ta asju mitmest vaatenurgast: “Oleks ma turist, siis mulle kindlasti meeldiks selline sillutis. Kui ma aga siin elaks, siis ma igapäevaselt sellisel [sillutisel] liikuda ei tahaks.”\nLeo Rahu sõnul on töödega arvestatud nii, et juuniks 2019 on kõik valmis. Suuremalt liigutakse edasi augustis, kui käsile võetakse Lossi tänav kuni pargini ja Holostovi kompleksi ümber olevad tänavad. Talvel on arvestatud mõnekuuse pausiga. Kuid sooja talve korral saab töödega ka edasi liikuda.


Tulekahju hävitas Eesti meistermeeskonna kogu varustuse - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTulekahju hävitas Eesti meistermeeskonna kogu varustuse\n19. oktoober 2013, 20:39\nLaupäeval põles Haaberstis jäähall.\nLaupäeval Tallinnas Škoda jäähallis puhkenud tulekahjus hävis jäähoki Eesti meistermeeskonna Viiking-Spordi varustus. Väidetavalt sai tuli alguse just selle klubi varustuse kuivatamise ruumist.\n«Riided, kaitsmed, kiivrid, uisud ja kepid… ühesõnaga kogu varustus. Olen täiesti šokis,» sõnas Viiking-Spordi klubi juht Heldur Sepma. «Kahju on umbes 25 000 eurot. Päästa õnnestus vaid mõned uisud ja kepid. Lisaks sai kannatada kõrvalruumis olnud Pantrite varustus.»\nSepma rääkis, et meeskond tegi lõunapaiku trenni, pärast mida viisid mängijad oma asjad jäähallis spetsiaalselt varustuse kuivatamiseks mõeldud ruumi. Klubi juhi sõnul puhkes tulekahju umbes veerand tundi hiljem. Seni pole aga teada, mis selle põhjustas.\nSepma sõnul on kogu meeskonnale uue varustuse leidmine keeruline, sest eelarves ei osatud sellise kuluga arvestada. «Püüame varustusega tegelevate firmadega jõuda kokkuleppele, et nad tuleksid meile vastu ja lubaksid uute asjade eest maksta osakaupa,» tegeles Sepma juba lahenduste otsimisega. «Võimalik, et järgmise nädala mänguks ei jõua me veel kõiki asju hankida.»


Tänavuse Londoni filmifestivali paremikust Briti Filmiinstituudi (BF I) korraldatavat Londoni rahvusvahelist filmifestivali nimetatakse tihtilugu festivalide festivaliks. 12. – 27. oktoobrini peetakse seda juba 55. korda. Filmifestivali üldjuhi Sandra Hebroni sõnutsi tõotab seekordne üritus tulla uhkem ja esinduslikum kui eales varem. Ainuüksi gala- ja eriseansse on rekordiliselt 16, seevastu maailma esilinastusi pole tänavu (esimest korda filmifestivali ajaloos) mitte ühtegi. Nagu juba eelmises „Filmimaailmas” sai mainitud, avati filmipidu brasiillasest filmimehe Fernando Meirellese kollaažfilmiga „360”, mis on romantiline suhtedraama urbanistlikust armastusest. Ekraaniteos esilinastus septembris Toronto filmifestivalil, kus kriitikud suhtusid sellesse võrdlemisi leigelt. Loodetavasti jõuab vähemalt mõtteline osa Londonis 16 päeva jooksul demonstreeritavast filmiproduktsioonist varem või hiljem ka eestimaise filmihuvilise vaatevälja, kas või üksnes PÖFF i programmi.\nOlgu selleks siis näiteks Michael Winterbottomi „Trishna” (tänapäeva Radžastanis ja Mumbais vändatud Thomas Hardy klassikaromaani „D’Urberville’ide Tess” uusversioon), Ralph Fiennes’e Shakespeare’i-ekraniseering „Coriolanus”, Michel Hazanaviciuse tragikoomiline tummfilm „Artist” (1927. aasta Hollywoodist jutustav mustvalge „armastuskiri”), David Cronenbergi psühholoogiline põnevusdraama „Ohtlik meetod” (Carl Jungi ja Sigmund Freudi komplitseeritud suhetest), Steve McQueeni Veneetsias võidutsenud „Häbi”, vendade Jean-Pierre ja Luc Dardenne’ide draama „Jalgrattaga poiss” (žürii eriauhind Cannes’is), indialase Kaushik Mukherjee mullune kultusfilm „Persevest” („Gandu”), Roman Polanski kõmudraama „Carnage” (aluseks ungariiraani päritolu naisdramaturgi Yasmina Reza näidend „Tapatalgute jumal”), hispaanlase Benito Zambrano eepiline ajaloodraama „Uinunud hääl”, šotlase Richard Jobsoni jõuline draama „Kuutõbised” Iraagi sõjast, Dominik Molli põnevik „Munk” (nimiosas Vincent Cassel), Aleksandr Sokurovi „Faust” ja/või George Clooney poliitiline põnevik „Märtsi iidid”.\nOtakar Vávra (28. II 1911 – 15. IX 2011), veebruaris oma sajandat sünnipäeva pidanud Tšehhi veteranlavastaja ja filmiõppejõud. Brno ja Praha ülikoolis arhitektiks tudeerinud kineast osales (dokumentaal)filmivõtetel juba tummfilmiperioodi lõpuaastail. Esimese iseseisva mängufilmi „Filosoofiline lugu” lavastas ta aastal 1937. Vávra oli Tšehhoslovakkia filmikunsti köögipoolega aktiivselt seotud üle poole sajandi. Ainuüksi täispikki mängufilme jõudis ta lavastada 52, rääkimata kolleegide jaoks kirjutatud kümnetest stsenaariumidest. Alles lähiminevikus on hakatud rääkima teeneka režissööri ideoloogilisest koostööst riigi sõjajärgsete liidritega. 1949. aastal sai temast Praha filmikooli FAMU dotsent (hiljem ka professor). Vávra õpilased on olnud näiteks Miloš Forman, Evald Schorm ja Emir Kusturica. Tuntumaid filme: „Krakatit” (1948, Karel Čapeki romaani järgi), „Jan Hus” (1954), „Kodanik Brych” (1958), „Kuldrenetid” (1965), „Romansid kornetile” (1966), „Jaht nõidadele” (1969), „Reetmise päevad” I-II (1973), „Komödiant” (1984).\nDavid Croft (7. IX 1922 – 27. IX 2011), Inglise teleprodutsent ja -stsenarist, kelle initsiatiivil või kaasosalusel jõudis Briti televisiooni situatsioonikomöödiate kuldajal väikesele ekraanile vähemalt kümmekond menuseriaali. Populaarsemad neist on „Isa armee” (1968–77), „Kas teid teenindatakse?” (1973–85), „See pole pooltki nii palav, memm!” (1974–81), „Hi-de-Hi!” (1980–88), „Kas kutsusite, milord?” (1988–93) ja „Dr Beeching” (1995–97). Ajahambale on kõige paremini vastu pidanud ETV vaatajaile samuti hästi tuttav lõbusirooniline komöödiaseriaal „‘Allo ‘Allo” (1984–92), mille tõmbenumbriks on naeruväärne dialoog, teravmeelsed kaude ütlemised ja taotluslikult jube keeleväänamine. Arusaadavalt ei olnud 86 jaoga farsisarja huumor paljudele sõjas võidelnuile vastuvõetav. Seda sorti hädaldajaile vastates märkis David Croft: „Meie sakslased on tundetud ja veidrustega, prantslased salalikud ja amoraalsed ning inglased naeruväärsed. Meil polnud mõtteski mõne rahva esindajaid teistele eeskujuks tuua.”\nPeter Przygodda (26. X 1941 – 2. X 2011), Saksa filmimonteerija ning Müncheni ja Kölni filmikooli õppejõud. Jätnud arhitektuuriõpingud pooleli, teenis ta viis-kuus aastat elatist ehitustöölise, maalri ja leierkastimängijana. Filmimonteerija ametist huvitus aastal 1967, esimese suurema filmitööni jõudis paari aasta pärast (kokku korjus tal neid pisut üle poolesaja). Peter Przygodda nimega seostub eeskätt tema viljakas koostöö režissöör Wim Wendersiga („Tulipunane kirjatäht”, 1973, „Alice linnades”, 1974, „Vale liigutus”, 1975, „Sõber Ameerikast”, 1977, „Asjade seis”, 1982, „Paris, Texas”, 1984, „Berliini taevas”, 1987, „Maailma lõpus”, 1991, „Vägivalla lõpp”, 1997, „Fotograafina Palermos”, 2008). Przygodda parimate saavutuste seas on samuti Volker Schlöndorffi („Katharina Blumi rüvetatud au”, 1975, „Koletis”, 1996, „Vaikus pärast lasku”, 1999, „Streik”, 2006), Hans W. Geissendörferi („Klaaspuur”, 1978, „Võlumägi”, 1982, „Lumemaa”, 2005) ja Reinhard Hauffi („Nuga peas”, 1978, „Lõpppeatus Vabadus”, 1980, „Mees müüril”, 1982, „Liin 1”, 1988) tipplavastuste montaaž.


Selgus majas: Nabi juhendajaks saab hinnatud ukrainlane - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n17. jaanuar 2017, 13:53\nIgor Bugay (vasakul), Heiki Nabi ja Aleksander Jairus. FOTO: Eesti maadlusliit\nBugay on olnud väga eduka Rootsi maadleja Jimmy Lidbergi treener ning just Bugay treenimise all saavutas poolraskekaalus võistelnud Lidberg kolm maailmameistrivõistluste medalit ning sai Londoni olümpialt kaela pronksmedali. Nooruspõlves oli Bugay ka ise kreeka-rooma maadleja ja saavutas Euroopa juunioride meistritiitli (1992), täiskasvanute Euroopa meistrivõistlustelt on tal ette näidata kaks neljandat kohta (1994, 2000). 1994. aastast pärineb ka Bugay MMi viies koht ning ka maadluse maailmakarika võit.\nBugay asub Eestis tööle Heiki Nabi, Ardo Arusaare ja Erik Apsi treenerina. Nabi ja Apsi üldfüüsilise treenerina jätkab Aleksander Jairus, Arusaare üldfüüsise eest jääb vastutama ka seni teda treeninud Ivar Kotkas.


Viikingite hooaeg 5B: kas Magnus on tõesti Ragnar Lothbroki poeg? - Meelelahutus\nViikingite hooaeg 5B: kas Magnus on tõesti Ragnar Lothbroki poeg?\nPuuduvad tõendid, et Magnus on Ragnar Lothbroki poeg ja ajalooliste faktide kiire uurimine näitab, et Ragnari ega kuninganna Kwenthrithi pärandis ei olnud Magnust\nAvaldatud: 2. jaanuaril 2019 kell 16:40 PST Kopeerida lõikelauale Sildid: Viikingid\nferlap avaldas eksklusiivse klipi Bjorn Ironside'ist, kes on 'Viikingite' 5. hooaja 13. osas ebatõenäoline liitlane, ja nagu hiljem selgub, polnud see keegi muu kui Ragnar Lothbroki ja kuninganna Kwenthrithi väidetav poeg Magnus. Tema nimi pole ennekuulmatu ning arutelu Magnuse kohta oli see, et ühe konkreetse Ragnari pojaga, kes Lagertha tapab, nagu ennustati, spekuleerisid ka fännid varsti pärast 4. hooaega.\n5. hooajal puutume kokku palju räägitud tegelasega, kui ta läheneb Bjornile varsti pärast kuningas Alfredi ja printsess Elsewithi pulmi. Otse Bjorni poole suunduv mantelriietatud poiss kinnitab, et tal on Bjorniga palju ühist, kuna neil on sama isa. Bjorn, kes on oma teistes vendades, eriti Ubbes, väga pettunud, ei mõtle Magnuse väidetele kaks korda ja võtab teda kui oma venda.\nKui Bjorn ta oma pere juurde viib, keeldub Lagertha uskumast, et Magnus on Ragnari poeg. Ragnar oli vandunud, et ei seksi kuninganna Kwenthrithiga, ja kuigi Kwenthrith väitis, et Magnus oli Ragnari poeg, polnud selle kohta mingeid tõendeid. 'Viikingite' fännid võtsid vastu Reddit teema arutamiseks ja paljud tundusid segaduses, kas Ragnar tegelikult magas Kwenthrithiga, sest nii hästi kui nad mäletasid, oli Kwenthrith 3. hooajal Ragnari kallal urineerimas.\nLagertha keeldub uskumast, et Magnus on Ragnari poeg (ekraanipilt)\nMõned fännid, kes arvasid, et Ragnar oleks võinud seksuaalvahekorra kohta valetada, teised aga uskusid, et Kwenthrith on nümfomaan, siis on selles konfliktis mõistlik ajalugu kontrollida ja saada Magnuse vanemast umbkaudne ettekujutus. Viikingite saagades on Ragnari viis mainitud poega; Bjorn Ironside, Ubbe, Hvitserk, Sigurd ja Ivar Kondita. Magnust ei mainita kusagil, kuid ei saa lihtsalt välistada Ragnari ebaseadusliku poja võimalust.\nKuninganna Kwenthrithi laste otsimine, tuginedes ajaloolistele faktidele, näitab, et tegelasel põhineval Cwenthrythil ei olnud lapsi. Veel ühel ajaloolisel tegelasel, Mercia Cwenthrythil, kellel oli lapsi, oli viis ja keegi neist ei saanud nime Magnus. Ainus poeg sai nimeks Ecgfrith.\nVõib kindlalt öelda, et Magnus pole tegelikult ajalooliselt Ragnari poeg ja isegi kui kahtlustatakse, kas ta telesaates ka nii võiks olla, keelduvad fännid vähemalt Ragnari Lagerthale valetama ostmast. Ragnari nime hiilguses peesitav Magnus on praegu ühendanud jõud kuningas Haraldiga Wessexi kuninga Alfredi vastu. Magnusel on oma raske lapsepõlve tõttu Wessexi valitsejate vastu oma isiklik viha.\nViikingite maal tervitatakse Ragnarit kui jumalalähedast inimest, nii et ka tema lapsed, isegi kui ebaseaduslikud isikud tõstetakse võimsale positsioonile. Magnus on tunnistanud oma usku norra jumalatesse ja kuulutanud, et nad võidavad lõpuks kristliku jumala üle ja et ühel päeval „nimi Jeesus Kristus unustatakse täielikult”.\nPalju kuningas Haraldi noogutamiseks on Magnus vähemalt kuningas Haraldi silmis Ragnari poeg rohkem kui Ubbe. 'Viikingid' naaseb kolmapäeval, 2. jaanuaril kell 21. ET / PT.\nsophie long go rahasta mind\nhead aega siis ja praegu\nVaata lõuna kuningannat veebis tasuta


Kodu: Maksu Ülekandmine Kinnisvara Müügist - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Maksu Ülekandmine Kinnisvara Müügist\nKui tegemist on kinnisvara müümisega, siis ei tule seda maksma hakata maksma. Mis puutub kinnisvaramaksu, siis siis, kui seda müüakse, on kõige tavalisemaks maksustatav tulumaks. Tavaliselt on kinnisvaramaksu ülekandmine kehtestatud mitmes riigis, paljudes maakondades ja isegi...\nKinnisvara müügi ülekandetasud võivad kokku tuhandeid dollareid.\nKui tegemist on kinnisvara müümisega, siis ei tule seda maksma hakata maksma. Mis puutub kinnisvaramaksu, siis siis, kui seda müüakse, on kõige tavalisemaks maksustatav tulumaks. Tavaliselt on kinnisvaramaksu ülekandmine kehtestatud mitmes riigis, paljudes maakondades ja isegi mõnedes linnades. Kinnisvara üleviimise maksu võetakse tavaliselt kinnisvara müümisel kehtivate standardväärtuste kohta antud dollari suuruse summa ulatuses.\nRiikides, kus neid maksustatakse, on kinnisvara üleviimise maksud tavaliselt jaotatud riigi ja maakonna vahel ning erinevad kogused. Kuid Californias tasub "dokumentaalse ülekande maksu" ainult teatavad maakonnad, kusjuures mõned linnad seda maksavad. Michiganis on "kinnisvara üleviimise maks" jagatud riigiks ja maakonnaks. Kinnisvara või kinnisvara võõrandamise maksumäärad on riigiti erinevad, Californias asuvad maakonnad maksavad 1,10 dollarit müügihinna 1000 $ eest.\nKinnisvara müüja või ostja maksab ülekandetasusid tavaliselt tavapäraselt. Mõnedes riikides on kinnisvara müüjate traditsiooniline müügi eest makstavate ülekandetasude maksmine. Teistes riikides maksavad kinnisvara ostjad kõik müügitehingutest tulenevad ülekandemaksud. Sarnaselt enamikule kinnisvara müügi tehingutele võib ostjate ja müüjate vahel läbirääkimiste pidada ülekandetasude maksmise küsimuse üle.\nKinnisvara müügi maksukoormuse arvutamiseks peate teadma ülemineku maksumäära. Ülekandmismaksu määratakse sageli iga müügihinna rahalise ühiku kohta. Kui müüte kinnisvara Californias, võite tasuda maakonna dokumentaalse ülekande maksu 1,10 dollari eest müügihinna 1000 $ kohta. Los Angelese maakonnas toimuv dokumentaalülekannete maks 2,200-st ($ 2,000,000 / $ 1,000x $ 1,10 = $ 2200) on Santa Monik, California, kus müüakse 2 miljoni dollari eest.\nMüüja sulgemisel makstakse tavaliselt kinnisvara üleviimise maksu, mis on osa ostja või müüja sulgemisest. Elamukinnisvara ostjad ja müüjad näevad oma HUD-1 arveldusvormides märgitud ülekandetasusid. Kinnisvara suhtes kohaldatakse ka kapitali kasvutulu (kasumit), mida maksavad föderaalvalitsus ja arvukad riigid, sealhulgas California. Maksekohustuse täitmise korral makstakse kinnisvara müümisel makstavaid makse ka maksude esitamise aja jooksul.\nTähelepanulikud Lilled Tolmimisele


Eesti ei ole majandussaar - siin mõjuvad süsteemirikked - Äripäev\nEesti ei ole majandussaar - siin mõjuvad süsteemirikked\nEuroala ja Euroopa Liidu 27 liikmesriigi majanduskasv aeglustus teises kvartalis keskmiselt 0,2% ning aastases võrdluses 1,7%-le. Euroopa majandus on hangumisohus, kusjuures murettekitav on eelkõige euroala kasvuveduriks olnud Saksamaa majanduskasvu ootamatult järsk pidurdumine.\nÄripäeva meelest on trend selgeks ohumärgiks ka Eesti majandusele, sest kehvemad ajad ähvardavad ka Eesti eksporditurge ja sellega riigi peamist kasvumootorit. Pikemas plaanis tuleb ettevõtjail mõelda ekspordi mitmekesistamisele, suunates sealhulgas üha enam pilku jätkuvalt kasvavatele arenevatele turgudele.\nKirjutasime alles eelmisel nädala oma juhtkirjas, et segased ajad nii turgudel kitsamalt kui ka majanduses laiemalt on lähiplaanis kestvad. Kui seni on viidatud, et börsidel toimuv ei peegeldu reaalmajanduses, siis avalikuks tulevad arvud viitavad üha enam vastupidisele.\nJah, alles nädalapäevad tagasi kirjutasime, et statistikaameti esialgse hinnangul kasvas Eesti majandus teises kvartalis 8,4%, kusjuures 1,8% kasv võrreldes eelmise kvartaliga näitas oodatust positiivsemat arengut. Ka eestlaste kindlustunne on näidanud kasvumärke.\nKuid Eesti majandus on väike ja avatud ning seotud vahetult teiste Euroopa riikide käekäiguga, mistõttu lainetused jõuavad paratamatult ka siia. Eesti ei ole majandussaar, vaid osake suuremast süsteemist.\nEksport vajab mitmekesisust. Eesti on olnud väga paindlik kohaneja ning ümberorienteeruja. Ekspordi vallas on heaks näiteks Vene kriis, mis pani lõplikult ettevõtjad idalt läänele ümber orienteeruma. Kuid näib, et tekkinud on 1990ndatele sarnane situatsioon, kus piltlikult on kõik munad ühes korvis - seekord Lääne-Euroopas (Soomes, Rootsis).\nJa kuigi need jäävad endiselt Eestile väga olulisteks partneriteks, tasub eelneva valguses pikemas plaanis hakata otsima uusi eksporditurge, mis ei asu Euroopas. On see Hiina, India või araabia maad, sõltub juba toote või teenuse potentsiaalist. Näiteks tänaseski lehes kirjutame, et Eesti ettevõtjate suurimad võimalused Lähis-Idas on ilmselt kolmes sektoris - ehitus, toiduainetööstus ning infotehnoloogia.\nPraegu ujub Eesti Kesk- ja Lõuna-Euroopaga vastuvoolu ning olukord on endiselt hea: majandus kasvab, töötus langeb ning tarbijate kindlustunne ja keskmine palkki viitavad tõusutrendile. Iseenesest hea alus tulevikuks. Kuid tulevik ei seisa paigal ning selle tuules sõitmiseks tuleb purjed õigeks seada - sattugu teele päri-, vastu- või tormituul.


EEVA otsib andekat kirjutajat (võitja selgunud) - EEVA naistekas\nTEEMA: EEVA otsib andekat kirjutajat (võitja selgunud)\nEEVA otsib andekat kirjutajat (võitja selgunud)\t21/11/2008 00:00\t#1\n- Sinu kõige vürtsikam suhteelamus.\n- Born to Be Bitch - see olen ju mina.\n- Minu kõige meeletum reisikogemus.\n- Mina ja minu iluoperatsioonid.\n- Kogemus ärinaisena.\nKirjatükkide vastuvõtt lõpeb 31.12.2008! EEVA omab õigusi oma portaalis kajastada kõiki saadetud kirjatükke.\nKirjatükid on oodatud e-mailile info(ät)eeva.ee\nLibisevat sulge soovides,\n03.01.2009, võitja on selgunud!\nTäname kõiki, kes võtsid osa auhinna mängust ja saatsid oma kirjatükid teele. Võitjaks osutus seekord Silli Jaanus. Võidutöö avaldame lähiajal ja valikuliselt ka teiste osalejate töid.\nIlusat alanud aastat.\n16/03/2009 21:17\t#2


Tehnoloogiaõpetus – III kooliaste – DIGIÕPILOOD\nTeema: CNC-freespingiga loodud puidust mudelauto\nÕpieesmärk: Modelleerimine programmiga Solid Edge. Loodud faili konventveerimine, jagamine. Mänguasja valmistamine digitehnoloogiat kasutades.\nÕpetaja näitab ette mudelauto näidise ja kirjeldab töö kriteeriume.\nÕpetaja tutvustab CNC-freespinki ja selgitab töötamise põhimõtet ning seadistamist.\nÕpilased joonestavad kodutööna käsitsi auto kavandi vastavalt etteantud tingimustele:\npeale kantud kõikvõimalikud auto mõõtmed.\nTunnis modelleerivad õpilased loodud kavandi järgi eseme Solid Edge programmiga.\nEsmalt peavad õpilased looma "Auto"-nimelise alamkausta ja jagama seda õpetajale ette antud juhiste järgi omanimelisse kausta.\nÕpilased loovad SolidEdge programmiga joonise ainult auto külgvaatest ilma mõõtmeteta ja kirjanurgata, 1:1 mõõtkavas.\nTöökäigus loovad individuaalse auto 3D mudeli (.par); auto koostumudeli (koos rataste ja teljega . asm), auto mudeli joonise (.dft)\nTehtud joonis tuleb konverteerida NcCad programmi jaoks ümber (.dxf).\nKoostufaili loomiseks on õpetaja ettevalmistanud auto telje ja ratta faili, mida on jaganud õpilastega vastavalt kokkulepitud keskkonnas.\nLõplikult peab õpilastel olema omanimelises auto kaustas 6 faili:\n3.par fail - auto kere, telg ja ratas\n.dft fail - auto joonis\n.dxf fail - auto joonis teises formaadis.\n.asm fail - auto kokkupandun\nProgrammiga NcCad valmistatakse ette CNC–freespink mudeli väljalõikamiseks ette järgmiste käsklustega - Prortrusion, Line, Arc, Tangent Arc, Arc by 3 Points, Arc by Center, Cutout, Fillet (äärte kumerdamine), Trim, Circle by centre ja muud selle allüksused. Kasutada ei tohi kõverjoonte käsklust CURVE.\nTöö välja lõikamiseks tuleb arvestada järgmisega:\nMaterjali paksus peab olema 18 mm;\nMax kõrgus on 40 mm;\nMax pikkus on 70 mm;\nRataste telje ava auto küljes on 3,5 mm ning arvestada tuleb rataste paiknemisega;\nRatta telje tsenter (keskkoht) peab olema põhjast vähemalt 3,75 mm;\nRatta läbimõõt on 15 mm;\nLõiketera läbimõõt on 3 mm.\nPeale mudeli CNC-freespingiga väljalõikamist tuleb ühendada rattad teljega ning viimistleda ese linaõliga.\nINFO (II - 1.2. Info hindamine, II - 1.3. Info salvestamine ja taasesitamine)\nSISULOOME (II - 3.2. Uue teadmise loomine)\nTURVALISUS (II - 4.1. Seadmete kaitsmine )\nPROBLEEMILAHENDUS (II - 5.1. Tehniliste probleemide lahendamine, II - 5.2. Vajaduste väljaselgitamine ja neile tehnoloogiliste lahenduste leidmine, II - 5.3. Innovatsioon ja tehnoloogia loov kasutamine)\nTeema: Puidust haamri joonise valmistamine programmiga Solid Edge\nÕpieesmärk: Joonise loomine käsitsi. Joonise loomine arvutiga ja eseme modelleerimine programmiga Solid Edge. Digi- ja paberloome analüüs. Käsitööoskuste harjutamine.\nÕpilased joonestavad käsitsi etteantud tingimustele/mõõtmetele puidust haamri joonise (võivad teha tunnis või kodus):\nhaamripea kolmvaade 40x40x100 mm (lihtne risttahukas ilma servade ümardamiseta ja faasimata), keskel on läbiv ava ᴓ 20 mm;\nhaamrivarre kolmvaade ᴓ 20 mm, pikkus 250mm;\nhaamri koostu kolmvaade.\nPeale paberjooniste valmimist hakatakse eset looma programmiga Solid Edge.\nÕpetaja tutvustab programmi ja üheskoos tehakse läbi näidistööd.\nSeejärel hakkavad õpilased iseseisvalt looma haamrist 3D mudelit. Vajadusel otsitakse abi internetis olevatest juhenditest (http://insener.rvg.edu.ee/solid_edge/UUS/Solid_Edge.pdf ).\nÕplased loovad eraldi failid haamri pea ja haamrivarre jaoks (.par) (külgservad on faasitud, otsaseravad kumerdatud); koostufail (.asm) ja tehtud mudelitest joonise fail (.dft).\nÕpilased jagavad töö õpetajaga (õpetaja valib jagamise viisi): mälupulgaga, Google Drive, kooliserver õpilaste kaust, Moodle, e-mail, vm.\nDigitaalsed joonised prinditakse välja ja koos analüüsitakse joonise valmistamise erinevaid metoodikaid.\nJärgmises tunnis valmistavad õpilased haamri tehtud jooniste järgi.\nINFO (II - 1.1. Info otsimine ja sirvimine, II - 1.2. Info hindamine, II - 1.3. Info salvestamine ja taasesitamine)\nNäidisülesannete autor: Ahti Pent (Tallinna Reaalkool), 2016\nÕpieesmärk: Infootsing ja analüüs. Esitlusprogrammide loomine. Digisuhtlus.\nÕpilased valmistavad individuaalselt kodutööna ette esitluse üldkasutatavatest tööpinkidest järgmise juhise järgi:\nAvaslaid koos esitluse pealkirjaga ja autori nimega.\n2-3 slaidi iga tööpingi/töövahendi kohta.\nTöövahendi kohta peab olema välja toodud töövahendi kriteeriumid:\ntöövahendi täpne nimetus;\ntööpõhimõte ja kasutusotstarve;\npilt kooskõlas autoriõigustega koos näidatud peamiste osadega;\nTöövahendid on järgmised:\nhöövelpink - rihthöövel;\nJärgmisi töövahendeid võib käsitleda ühtse masinana e universaalhöövelpink. Tähelepanelik tuleb olla nende masinate erinevuste väljatoomisel:\nÕpilased jagavad töö õpetaja ja teiste õpilastega kokkulepitud ühistöökeskkonnas (nt moodle, Google Drive vm).\nTöö esitatakse kindlaks tähtajaks, peale mida annavad teised õpilased jagatud keskkonnas esitluse kohta tagasisidet ja teevad parendusettepanekuid.\nÕpilased valivad välja iga töövahendi kohta parima sisuga esitluse ja need õpilased teevad konkreetse töövahendi kohta põhjalikuma ettekande ja õpetavad tunnis teisi õpilasi.\nSUHTLUS (II - 2.1. Suhtlemine digivahenditega, II - 2.2. Info ja sisu jagamine, II - 2.4. Koostöö digitehnoloogia toel)\nSISULOOME (II - 3.1. Digitaalne sisuloome, II - 3.2. Uue teadmise loomine, II - 3.3. Autoriõigus ja litsentsid)\nTURVALISUS (II - 4.2. Isikuandmete kaitsmine)\nTeema: lõputöö digimapp\nÕpieesmärk: Õpitud keskkondade kasutamine. Modelleerimine. Esitluse loomine. Teksti ja arvutusfailide loomine. Digisuhtlus.\nÕpilased loovad teistega jagatavas digikeskkonnas (Moodle; Google Drive; blogi) endale lõputöö mapi, kuhu koondavad lõputöö edukaks sooritamiseks vajalikud dokumendid.\nMõtle välja 3 võimalikku lõputöö kirjeldust vabas vormis – kirjeldused peavad olema üles laetud teiste poolt kommenteeritavas versioonis. Teised kaasõpilased saavad nädala jooksul ideid kommenteerida ja anda omapoolseid soovitusi. Paberkandjal valmistatakse ette ideede visuaalsed joonistused või pildid.\nVali välja enda huvi, õpetaja-, kaasõpilaste soovituste ja kommentaaride põhjal lõplik ese ja tee selle kohta materjalide ja vahendite esialgne loetelu tabelina.\nTee esialgne tööplaan tabeli kujul.\nTäienda ja täpsusta tööplaani tabelit õpetaja, kaasõpilaste soovituste ja kommentaaride põhjal.\nValmista joonised ja lae üles lõputöö joonised – paberkandjal skaneeritult, Solid Edge; SkechUp, AutoCad, vm.\nHangi valmistamise materjalid ja alust tööga.\nTöö käigus tee tööplaani ja planeeringu tabelitesse vajalikke muudatusi.\nTee töö erinevatest etappidest pilte/videosid ja lae need oma mappi üles.\nPeale töö valmimist tee vabas vormis töö analüüs, mida saavad kaasõpilased ja õpetaja tagasisidestada.\nValmistu ette kaitsmiseks ja tee esitlus. Esitlus peab olema tehtud mittemuudetavas formaadis (nt .pdf või kaitstud failina).\nVaata lõputöö esitluse näidist\nPROBLEEMILAHENDUS (II - 5.4. Digipädevuse lünkade väljaselgitamine)\nTeema: pilli häälestamine\nAinetevaheline lõiming: muusikaõpetus\nÕpilane on valmistanud tehnoloogia tunnis pilli (nt kannel, ukuleele).\nPilli häälestamiseks tuleb tõmmata rakendus (äpp) Google Playst Androidile või Apple Storest iOSile, kasutades otsingusõnaks chromatic tuner.\nEnne rakenduse installeerimist selgitab õpetaja võimalikest sobilikest äppidest ja räägib, miks kõik variandid ei sobi.\nKindlasti tuleb tähelepanu pöörata ka enda jagatavatesse andmetesse (mida rakenduse pakkuja soovib), sest osad äpid tahavad liiga palju andmeid õpilase kasutatava seadme kohta.\nÕpilane peab pilli häälestamisel teadma, et erinevate firmade nutiseadmete riistvara on omanäoline. Sellest tulenevalt võib pilli häälestamine seadmetes natuke kõlada erinevalt\nINFO (II - 1.1. Info otsimine ja sirvimine, II - 1.2. Info hindamine)\nTURVALISUS (II - 4.1. Seadmete kaitsmine, II - 4.2. Isikuandmete kaitsmine)\nPROBLEEMILAHENDUS (II - 5.2. Vajaduste väljaselgitamine ja neile tehnoloogiliste lahenduste leidmine, II - 5.3. Innovatsioon ja tehnoloogia loov kasutamine)\nNäidisülesande autor: Jürgo Nooni (Ristiku Põhikool), 2016


Saksa pintšer | S - tähega algavad tõud | Koer.ee\nPinšerid ja šnautserid, molossid ning šveitsi alpi\nSiledakarvaline pinšer kuulub nende väga vanade tõugude hulka, kes võeti juba 1880 aastal Saksamaa koerte tõuraamatusse. Tal on samad esivanemad nagu šnautseril, keda vahetevahel on nimetatud ka karmikarvaliseks pinšeriks.\nKuid siledakarvalised pinšerid erinesid karmikarvalistest juba alguses oma värvuse ning lühikese karvkatte poolest. Enamus neist olid mustad helepruunide märgistega, ühevärvilised pruunides toonides kuni punased, pipar/sool värvi või lihtsalt sinakashallist kuni mustani.\nSaksa pinšer on siledakarvaline, keskmise suurusega, väärika kehahoiakuga, sujuvate piirjoontega, elegantne ja ruudukujulise kehaehitusega. Ta on tugev nagu šnautser; tema hästi arenenud lihastik tuleb tänu lühikesele siledale karvale eriti hästi nähtavale liikumisel.\n- Turjakõrguse ja kerepikkuse suhe peab osutama võimalikult ruudukujulisele kehaehitusele.\n- Pea kogupikkus (ninaotsast kuklakühmuni) vastab poolele seljapikkusest (turjast sabajuureni).\nKÄITUMINE / ISELOOM (OLEMUS):\nElav, temperamentne, enesekindel ja visa koos nutikuse ning vastupidavusega, mis teevad temast meeldiva pere-, valve- ja seltsikoera.\nKolju : Tugev, piklik, ilma esiletuleva kuklakühmuta.\nOtsmik on lame ning kulgeb paralleelselt ninaseljaga.\nÜleminek laubalt koonule : Kergelt, kuid siiski märgatavalt markeeritud.\nNinapeegel : Nina on hästi arenenud ja alati must.\nKoon : Tömbi kiilu kujulise otsaga. Ninaselg on sirge.\nMokad : Mustad, tihked ja siledalt lõualuudele liibuvad, suunurgad on suletud.\nLõuad / Hambad : Tugevad üla- ja alalõualuud. Täiskomplektne kääritaolise hambumusega hammastik\n(42 hambaga hambavalemi kohaselt) on tugev, tihedalt sulguv ja puhasvalge. Jõulised mälumislihased ei moodusta häirivalt väljakummuvaid põskesid.\nSilmad : Tumedad, ovaalsed, tihedate mustalt pigmenteerunud silmalaugudega.\nKõrvad : Kõrge asetusega klapp-kõrvad; V-kujulised, kõrvade eesmised servad liibuvad põskedele ja on\nsuunatud ettepoole, seejuures ei tohi laubale tekkida silmatorkavaid paralleelvolte.\nVäärikalt kaarduv, mitte liiga lühike. Kael läheb ilma väljalõiketa sujuvalt turjaks üle; kuiv, ilma kaelaloti või lõdva kurgualuse nahata. Nahk on tihke ja tihedalt liibuv ning voltideta.\nÜlajoon : Alates turjast tahasuunas kergelt laskuv.\nTuri : Moodustab ülajoone kõrgeima koha.\nSelg : Tugev, lühike ja pingul.\nNimme (lanne) : Nimmepartii on lühike, tugev ja sügav. Vahemik viimastest roidekaartest kuni puusadeni on lühike, mistõttu koer mõjub kompaktsena.\nLaudjas : Veidi kumer, läheb märkamatult üle sabatüveks.\nRind : Mõõduka laiusega, läbilõikes ovaalne, küünarliigesteni ulatuv. Eesrind on rinnakuluu tõttu\nAlajoon ja kõht : Mõõdukalt ülestõmbunud tühimikud koos rinnakorvi alumise poolega moodustavad kaunilt tõusva joone.\nÜldmulje : Esijalad on eestvaates tüsedad, sirged ja mitte liiga kitsa asetusega. Küünarvarred on küljelt vaadates sirged.\nÕlad : Labaluud liibuvad tihedalt rinnakorvile, on kahelt poolt hästi lihaseliselt üle rinnalülide ogajätkete ühendatud. Võimalikult kaldu ja tahasuunas, tasapinna suhtes umbes 50° nurga all.\nÕlavarred : Tihedalt kerele liibuvad, tugevad ja lihaselised, moodustavad labaluudega umbes 95° kuni 105° nurga.\nKüünarliigesed : Korrektselt liibuvad, mitte välja- ega sissepoole pööratud.\nKüünarvarred : Hästi arenenud ja lihaselised, nii eest- kui külgvaates täiesti sirged.\nRandmeliigesed : Tugevad ja kindlad.\nKämblad : Tugevad ja kergelt vetruvad, eestvaates püstised, küljelt vaadates maapinna suhtes veidi kaldus.\nEsikäpad : Lühikesed ja ümarad. Tihedalt suletud ja võlvunud varvastega (kassikäpad), käpapadjandid on\nsitked, küüned on lühikesed, mustad ja kõvad.\nÜldmulje : Küljelt vaadatuna kaldu asetsevad, tagantvaates paralleelsed, mitte kitsa asetusega.\nReied : Suhteliselt pikad, laia ja tugeva lihastikuga.\nPõlved : Mitte sisse- ega väljapööratud.\nSääred : Pikad ja tugevad, soonilised, lähevad üle jõulisteks kannaliigesteks.\nKannaliigesed : Silmatorkavalt nurgitunud, tugevad, stabiilsed, mitte sisse- ega väljapööratud.\nPöiad : Aluspinna suhtes püstise asetusega.\nTagakäpad : Esikäppadest veidi pikemad, varbad on tihedalt kooshoidvad ja võlvunud, küüned on lühikesed ja\nSaksa pinšer on traavija. Selg püsib liikumisel kindla ja suhteliselt tasasena. Hea sammupikkusega liikumine on harmooniline, kindel, jõuline ja takistusteta. Traavile on iseloomulik ulatuslik, lahtine ja sujuv liikumine koos tugeva tagatõuke ja vabalt ette sirutuva esisammuga.\nKogu kehal tihedalt liibuv.\nKarv on tihe, siledalt liibuv ja läikiv, ilma paljanduvate aladeta.\n- Ühevärviline : hirvepunane, punakaspruun kuni tumepunakaspruun.\n- Must piirdega : Lakkmust karv koos punaste või pruunide värvimärgistega. Nõutavad on võimalikult tumedatoonilised, puhtad ja selgelt piiritletud piirdemärgised. Märgised jaotuvad järgmiselt: silmade\nkohal, kaela alapoolel, esijalgadel kämmaldel, käppadel, tagajalgade sisekülgedel ja sabatüve all. Kaks\nühesuurust, teineteisest selgepiiriliselt eristuvat kolmnurkset rinnamärgist.\nTurjakõrgus : Isastel ja emastel 45 kuni 50 cm.\nKehakaal : Isased ja emased 14 kuni 20 kg.\nAhvpintšer on suhteliselt vähelevinud ja haruldane koeratőug. Tema kodumaa on Saksamaa, kus teda algselt kasutati rotipüüdjana ja valvekoerana. On...\nepilepsia hurdad lambakoerad linnukoerad oksendamine põhjamaised valve ja karjakoerad seedeprobleemid vaktsineerimine


Riniidi ravi rasedatel naistega, kellel on kodus esinevad abinõud\nMida teha raseduse ajal külmaga? Paljud naised ootavad lapse sündimist ettevaatlikult farmaatsiatooteid, eelistades selleks kodus esinevaid abinõusid. Ravi kodus ei nõua tavapärase mugavusega puhkemist, mistõttu elimineerimistingimuste ja puhkeaja muutustest tulenev stress võib kaotada. Samal ajal võib rase naine keha reageerida ravimitele erinevalt isegi siis, kui need on oma kätega ette valmistatud. See nõuab usaldust igasuguste kodus retseptide turvalisuses. Kuidas ravida nohu ninna raseduse ajal ja seda, mida peate sellega teadma?\nNaine, kellel on vesine nina\nRasedus on eriline periood, mille jooksul naise keha on ümber ehitatud, et luua tingimused lapse täielikuks arenguks. Muudatused toimuvad ka immuunsüsteemis, nii et peate olema ettevaatlik, vältima pilte, kandma ilmastikku, ärge võtke ühendust inimestega, kes kannatavad ARVI ja teiste nakkuste all. Sellisel juhul võib rasedate naiste vesine nina olla:\nTe ei tohiks kodus allergiaid ravida, eriti lapse vedamisel - ei ole teada, kuidas keha reageerib koju abinõudele. Sama kehtib siiski ka mis tahes tüüpi nohu kohta - enne traditsiooniliste meetodite kasutamist on parem konsulteerida oma arstiga. Te ei saa pidada kodus esinevaid abinõusid a priori ohutuks, see pole kaugeltki õige. Lisaks erinevalt farmatseutilistest ravimitest on aine valmistamisel kodus raske arvutada täpset annust, ennustada, millist mõju avaldub ja millal see ilmub.\nKui rase naine on külm, ei ole seda ühe külma jaoks vaevalt piisav. Tasub pöörata tähelepanu mitte ainult nina hingamise taastamisele, vaid ka palaviku, mürgituse, kurguvalu, köha vastu võitlemisele. Tulevane ema vastutab mitte ainult tema tervise eest, vaid ka lapse tervise ja nõuetekohase arengu eest, seega peate kõigepealt konsulteerima arstiga, kes määrab kindlaks haiguse raskuse, võimalike riskide ja soovitab, millised populaarsed meetodid võivad olla ohutud.\nSamuti ei tohiks me unustada, et raseduse ajal võib esineda spetsiifiline riniidi tüüp - rasedate riniit. See on vasomotoorsete või vasomotoorsete häirete tüüp, mille tõttu ninakonsoolid paisuvad, ninaõõned on kitsad ja nina läbi hingamine on oluliselt takistatud või täielikult peatunud. Selline riniit ei ole seotud infektsiooniga, mitte sellega kaasneva põletikulise protsessiga. Selle areng tuleneb vegetatiivse düsfunktsiooni olemasolust, endokriinsüsteemi muutustest. On vaja ravida seda arsti järelevalve all, rahvuslikud abinõud on reeglina ebaefektiivsed. Külma ravi raseduse ajal kodus sõltub selle esinemise põhjusest.\nMillist omatehtud ravimit saab riniidi vabanemiseks valmistada? Kõige sagedamini räägime külmast nohu. Selles haiguses võib kasutada põletikuvastaseid komponente, mis sisaldavad mikroobivastaseid aineid - fütontsiide.\nSibulaid kasutatakse väga sageli riniidi raviks, sest see sisaldab märkimisväärses koguses phütontseid. Selle ravi puuduseks on nina ja kurgu limaskesta põlemisoht, allergilise reaktsiooni tekkimine.\nSibulaid võib ravida erineval viisil, kuid raseduse ajal tuleb valida kõige ohutumad võimalused. Parem on keelduda injektsioonist isegi lahjendatud sibula mahla ninasse. Alternatiivina pakutakse välja hingata tükeldatud sibulaga täidetud plaati. Silmi tuleb kaitsta, hoida nõusid 40-50 cm kaugusel, jätkata protseduuri mitte kauem kui 5 minutit. Päeva jooksul võib seda korrata mitu korda, valmistades värsket sibulat.\nHarilik porgand võib olla kasulik abiline võitluses riniidi vastu. Raseduse korral:\nlimaskestade määrimine puhas, filtreeritud mahl;\nporgandimata mahlane (riniit kombineeritakse sageli farünitiga, nii et see meetod ei ole üleliigne);\nHingake üle plaat hakitud porgandiga 20 minutit, ei saa te silmi sulgeda.\nSamuti pole soovitatav porgandimahla ninasse piserdada.\nVõite kasutada viilutatud sidruni, lisades selle teele või vette. Kasulik on ka eeterlik õli - töötlemine toimub, kui see lisatakse aroomlambrisse. Enne menetlust tuleb tagada allergiate puudumine.\nSoovitav on lahustada suu kaudu teelusikatäis mee, korrata mitu korda päevas. Honey võib segada mõne tilga sidrunimahla.\nRaseduse ajal võite kombineerida mitmeid riniidi kodus ravimise meetodeid, kuid protseduuride vahel on vaja vahet teha.\nTöötlemine nohu ei ole mitte ainult abiga ravimtaimed, mesi või köögiviljamahlad. On vaja kombineerida rahvapreparaatide kasutamist mittemeditsiiniliste meetoditega, mida saab raseduse ajal edukalt rakendada kodus:\nTagades ruumis mugav õhuniiskuse ja temperatuuri.\nRuumis, kus rase naine on suurema osa päevast, on vaja säilitada niiskuse tase vahemikus 50-70% ja õhutemperatuur 20-23 ° C. Samuti on oluline keskenduda oma tundele - see ei ole väärt külmutamine, kui need parameetrid ei ole mugav. Samal ajal tuleb meeles pidada, et turse võitluses on olulised niiskuse ja mõõdukate temperatuuride tingimused, mis hõlbustavad lima eemaldamist, vältida nina limaskesta kuivust.\nKui ei ole vastunäidustusi (näiteks keskkõrvapõletik), saate nina pesta soolalahusega (näiteks 0,9% naatriumkloriidi lahusega), et hõlbustada hingamist ninas. Protseduur viiakse läbi mitu korda päevas, see aitab eemaldada ninaõõnes eritustest, kõrvaldada kuivus ja põletamine, et vältida vasokonstriktsiooniainete liiga sagedast kasutamist. Kuid loputamine on keelatud, kui nina hingamine on täielikult blokeeritud - nakatunud lima võib siseneda kuulutoru, mis põhjustab ohtlikku haigust, tubootiiti.\nTolmu kõrvaldamine, õhutamine.\nRegulaarselt peab rase naine olema õhul ja puhas niiske puhastamise korral, kuid tema puudumisel ruumis, muidu kogu sündmuse koht kaob - patsient ei saa hingata tõusnud ja mustus tolmu.\nKui arst otsustab, et allergiline seonduvus on allergiline, on vaja kinni pidada allergilise dieediga, milleks on spetsiaalsete allergiavastaste ravimite määramine. Sellisel juhul on kodutehnikad ette nähtud ümbritseva ala maksimaalseks vabastamiseks allergeenidest - tolmust, sulgedest padjadest, kodumajapidamistes kasutatavatest kemikaalidest.\nEsimene samm ravituuruse edukal ravimisel raseduse ajal kodus on õige diagnoosi kindlakstegemine.\nSellisel juhul annab arst soovitusi, mida saab kodus järgida, ning rahvapreparaadid lisaks ettenähtud farmakoloogilistele preparaatidele.\nHoolimata hooajast võib igaüks külmuda, külmetus toimub ka raseduse ajal. Ja kui sa haige, peate teid nii kiiresti kui võimalik ravima, et minimeerida negatiivseid tagajärgi nii enda kui ka tulevase lapsele.\nEsimene samm on konsulteerida arstiga. See võib olla teie üldarst, niikaua kui ta teab rasedust. Tõepoolest, külmetushaiguste ravimisel on paljud ravimid vastunäidustatud rasedatele emadele. Raseduse ajal ei tohi arst välja kirjutada antibiootikume, alkohoolseid tinktuure, immunomoduleerivaid ravimeid ja isegi palavikku kuuluvaid palavikuvastaseid ravimeid. Nii et põhirõhk on rahvatervise probleemide käsitlemisel.\nSind aitaks soe rikkalik jook. See võib olla lindi, kummeli, looduslike rooside kartulist valmistatud tee. Melis ja piparmünt on parem mitte kasutada, kuna need vähendavad vere viskoossust. Väga kasulik mõju nõrgestatud kehale sooja piima kohta meega. Mahlad, mineraalvesi ilma gaasi- ja puuviljajoogid pole vastunäidustatud. Kõigil aegadel peeti puljongit imeliselt kasulikuks, laske see olla rikasest kana ja värskelt valmistatud.\nKui kurguvalu tekib ja kurgus, aitab loputus. Kummelil on kerge antiseptiline ja pehmendav toime. Puljongid ei tohiks olla kuumad, kuna see suurendab veelgi kurgu ärritust. Võite ka harjata sooja keedetud veega, lisades soda ja paar tilka toitu. Öösel võite võtta suus suu poolest lusikatäis meest, kuid mitte kohe alla neelata, vaid lahustuda järk-järgult.\nAine sissehingamisel aitab külm ja kurguvalu. Meie vanaemad teadsid ka seda, et aur keedetud kartulist on väga kasulik, peate sellist auru hingama, varjates 2-3 minuti jooksul rätikuga. See meetod on nii tulevase ema kui ka lapse jaoks täiesti kahjutu ainult ühe erandiga - te ei tohiks sissehingamisel, kui temperatuur on kõrge.\nKui teil on vesine nina, ei ole see nii teie kui ka lapse jaoks nii magus, kuna hingamine on raske ja vere hapnikus halvasti rikastatud. Kõik vasokonstriktori langus raseduse ajal on vastunäidustatud, mistõttu on parem meeles pidada rahvapäraseid abinõusid. Scarlet on ennast tõestanud kui tavalist külmetust hea vahendina, tasub ainult märkida, et aloe mahl võib puhtal kujul ärritada nina limaskesta, nii et seda on parem lahjendada veega ükshaaval ja selle lahusega nina sissepritsimiseks. Samuti aitab nina pesemine soolalahusega. Parem on see, kui sool on meri. Teine saladus on jalgade soojendamine. Rasedusjärgsetel jalgadel ei soovitata, on parem sooja sokid võtta ja neile tuleb lisada kuivad sinepplaastrid, seda protseduuri saab teha üleöö.\nKas on vaja öelda, et külmal on voodipesus soovitav. Veel enam, ole vähem närviline, hingata värsket õhku ja naeratust ning seejärel võite külmast ilma tüsistusteta üle saada.\nTõsine nohu raseduse ajal on tavaline. Sellisel juhul peaksid rasedad olema teadlikud, et külm või nakkushaigus ei põhjusta alati nohu. Meditsiinis tuntakse ka sellist asja nagu rasedate riniit, mis põhjustab ka limaskesta suurenemist ninas. Eriti sageli esineb raseduse ajal kolmandas trimestris niisugune nohu, kui naisorganismi hormonaalne taust muutub kõige tõenäolisemaks.\nOn teada, et mis tahes ravimi kasutamine on sünnituse ajal ebasoovitav. Kuid vesine nohu ei tohiks lubada oma kulgemist. Rindkesta põhiline oht raseduse ajal on see, et ninakinnisus häirib hapniku normaalset hingamisteede ringlust. Selle protsessi tulemusena võib areneda hapnikuvaistus, mis põhjustab loote hüpoksiat.\nNaine, kellel pidevalt kannatab külmetus, on peavalu ja peapööritus. Kuna aju hapnikupuudus väheneb, võivad rasedad emad selliseid neurootilisi märke nagu:\nNinakinnitusega naine on sunnitud hingama suu kaudu, mis põhjustab patogeenide sisenemist alumistele hingamisteedele. Selline protsess võib viia ohtlike komplikatsioonide tekkimiseni - tonsilliit, farüngiit, larüngiit.\nMida teha, kui teil on kolmandas semestris raseduse ajal halb külm\nRaske nohu ennetamine raseduse ajal sõltub selle päritolu olemusest. Kui naisel on tõesti riniidi riniit, ei vaja see mingit ravi. Naiste keha seisund on tingitud normaalsele sünnitusele vajalike suguhormoonide taseme tõusust. Sellisel juhul jätkub kogu raseduse ajal limaskesta limaskesta sekretsioon ja peaaegu pärast sünnitust ka ilma meditsiinilise sekkumiseta.\nNaiste haigusseisundi leevendamiseks ja nasaalse hingamise parandamiseks peate oma nina regulaarselt ninast soolalahusega loputama. Kõige sagedamini kasutatavad vahendid merevee baasil, millel ei ole kahjulikku mõju naisorganismile ja mis on ohutud lapse lootele.\nRaseduse riniidi ravi kolmandas semestris rasedatel peaks olema kiire, terviklik ja ohutu. Nakkusliku ja bakteriaalse riniidi korral on taimsed ravimid esikohal. Viiruste ja bakterite vastases võitluses on tumehall, kummel, pune ja kalgendlid võimas. Neid ravimtaimi kasutatakse nina sissehingamiseks ja loputamiseks.\nKui hakkate ravi pärast esimesi nohu tunnuseid, saate haigusest vabaneda ilma ravimita. Nina silla rikkalik jook ja massaaž on tõhusad ja ohutu riniidiravi meetodid. Oluline on teada, mida teha raseduse ajal halb peavalu korral, ravida seda esialgses arengujärgus ja vältida tüsistusi.\nKülm raseduse ajal - kuidas ravida?\nImetamise ajal nõrgestatakse naiste imikusüsteem. See mehhanism on loodud iseenesest, nii et naisorganismi sisemine keskkond ei jätaks tagasi uuesti sündinud elu kui midagi võõrast. Tõepoolest, kudede absoluutne ühilduvus võib olla ainult kloonides või identsete kaksikutega, kuid mitte tulevases emal ja tema lapsel.\nSelle tagajärjel muutub naise keha paremini kättesaadavaks erinevate viiruste ja bakterite tungimine väljastpoolt. See tähendab, et naised "positsioonis" on tundlikumad ülekuuluvatele inimestele kui kõigile teistele. Raseduse ajal külma ravi ei ole lihtne ülesanne. Kuna naise seisund, kes lapsi ootab, paneb ravimeetoditele mõned ja väga tõsised piirangud.\nRasedatel naistel külma ravimisel peaks hakkama tegutsema alates hetkest, kui külmetus algab kahtluste tekkimisega.\nRaseduse ajal külma ravimiseks peate alustama sooja ja rikkaliku jookiga. Saate kasutada jooke, nagu mahl, tee, mahl, lubjaõielu, kookosuse infusioon, piima või ja meega. Kuid on vaja arvestada, et liigne vedelik organismis võib põhjustada turset, nii et peate kontrollima tarbitavate jookide hulka.\nMis puudutab ravimeid, peate teadma, et raseduse ajal ei tohiks te immuunmodulaatorite, antibiootikumide, antipüreetikumide, rõhkude ja pulsi suurendavate ravimite, alkoholiga tinktuure suurendada. Äärmuslikel juhtudel on paratsetamooli (temperatuuri langetamiseks ja tugevate peavalude vähendamiseks) võimalik kasutada furatsiini (haise kaela loputamiseks).\nRaseduse ja soojusprotseduurid on vastunäidustatud. Te ei saa jalgade üles tõusta, sest emaka saab stimuleerida refleksiivselt ja põhjustada enneaegset töö või abordi. Mis siis rinnaga toitmise korral? Hästi aitab kurguvalu ja külm hoida kätes kuuma veega. Külma algusajal on parem kaela kaela panna sooja salli või salliga ja kandma villaseid sokke.\nKuidas rahvapärased abinõud aitavad külmetust ravida?\nKõige tõhusam külmetushaiguste ravi on tavaline mädarõika. Mädaraju tuleks segada sama kogusega mesi. Segage segu päeva jooksul soojas kohas, tüvega ja võtke 1 tund 1 tl söögikorda. tunnis\nKöha esinemise korral saate sisse kanda kummeliga ja salvei, mis aitab leevendada põletikulist nasaarit ja vähendada vesine nina.\nKüüslaugule, tselluloosile, salvei või kummeli keedised on suurepärased.\nRasedatele külma ravimiseks võite kasutada sellist maitsvat ja tervislikku delikatessi nagu mee. See aitab hästi, kui kombineerite seda koorroosi infusiooniga ja sidruniga. Kuid raseduse lõpus ei tohiks see liiga palju üle kanda meega, et mitte põhjustada lapsele allergiat ja ise diabeeti.\nKuidas ravida külma naist rasedate naistega?\nKui rase naine on mures halba külma pärast, siis on parem mitte kasutada tavalisi vasokonstriktori tilke. Kui naine ei saa ilma nendeta toimetulekuks, on vajalik rangelt järgida juhendis kehtestatud annust, kuna tilgades sisalduvad ained võivad kahjustada platsenta verevarustust ja see omakorda võib põhjustada loote arengut.\nNasaalsete tilkade kasutamist on parem kasutada ainult väga tugevate ninakiirguse korral.\nParem on ninakanalite pesemine nõrga soolalahusega (½ tsp ühe klaasi kohta) või merevees sisalduvate ninapallide kasutamine või 2 tilka anagavahla ninasse tilgutamist.\nKuid kõige tähtsam on see, et raseduse ajal külma ravimiseks on vaja jälgida voodipäeva kogu haiguse ajal. Kõigi majapidamistööde puhul on parem edasi lükata.


Tiido: Eesti toetuskiri Iraagi sõjale kirjutati valmis Washingtonis - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTiido: Eesti toetuskiri Iraagi sõjale kirjutati valmis Washingtonis\n22. märts 2013, 12:31\nEesti sattumine Iraagi operatsiooni toimus enam kui kaheldavatel alustel, ent tõenäoliselt annaks ta ka täna poliitikutele sama nõu nagu 10 aasta eest, ütles diplomaat ja toonane Eesti suursaadik NATO juures Harri Tiido.\nTiido meenutas täna Iraagi sõja teemalisel konverentsil Tartus, et oli toona Eesti suursaadik NATO juures ja nägi sündmusi lähedalt. Need võib kokku võtta nii, et operatsioonil osalemiseks puudus vajalik juriidiline alus.\n«Osalemise formaalseks aluseks oli Ameerika Ühendriikide riigisekretäri Colin Powelli esinemine ja tema esitatud väidetavalt kindlad tõendid. Selle järgnes kaheksa NATO välisministri kiri, milles avaldati toetust USAle. Sel ajal juba suhtlesid meiega ameeriklased, kes sondeerisid pinda, kas meie toetus oleks võimalik,» meenutas Tiido.\nVahetult pärast «kaheksa kirja» sai Eesti palve kirjutada alla nn Vilniuse kirjale, mis väljendab Albaania, Bulgaaria, Horvaatia, Tšehhi, Eesti, Läti, Leedu, Makedoonia, Rumeenia ja Slovakkia toetust sõjalisele sekkumisele Iraagis.\nKallas küsis minult, mis on tagajärg. Ma ütlesin, et kui me allkirja ära võtame, siis liigub meie suunas üks suur haamer, kui jätame, liigub meie suunas potentsiaalselt palju väikeseid haamreid.\n«See kiri koostati Washingtonis. Seda ei ole kusagil ametlikult kirja pandud, aga ma söön oma mütsi ära, kui seda ei teinud valmis Bruce Jackson (USA NATO komitee toonane president – O.K.) Kirja sõnastuses märgiti, et Colin Powell esitas veenvaid tõendeid. Mina sellega nõus ei olnud, pakkusin, et märgime, et ta esitas lisatõendeid. Aga kiri oli juba n-ö trükis.»\nEestil tuli NATOsse mittekuuluva riigina kiiresti pool valida. «Küsimus oli selles, kas võtame Eesti sellest kirjast välja. Helistasin (peaminister) Siim Kallasele, ütlesin, et kiri on üle pingutatud. Kallas küsis, mis juhtub kummalgi juhul. Ma ütlesin, et kui me allkirja ära võtame, siis liigub meie suunas üks suur haamer, kui jätame, liigub meie suunas potentsiaalselt palju väikeseid haamreid,» meenutas Tiido. Kallas otsustas, et väikesed haamrid on leebem variant.\nÄra usalda pimesi\nSamas ütles Tiido, et Iraak oli välispoliitiliselt Eesti jaoks ukseavaja. «See oli meie riigi mainele kasulik – saime Iraagis osalemise pöörata kasuks eesti välispoliitiliste ambitsioonide toetamisel maailmas. Suure tõenäosusega oleks ma andnud peaministrile ka täna samasuguse soovituse Iraagi osas, nagu andsin 10 aastat tagasi.»


Miks kondoomid mõnikord alt veavad ja kuidas seda vältida? - Suhted & seks - sõbranna.ee\nMiks kondoomid mõnikord alt veavad ja kuidas seda vältida?\n15. juuni 2014, 14:54\nSee, et kondoom kaitseb nii suguhaiguste kui soovimatu rasestumise eest, on üldiselt teada. Asjaolu, et nakkuste levikuks on teisigi viise kui kaitsmata seksuaalvahekord, võib aga tulla üllatusena.\nKondoomid võivad alt vedada mitmel põhjusel ja ka pisike «leke» võib põhjustada soovimatut rasedust ja ebavajalikku stressi. Millised on kõige enam levinud põhjused, miks kondoomid purunevad ja kuidas seda vältida?\nKondoom võib katki minna juhul, kui seda ei kasutata õigesti. Näiteks kondoom tuleb alati rullida ainult erektsioonis peenisele, et kondoom kõige tõhusamalt sulle ja partnerile abiks saaks olla, kirjutab healthmeup.com.\nTeiseks tuleks alati jälgida, et kondoomide säilivusaeg poleks mööda läinud. Kindlasti ei tohi sama kondoomi mitu korda järjest kasutada, sest see suurendab võimalust, et kondoom puruneb.\nKondoom võib alt vedada ka juhul, kui tootja on teinud mõne vea. Seega tasuks alati kontrollida, et kondoomi pakend on terve ja et pakendist võetud kondoom on samuti terve.\nKondoomi tuleb alati kanda kuni vahekorra lõpuni. Kui sa võtad kondoomi liiga ruttu pealt, siis on see sama hea, kui seks ilma kondoomita. Keskmiselt 2-5 protsenti kondoomidest läheb kasutamise käigus katki, tavaliselt on põhjuseks kasutajapoolne viga, näiteks teravad küüned, teravad sõrmused, needid genitaalides või vale käsitsemine.\nVeel võib vigadeks pidada seda, kui kondoom on peenisele rullitud tagurpidi, kui kondoom pole rullitud terve peenise ulatuses või kui kondoomi ei kasutata kogu vahekorra vältel.\nMõned nõuanded, kuidas vältida kondoomi purunemist:\nkontrolli alati kondoomi säilivusaega;\nära korduvkasuta kondoomi;\nrulli kondoom erektsioonis peenisele;\nkui proovite vahekorra jooksul erinevaid asendeid, võiks vahepeal kondoomi vahetada, et vähendada haiguste levimise riski;\nkasutage libestit, et kondoom ei puruneks liigse hõõrdumise tõttu;\nkondoomipakendit avades lükka kondoom pakendi äärde, et sa avamisel seda katki ei teeks.


Iisrael ärevil Bashar al-Assadi ähvarduste tõttu - Delfi\nFoto: Ronen Zvulun, Reuters/Scanpix\nIisraeli rahvas on pärast Bashar al-Assadi ja Iraani riigijuhtide ähvardusi küllaltki ärevil ja sel nädalal kiideti julgeolekukabineti poolt heaks suisa reservväelaste osaline mobiliseerimine, samal ajal on „üha tõenäolisema välisjõudude rünnakuga naaberriigile Süüriale“ kolmekordistunud nõudlus gaasimaskide järele.\nEile ütles Süüria režiimi president Bashar al-Assad, et esimene laadung S-300 rakette on liitlaselt Venemaalt juba kohale jõudnud ja neid „tuleb peagi veelgi“. "Me oleme juba kriisi algusest saadik oodanud, et tegelik vaenlane end ilmutaks! Vajadusel anname vastulöögi ka Iisraelile! See on ajalooline vastasseis, millest tuleme võitjana välja meie!" nõudis ta valjuhäälselt Liibanoni telekanali Al-Akhbar vahendusel.\nJaotuskeskusest tasuta gaasimask\nCNNi Iisraeli korrespondendi Jim Clancy sõnul ei saa nimetada juudiriigis hetkel toimuvat veel paanikaks, kuid ärevust on korralikult tunda kõikjal. „Iisrael on harjunud ähvardustega, kuid ettearvamatu Süüria režiim tundub rahva jaoks ohtlikum. Samal põhjusel kiideti kolmapäeval Iisraeli parlamendi poolt heaks ka reservväelaste osaline mobiliseerimine,“ ütles Clancy uudisteprogrammis International Desk.\nIisraeli riigi poolt on kõigil soovijatel võimalik saada jaotuskeskusest tasuta gaasimask. Süüria pealinna Damaskuse lähistel opositsiooni väitel toimunud keemiarünnaku valguses, mille Iisraeli valitsus korduvalt ka hukka mõistis, on nõudlus maskide järele möödunud päevil suisa kolmekordistunud.\nIisraeli telekanal Channel 2 andmetel tuli pealinlastel kohati oodata kuni kolm tundi, et oma gaasimask kätte saada. Juudiriigis on gaasimask ligikaudu viiel miljonil inimesel ehk 60 protsendil kogu rahvastikust.\nRaudkuppel on paigutatud positsioonidele\nIisraeli peaminister Benjamin Netanyahu kinnitas eile õhtupoolikul, et Iisrael on valmis rünnakut Bashar al-Assadilt tõrjuma ja tegema vajadusel ka viivitamatu jõuga vastulöögi, sellegipoolest kinnitas ta, et Iisrael ei sekku Süüria kodusõtta.\n„Otsustasime paigutada Raudkuppeli positsioonidele, et tõrjuda võimalikke raketirünnakuid Süüriast,“ ütles Netanyahu.\nIisraeli riigijuht Shimon Peresi kinnitas samuti, et annab vajadusel „kogu oma jõuga vastulöögi“, kui riiki tabab rünnak Süüria režiimilt. „[Juudiriigi] sõjavägi tugev, kaasaegne ja võimas. Võitmatu! Meie riigikaitsesüsteem on arenenum kui kunagi varem," ütles president.


auto24.ee - Foorum » Õppesõit ja autokoolid » Kehtiv väärteokaristus / Juhiloa tegemine\nAvaleht » Foorum » Õppesõit ja autokoolid » Kehtiv väärteokaristus / Juhiloa tegemine\nTEEMA: KEHTIV VÄÄRTEOKARISTUS / JUHILOA TEGEMINE\nKehtiv väärteokaristus / Juhiloa tegemine\nTere. mul küsimus juhilubade kohta. nimelt sain 2016a kevadel ilma juhiloa sõidu eest trahvi, trahv jäi maksmata ja hetkel sain ÜKT tunde 600€ eest. kas ma hetkel saaksin juhilube tegema hakata?\nUuest aastast muutuvad ka palju seadusi sellel teemal.\nTänud mõistlikutele vastajatele!\nRe: Kehtiv väärteokaristus / Juhiloa tegemine\nTeha saad ikka, aga kätte saad siis kui karistus kantud ja trahvid makstud.\nMul sama probleem aastaid.\nKus oled saanud infot, et uuest aastast selle totra seadusega miski muutub?\nKas tead ka mis muutuda võib?\nSeaduse järgi karistuste "aegumine" 1a trahvi maksmist/ karistuse kandmisest, ehk siis saad kätte 1a pärast viimase ÜKT tunni tegemist :-)\nAutokooli võid ikka minna, lihtsalt MNT ekasmile enne asja ei ole.\nEDIT: Ja uuest aastast ei muutu selles osas mitte midagi.\n1.1.2019 kehtima hakkav Liiklusseadus §106\nMuudetud 23.11.18 08:50


Canon esitles uut C-seeria kinokaamerat ja objektiivi | Kuvar\nAvaldas Kuvar 15/04/2016 1117 lugemist\nCanon esitles kompaktset professionaalset mitmeotstarbelist videokaamerat ME200S-SH, millel on Canoni tunnustatud Dual Pixel CMOS Autofocus süsteem. ME200S-SH, mis sobib kasutamiseks paljudes erinevates rakendustes alates tele- ja kinosalvestustest kuni teadusuuringute ja loodusfilmideni, suudab salvestada professionaalseid ja kvaliteetseid täis-HD võtteid isegi hämaras või keerukates valgustingimustes. Canoni professionaalsete kaamerate tootevaliku uusimas täienduses on mitmed firma kuulsa Cinema EOS sarja parimad omadused kombineeritud populaarse mudeli ME20F-SH vormijoonte, paindlikkuse ja töönäitajatega.\nUute filmimisvõimaluste maailma avava kaamera suurus võimaldab kasutada seda kergesti kõrgetel spordistaadionidel, sõidukite sees, robotalustel või isegi droonide küljes. Tänu paindlikkusele on see ideaalne kaamera kitsaste tingimuste ja ebatavaliste või ebamugavate asendite korral. ME200S-SH kaugjuhtimise võimalus annab senisest veelgi suurema loomingulise vabaduse – eriti loodusfilmide tegijatele, kes ei soovi oma teoste kangelasi häirida.\nCanon esitles ka uut cine-servo stiilis funktsionaalsusega EOS kinoobjektiivi CN-E18-80mm T4.4 L IS KAS S. Objektiiv, mis on mõeldud professionaalsete ja kogenud amatööridest videosalvestajatele, kes kasutavad suure formaadiga ühe anduriga kaameraid, täiendabCanonicine-servoobjektiivide tootevalikut, astudes CN7x17 ja CN20x50 jälgedes.\nKasutusvalmis kujul tarnitaval objektiivil on servomootor, mille toitevarustus toimub EF ühenduste kaudu. Mitmekülgsuse parandamiseks toob Canon turule lisavarustusse kuuluva spetsiaalse suurenduselemendi ZSG-C10, mis sobib ideaalselt kasutamiseks käsiseadmetega.\nCN-E18-80mm T4.4 L IS KAS S on varustatud 4K-ga võrdväärse lahutusvõimsusega, tagades erakordselt kvaliteetsed pildid. 18-80 mm fookuskaugus võrdub 4.4x suurendussuhtega ning stabiilne T4.4 arv säilib kogu suurendusvahemikus keskelt servadeni. Tänu kolmele Canoni pildistabiliseerimise režiimile tagab objektiiv täieliku stabiilsuse isegi käes hoides. CN-E18-80mm T4.4 L IS KAS S mudelil on ka üheksa elemendiga diafragma, mis annab armastatud udustamisefekti ning on värvitasakaalustusega, ühildudes teiste Cinema EOS objektiividega.\nKogu C-seeria objektiivide valik\nVaid 1,2kg kaaluv CN-E18-80mm T4.4 L IS KAS S on Canoni seni kõige väiksem ja kergem cine-servo objektiiv. Tänu kompaktsele suurusele ja kaalule saab seda kasutada ka drooniga filmimiseks, samuti ebamugavates või kitsastes võttepaikades. Lisaks on selle kasutamine äärmiselt lihtne, välistades vajaduse objektiivide vahetamise järele ning avades kasutajate jaoks arvukalt uusi salvestamisvõimalusi.\nCN-E18-80mm T4.4 L IS KAS S on uskumatu jõudlusega, kuna servoseade on paigutatud korpusele, võimaldades täpsete digitaalsuurenduse toimingute teostamist. Dokumentaal- ja mängufilmide tegijatele annab see maksimaalse kiiruse ja reageerimisvõime koos laitmatu ümberlülitusega automaat- ja manuaalfookuse ning -suurenduse vahel.\nTänu 3-rühmalisele sisefookuse süsteemile on objektiivi fookusenihked minimaalsed. Kasutajad saavad fookust kiiresti muuta ilma vaatenurka kaotamata, mis on ideaalne lahendus neile, kes salvestavad kiiret liikumist, nagu näiteks reklaamfilmide korral.


ülestõusmises - 8 õppematerjali - Annaabi.ee\n"ülestõusmises" - 8 õppematerjali\nElu pärast surma erinevate religioonide pilgu läbi\nElu pärast surma erinevate religioonide pilgu läbi Anneli Kritsmann-Lekstedt MABCL-1 Surm ja elu pärast surma on läbi aegade olnud üks põhilisi küsimusi, mille üle inimkond oma pead murrab. Elu mõte, kannatus, surm ja pääsemine huvitavad paljusid inimesi. Religioonid on püüd...\nMaarja kuulutus Maarja kuulutus on ajast aega olnud ingleid kujutavate kunstnike lemmikteemasid. Vaevalt on keegi suutnud kokku lugeda, kui palju on sellest sündmusest pilte maalitud. Peaingel Gabriel kui kuulutaja hoiab tihti käes liiliat, mis on neitsi Maarja puhtuse sümbol. Enamasti põlvitab ta Maarja ees, et rõhutada naise vaimset täiuslikkust. Üheks täht...


Olümpiamängude järelkaja — Olümpiamängude järelkaja —\nSelle aasta veebruaris toimus Lõuna-Koreas Pyeongchangis taliolümpia. Võistlustest võtsid osa ka meie spordigümnaasiumi suusahüppajad Kevin Maltsev (11. klass) ja Artti Aigro (12. klass). Palusime neil jagada olümpiamuljeid ja rääkida võistlemisest ka laiemalt.\nMilline võistlus on jätnud Sulle kõige võimsama emotsiooni?\nKevin: 2017/2018. aasta hooaja viimane võistlus oli Zakopane kontinentaalkarika etapp, kus sain 17. koha. Olin teinud hea hüppe ning inimesed hakkasid seepeale hõiskama, võistluste juhatajad soovisid õnne ja surusid mul elus esimest korda kätt, minuga taheti palju pilte teha jne. See tunne, mis siis tekkis, on lihtsalt kirjeldamatu.\nArtti: Kõige võimsama emotsiooni on jätnud Saksamaal kontinentaalkarika etapi kuues koht ja sealsamas toimunud maailmakarika võistlus, kus olin peale esimest hüpet 16. kohal. Kahjuks mind diskvalifitseeriti, kuna nõutud kaalust jäi 100 grammi puudu.\nSageli kuuleme kohtunike nurinat, et suusataja saabas on suur või kombinesoon lotendab. Miks seda kontrollitakse?\nArtti: Varustust jälgides soovitakse tagada kõigile võrdseid tingimusi. Üritan hoida kõik kontrolli all ja minna võistlema nii, et varustusega ei oleks probleemi.\nKevin: Varustus on üks raske teema. On olnud aegu, kus sportlane saab ühel päeval kombinesooni pärast disklahvi, kuid järgmisel päeval võib täpselt sama kombinesooniga vabalt võistelda: üks kohtunik aktsepteerib seda varustust ja teine mitte. Kunagi ei tea, millal sind võidakse võistlusest maha võtta.\nKirjelda oma muljeid esimeselt olümpialt.\nKevin: Olümpia algus tõotas mingil määral head, aga kõik hakkas kohe allapoole minema. Esimesed hüpped polnud grammivõrdki need hüpped, mis ma kodus olin teinud. Alguses tundus see täitsa normaalne, kuna mul on uue mäega alati raske kohaneda. Mida aeg edasi, seda selgemalt taipasin, et need esimesed olidki mu kõige paremad hüpped selle olümpia jooksul.\nKui võistlused välja jätta, siis oli see olümpiamelu tegelikult lahe. Sain palju koos olla inimestega, kellega ma varem ei olnud suhelnud. Nüüd olen nendega rohkem suhtlema hakanud. See oli üpriski huvitav kogemus: koos oli väga palju eri alade inimesi ja see tundus mulle nii võõras.\nArtti: Esimene olümpia andis võimsa kogemuse. Õppisin palju, aga enamik asjadest käis samamoodi kui maailmakarika sarjadel, millega olen üsna harjunud. Kõige rohkem meeldis mulle olümpiaküla: kõik asus käe-jala juures, aga samas oli see küla piisavalt suur.\nMillest mõtled vahetult enne starti?\nArtti: Kindlasti mõtlen kõige rohkem hüppele ja üritan unustada kõik muud asjad. Samas keskendun võistlustel siiski mingile ühele mõttele, et hoida pea selge ja minna starti vabama tundega.\nKevin: Enne starti ma tavaliselt ei mõtle millelegi. Riidesse pannes mõtlen ainult sellele, kuidas saaks teha sama, mida tegin trennis. Tornis suuski jalga pannes pole peas tavaliselt ühtegi mõtet (kui on, siis väga veidrad). Kui lähen varem üles ja ootan oma hüpet, siis ajan tavaliselt teiste sportlastega juttu või söön midagi, et oleks energiat.


Üle pika aja salsat tantsimas/ Lähenevad jõulupeod / Varsti juba 28 – kuhu see aeg küll lendab? :D | minumoodimaailm\nÜle pika aja salsat tantsimas/ Lähenevad jõulupeod / Varsti juba 28 – kuhu see aeg küll lendab? :D\n06/12/2017 06/12/2017 / Printsess\nKäisin täna üle mitme nädala tantsimas. Vahepeal lihtsalt ei saanud minna, sest köhakurat piinas mind. Täna sai salsat tantsitud ja vahel ma ikka mõtlen, et mul on vist veel hullem mälu kui kuldkalal 😀 Polnud ammu salsat tantsinud ka. Samme ma muidugi mäletan juba, aga igasugused keerutused jne – need tuleb alati üle korrata. Kuigi ma olen neid juba varem õppinud. Aga ülitore oli jälle üle pika aja tantsimas käia! 🙂\nLähenevad jõulud toovad ka palju korraldamist – eriti tööalaselt. Meil tuleb jõulupidu – tegelikult lausa kaks ja seoses sellega on vaja mõnesid asju teha. Teeme ka omavahel jõulukinke. Aga mitte nimeliselt, vaid igaüks teeb sellise kingituse, mis võiks kõigile sobida – seega suvalises järjekorras jagatakse neid kingitusi. Enne seda saab kindlasti päris kiire aeg olema, aga kuna muus mõttes on nagunii juba rahulik, siis pole hullu. Eks ma mõtlen mingi üllatuse ka veel kõigile jõuludeks välja, sest suvel ma tegin tiimile enda mõeldud luuletustega diplomid (mis olid kõik meie firmaga seotud). Mul juba mõned ideed on, eks näis, millise ma ellu viin 🙂 Lisaks saan ma aasta vanemaks, aga see on laupäeval, seega tuleb enne sünna ka tööl ära pidada. Me nagunii läheme 22.detsembril puhkama ja 2.jaanuaril tööle tagasi. Saab nädalake puhata, jeee 🙂\nNüüd on meil firmas suht palju inglise keelt ka, sest meil on lätlane tööl, kes küll kogu aeg Eestis ega Tartu kontoris ei viibi, aga kui ta on siin, siis on üldine suhtluskeel inglise keel – ehk siis kõik koosolekud jne on nagunii inglise keeles. Mul just suuline inka oligi veits roostes. Kuigi ma oma tansuõpsiga suhtlen ka inglise keeles, sest ta on itaallane (ta räägib küll eesti keelt päris arusaadavalt, aga meie oleme kuidagi inglise keeles suhtlema jäänud), aga seal on nagunii selline hästi üldine suhtlus.\nMis mulle eriti oma töö juures meeldib, ongi kusjuures see, et meil on üpris tihti mingid tiimiüritused. Minu meelest on see äge, kui sellised asjad toimuvad, sest eelmises töökohas ei toimunud 3,5 aasta jooksul mitte ühtegi üritust (kui Kanal 2 peod välja jätta, aga see ei lähe eriti arvesse). Ja ka eelmistes firmades on heal juhul ainult jõulupidu toimunud kui sedagi. Nüüd on meil olnud bowling, kanuumatk, laskmine ning lisaks istumised väljas, kontoris – ka sünnipäevadel ja pühadel on alati mingi üritus. Ja Robotex muidugi ka. Minu meelest on see oluline, et ettevõte panustab ka sellesse, et saame vabal ajal midagi ägedat teha. Nii peaks igas ettevõttes olema 🙂 Ja mul on hea meel, et mina just sellises ettevõttes töötan, kus niimoodi on! 🙂\nEile oli mu kallim Tartus, käisime Suudlevates Tudengites söömas. Nüüd näeme nädalavahetusel uuesti. Meil on tekkinud ka mingid plaanid, mida me jõuludel ja uuel aastal teeme. Eks näis muidugi, mis me täpselt teeme, aga plaan on ikka koos need veeta 🙂 Oma sünnat ma ilmselt suurelt ei pea, sest kuna juubel ei ole, siis mingit erilist plaani pole. Ma pole nagunii eriti suur sünnipäevade tähistaja. Viimati tähistasin suurelt, kui 25 sain. Järgmine suurem tähistamine tulekski ilmselt siis, kui 30 saan – ehk siis kahe aasta pärast 🙂 Oh sa krt, see aga tähendab, et ma saan varsti 28! 😀 Kuhu need 10 aastat mu elust kadusid, alles olin ju 18 😀 Kui ma 18 olin, siis ma küll mõtlesin, et 28-aastane naine on täiega vana ju 😀 30 tundus eriti hull.\nNüüd ma enam päris niimoodi ei mõtle, sest ma leian, et nii palju ägedat on veel ees! Just ka selles mõttes, et nüüd olen vaikselt jõudnud sinna stabiilsesse elujärku oma elus – olen ise rahulikum, mõistlikum, mitte nii suur skandaalitseja (no vahel natuke ikka ilmselt :D). Elu on ka vast natuke rohkem paigas kui enne. No oma korterit küll veel pole ja ilmselt niipea ei tule ka, aga noh – mis seal ikka 🙂 Ehk kunagi ikka!\njõulud, jõulupeod, salsa, tantsimine, tiimipeod, varsti30juba\n← Õudukas “Before I Wake”/ Advendikuuse tulede süütamine Raekoja platsil/ Puhjas burksi söömas/ Bämbi, Bämbi, miks sa küll urgu ära pugesid, kui tõde välja tuli, et su blogi on väljamõeldis? :D :D\nNädalavahetus Põlvas ja Põlvamaal (pidu ühes Põlvamaa külakeses- tume rumm ei olegi kangem kui hele rumm? :D) / Kaardimängud ja muud mängud/ Üle pika aja saunas käimine/ Soe inimene :) / Keerasin ise ühe asja pekki… / Õudukas “Jessabelle” →\n23 thoughts on “Üle pika aja salsat tantsimas/ Lähenevad jõulupeod / Varsti juba 28 – kuhu see aeg küll lendab? :D”\nMis ettevôttea sa töötad? Kuidagi kahe silma vahele jäänud kuigi tihti sind loen 🙂\nMa töötan ühes IT-firmas Office Managerina 🙂 Minu ülesanded ei ole absoluutselt IT-ga seotud – hoopis müük, inglisekeelsete uudiskirjade kirjutamine ning üldine kontorielu ning ürituste korraldamine. Peamine ongi meie lahenduse tutvustamine telefonitsi, kuhu siis meie müügimees läheb kohale ja hangib kliente. Meie kliendid on tootmisettevõtted, sest pakume tootmise monitoorimist reaalajas – ehk siis tootmise efektiivsemaks muutmist. Ehk siis tootmise täielikku ülevaadet, kus saab kogu info toimunud katkestuste, praagi kohta jne. Paljudel tootmisettevõtetel ei ole isegi tänapäeval veel aimu, kui kaua nende tootmismasinad tegelikult seisavad, sest neil pole sellest korralikku ülevaadet. Meie kogumegi tootmisest andmed ja selle abil saab analüüsida, miks tegelik tootlikkus erineb tootmisplaanist. Juba mõne kuu möödudes saadakse aru, et OEE on paremaks läinud ja tootmine on palju produktiivsem, kui neil on sellest reaalne ülevaade olemas, kaua masinad tegelikud seisavad ja miks nad seda teevad 🙂\nno jaanika, inimesed ütlesid sulle saates olles et sa oled rohkemaks võimeline.\nneil oli ju õigus. see on see jaanika, keda kõik näha tahtsid. intelligentne neiu oled ja õnneks kasutad nüüd oma potentsiaali ka korralikult ära!\nAitäh! 🙂 Mina olen ka rahul, et veebruaris pea ees vette hüppasin ning hakkasin tegelema valdkonnaga, millest mul enne absoluutselt aimugi ei olnud. Kusjuures omapärane on ka see, et mu kallim töötab tootmisettevõttes, kuhu ma meie müügimehe augustis saatsin, aga seal siiski kaubaks ei läinud (kallim ei ole see, kes seda otsustaks) 😀 See tuli jutuks siis, kui veel Facebookis suhtlesime – ütlesin talle ka, et olen meie müügimehe sinna ettevõttesse juba suvel saatnud, kus ta töötab 😀 Aga Põlvamaal polegi vist mitte ühtegi tootmisettevõtet enam, mille nime ma poleks kuulnud (kuhu olen meie müügimehe saatnud, aga teemaks ei läinud) või mis poleks juba meie klient. Üldse on paljud tootmisettevõted selle tõttu väga tuttavad ka kõigis teistes maakondades. Saaremaa ja Hiiumaa ehk välja arvatud, sest sinna pole müügimeest eriti saatnud (Hiiumaale üldse mitte).\nMiks oma eluaset ei osta siis? 28 aastasena võiks see juba olla samas ju 😉\nNo paljud minuvanused on ostnud kahepeale – kas suhtes olles või abielus. Ma ei kujuta küll ette, mismoodi ma peaksin üksinda 5000 eurot suutma sissemaksuks koguda, sedagi juhul, kui Kredex tuleks appi ja tahaksin Tartusse korterit 50 000 euro väärtuses (mis just palju variante peale Annelinna ei jäta). Ainult sellisel juhul oleks sissemakse 10 protsenti, muidu oleks lausa 20 protsenti. Aga noh, ma ei teeni ka mitu tuhat, et saaksin selle raha ruttu kokku koguda 😀 Teine variant oleks muidugi maale kolida, siis saaks odavama korteri, aga… siis peaksin autojuhiloa tegema, mida ma hetkel oma plaanides ei näe.\nKui sina oled täiesti üksinda korteri (või lausa maja) ostnud, siis oled muidugi tubli 🙂 Tihti heidavad ette mulle inimesed, kes on kahepeale laenu võtnud (või veel hullem – mees on ainukesena laenu võtnud ja nad pole pidanud ise sentigi sinna lisama), et miks ma üksinda ei ole seda siiani suutnud teha. Ja kui ma siis küsin, et kui sa oleksid pidanud üksinda koguma seda, kas oleksid nii kiiresti seda suutnud teha… Siis on mokk maas. Aga jah, ma pole lihtsalt suutnud leida sellist suhet, mis oleks ka püsima jäänud niikauaks, et julgeks üldse koos laenu võtta 😀 Et selles mõttes jah minu viga muidugi.\nVäga hästi põhjendasid ära. Minu arvamus sinust muutus päris heaks kohe lausa! 😀\nKas see oli nüüd sarkasm või? 😀\nHaha, ei olnud. Täitsa päris mõtlen nii 🙂\nAga sel teemal veel, kas sa arvad, et pere (s.t laste) eelduseks on oma isiklik kodu või kujutaksid sa ette seda ka üürikorteris? Tahaks sinu seisukohta teada, kuna ühiskonnas on väga palju erinevaid arvamusi sel teemal ja enamasti vaadatakse viltu peredele kes elavad üürikas endiselt pere luues. Ja mis aeg oleks sinu jaoks piisav, et ühine kinnisvara soetada?\nIdeaalis tahaks muidugi, et lastel oleks isiklik kodu. Mina elasin terve elu üürikorterites (tegelikult Puhja korterid ei olnud üürikorterid, nõukaajal jagati ju töötavatele inimestele kortereid tasuta. mu vanemad tahtsid lihtsalt Tartusse ära kolida ja müüsid lõpuks Puhjas korteri maha. esimene korter vahetati Puhjas lihtsalt väiksema vastu välja) ja kuigi mul oli tore lapsepõlv, siis oma kodu oleks ikka kõige parem. Alles siis, kui olin 18, ostsime püsiva kodu, mis kuulub tegelikult mu õele, aga kus elab mu isa. Nüüd vanaduspõlves ei pea mu isa õnneks enam kolima.\nÜhiseks kinnisvaraks on sobiv aeg siis, kui ikka mitu aastat on koos oldud. Või siis tõesti võib ka natuke lühem aeg olla, kui reaalselt tunned, et see on see inimene, kellega tahad ülejäänud elu koos olla. Alati võib asi metsa minna, aga vähemalt sel hetkel pead sa oma tulevikku selle inimesega nägema. Teine asi on muidugi siis, kui ühel juba on kinnisvara olemas ja teine sinna sisse kolib, kui suhe arenema hakkab. Siis on jällegi see asi, et kui peaks lahkuminek toimuma, siis jäävad sellele tühjad pihud, kellel polnud kinnisvara. Jällegi jama värk. Sest isegi abiellumise puhul jääb ju kinnisvara sellele omanikule, kes selle enne ostis, mitte ei lähe jagamisele. Mis on ka õige, sest see muretseti ju enne abiellumist.\nSamas kui ikkagi oma kodu poleks, siis saaks hakkama pere luues ka üürikorteris 🙂 Ma leian, et oma kodu on küll oluline, aga tähtsam on see armastus, mida lastele pakkuda saab. Ja kui muudeks vajalikeks asjadeks on rahalised võimalused olemas, siis pole ju hullu 🙂\nSaab osta koos ka varem. Ei pea selleks verevannet andma või abielluma.\nKinnisvara on selline asi, et selle saab maha müüa, kui elu vahepeal kursilt kaldub ja otsustatakse lahku minna. Vähemasti ei ole sel juhul raha tambitud võõraste inimeste taskutesse. Maksad pangale tagasi ja oma kodu eest, mitte niisama tuulde. Mul tuleb automaatselt allergia, kui ma mõtlen, et ma peaks siin Tallinnas mingi 400+ euro eest korteri üürima. See teeb aastas u 5000 eurot. Täielik hullumeelsus.\nIga kell oleks mõistlikum peigmehega kahepeale korter osta, maksta kõik kulud võrdselt ja kui peaks lahku mindama, siis vara ka võrdselt jagama. Mitte ootama ja võõra inimese taskuid täitma 🙂\nKristallkuul, eks see õige ole jah. Ma ise olen ehk selline inimene, kes varem ei tahaks koos laenu võtta.\nMiks sa 18 aastasena arvasid, et 28 on jube vana? 😀 Kas sul oli näiteks mingi ettekujutus, milline su elu on 28 aastaselt. No nagu paljudel on, et: sellles “kõrges eas” olen juba kindlasti 50 riiki külastanud ja paras aeg koduseks jääda ning 2 last saada.\nMul mingi ettekujutus oli küll, et 28-aastaselt olen abielus ja ilmselt on vähemalt üks laps ka 😀 No niimoodi ei läinud, nagu me kõik teame 😀\nKuna sa oled juba sellises eas, kus “võiks” laps olla (ühiskonna normide järgi võiks, aga muidugi ei pea), siis kas oled mõelnud nüüd sellele, et lähitulevikus sellele mõtlema hakata?\nKindlasti oleks tore lapsi saada, aga ma üldiselt leian, et peaks selle inimesega natuke enne koos olema ja siie lastele mõtlema. Et lapsi teha on kerge, aga ideaalis tahaks ju, et jääks ka selle inimesega kokku, kellega laps on saadud. Kunagi ei tea, mis tulevik toob, aga sel hetkel peaks küll tundma, et temaga tahad kogu oma ülejäänud elu veeta. Aga et selleni jõuda üldse, peaks mõned aastad enne koos olema, et inimest tundma õppida. Kui mitte mõned aastad, siis aasta vähemalt.\nMa olen selline naine, kes ei suudaks saada lapsi inimesega, keda ma ülivähe tunnen. Ju sellepärast mul veel lapsi polegi, sest mul pole olnud sellist suhet, kus ma oleks piisavalt kaua koos olnud ja kus ma tunneks, et tahaks selle inimesega üldse lapsi saada. Minu jaoks on lapsed suur asi ja ma ei poolda üldse valimatut sigimist.\nAga tõsiasi on muidugi ka see, et vanus hakkab varsti peale pressima 😀 Kuid siiski pole see minu jaoks piisav põhjus, et lihtsalt lapsi saada – mõtlemata sellele, mis tulevik toob. Isegi, kui peaks nii halvasti minema, et mu suhted ei peagi kaua vastu, siis ma pigem jään lastetuks, kui saan need ülilühikese tutvuse järel. Kui rasedusvastased vahendid veaksid alt, siis oleks muidugi teine teema, aga ise ma veel lapsi lähima aja jooksul saada ei planeeri.\nRååm kuulda , et oled uue ja huvitava töökoha leidnud ja sa särad endiselt , kuid mitte ekraanil öö chatis.Mötlesin kuhu sa oled avalikust elust kadunud , siis mötlesin , et googeldan sind sest avalikult oled ka oma fännidele selja pööranud ja oled saate fännid oma fb kontost ära blokkinud .Tore kuulda , et oled oma elus järelduse teinud ja leidnud ameti mis sulle rohkem.sobib\nVasta ,kas teletööga on sul löpuarve ja sinna sa enam elus tagasi ei pyrgi?Ma ise elan , nii Eestis kui Soomes ja mul on Soomest ostetud läpakas , mis ei anna Eesti tähti välja ja ma vabandan soome rootsi klaviatuuri tähtede pärast.Mäletan , et ma olin ka yks isik , kes soovitas vahetada sul elukutset ja tore , et sa leidsid oma töelise kutsumuse.Mis elukutse esindaja sa nyyd oled?\nKirjutasin ju juba ühele kommentaarile vastuseks, et Office Manager olen. Ja oma tööülesannetest kirjutasin ka, seega lihtsalt loe.\nSaatesse ma tagasi ei lähe, see eluperiood on läbi. Ning jah – ma kustutasin paljud vaatajad FB sõbralistist ära, sest ma tõmbasin oma sõpru koomale. Kuna ma enam saadet ei tee, siis pole mul neid vaja ka sõbralistis hoida.\nJa mul läheb tõesti hästi ja ma olen ülirahul, et saatest lõpuks ära tulin. Niigi jäin sinna pikemaks ajaks passima, kui tegelikult algselt plaanisin. Oli viimane aeg sellest minu jaoks ammendavast asjast lahti lasta.\nKas sa tahad äkki ideid jagada, et mis kingitusi sa sinna loosipakki pistad? Me otsustasime ka pereringis, et tõmbaks kingituste arvu koomale ning igaüks toob kaasa midagi, mis kõigile täiskasvanutele sobiks. Arvestades seda, et mul on kaks venda ning jõuluõhtule tulevad nii ema kui isa vennad, siis olen ma natuke hädas, et mis võiks sobida, sest suure tõenäousega saab loosipakk mehele. Praegu kaldun https://www.kingitus.ee/kingitused-kategoorias/joulukingitused-mehele-isale-kallimale lehelt selle lamborghini sõidu kasuks otsustama, sest kiired autod meeldivad vist ju kõigile? Kinkekaarti on natuke naljakas jõulukingina anda aga no ei suuda midagi välja mõelda.\nMeestele tavaliselt kiirused meeldivad, seega ilmselt see Lamborghini proovisõit oleks päris hea valik 🙂 Kui kingi saab naine, kellel autojuhiluba pole, siis muidugi veits halvasti. Aga vbl teil seltskonnas polegi selliseid naisi. Minul isiklikult poleks selle kingitusega midagi peale hakata, aga vbl saab siis kaaslasele anda ja ise kõrvalistmel olla sõidu ajal? 😀\nMeil on tööl kingituse hinnaks 15 eurot, seega see ostetud asi võiks selle summa kandis olla. Kui aus olla, siis ma pole ise veel kingitust ära ostnud, tegelen sellega ilmselt homme. Eks see natuke huumoriga ehk tuleb 😀\nMe ka palju kingitusi pereringis ei vaheta, pole seda kunagi teinud. Ilmselt saavad õe lapsed kõige suurema jõulukingituste hulga endale – nii nagu alati laste puhul 🙂\n1 838 036 sammu\nHenry, Nii hea on lõpuks kodus olla!…\nMarta, Nii hea on lõpuks kodus olla!…\ningapaat, Nii hea on lõpuks kodus olla!…\nErinevad jõulupeod / Ööklubi Kino/ Haapsalu ja Pärnu / Sain aasta vanemaks/ Aastal 2018 ootavad mind Bryan Adamsi kontsert ja Retrobest! :)