Arstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis, komisjoni töökorra ja otsuse vorminõuded ning kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamise kord – Riigi Teataja\nArstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis, komisjoni töökorra ja otsuse vorminõuded ning kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamise kord\nArstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis, komisjoni töökorra ja otsuse vorminõuded ning kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamise kord - sisukord\n1 ARSTLIKE KOMISJONIDE ARV, KOMISJONI LIIKMETE ERIALAD JA ARVULINE KOOSSEIS\n§ 1 Kaitseressursside Ameti arstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis\n§ 2 Kaitseväe arstlik komisjon, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis\n§ 3 Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon ja selle arvuline koosseis\n2 ARSTLIKE KOMISJONIDE TÖÖKORD JA OTSUSE VORMINÕUDED\n1 Arstlike komisjonide töökord\n§ 4 Arstliku komisjoni juhtimine\n§ 5 Arstliku komisjoni esimees\n§ 6 Arstliku komisjoni liikmed\n§ 7 Arstliku komisjoni töövorm\n§ 8 Arstliku komisjoni õigused\n§ 9 Arstliku komisjoni asjaajamise korraldamine\n§ 10 Arstliku komisjoni otsuse tegemine\n§ 11 Arstliku komisjoni otsuse kehtivus\n§ 12 Kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase tervisekaart\n§ 13 Arstliku komisjoni otsuse koostamine ja edastamine\n§ 14 Arstliku komisjoni otsuse peale vaide või kaebuse esitamine\n§ 15 Arstliku komisjoni otsuse ning tervisekaardi säilitustähtajad a arhiveerimine\n§ 16 Arstlike komisjonide tehniline teenindamine\n2 Arstlike komisjonide otsuse vorminõuded\n§ 17 Arstliku komisjoni otsuse vormistamine\n§ 18 Arstliku komisjoni otsuse kohustuslikud rekvisiidid\n§ 19 Arstliku komisjoni otsuse tekst\n3 TEGEVTEENISTUSSE VÕETAVA ISIKU JA KAITSEVÄELASE ARSTLIKKU KOMISJONI SUUNAMISE KORD\n1 Arvelevõetud kutsealuse arstlikku komisjoni suunamise kord\n§ 20 Kutse Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta\n§ 21 Kroonilise raske haiguse, kehalise või vaimse puudega kutsealuse tervise seisundit kajastavate dokumentide edastamine\n§ 22 Kutsealuse arstlik läbivaatus\n§ 23 Ajateenistusest ajapikendust saanud kutsealuse ning ajateenistust jätkama kutsutava kaitseväekohustuslase suunamine arstlikku komisjoni\n2 Õppekogunemisele kutsutud reservväelase arstlikku komisjoni suunamise kord\n§ 24 Õppekogunemisele kutsutud reservväelase suunamine arstlikku komisjoni\n§ 25 Õppekogunemisele kutsutud reservväelase saabumine arstlikku komisjoni\n3 Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku arstlikku komisjoni suunamise kord\n§ 26 Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku suunamine arstlikku komisjoni\n§ 27 Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku saabumine arstlikku komisjoni\n4 Kaitseväelase kaitseväe arstlikku komisjoni suunamise kord\n§ 28 Kaitseväelase suunamine arstlikku komisjoni\n§ 29 Kaitseväelase saabumine arstlikku komisjoni\nRT I, 15.03.2011, 9\nVastu võetud 01.08.2005 nr 21\nRTL 2005, 88, 1309\n17.07.2007 RTL 2007, 61, 1099 29.07.2007\nMäärus kehtestatakse «Kaitseväeteenistuse seaduse» § 42 lõike 2 alusel.\n1. peatükk ARSTLIKE KOMISJONIDE ARV, KOMISJONI LIIKMETE ERIALAD JA ARVULINE KOOSSEIS\n§ 1. Kaitseressursside Ameti arstlike komisjonide arv, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis\n(1) Kaitseressursside Ameti arstlikke komisjone on kokku 14.\n(2) Kaitseressursside Ameti arstlikud komisjonid tegutsevad Tallinnas, Tartus, Pärnus, Haapsalus, Kuressaares, Kärdlas, Raplas, Paides, Jõgeval, Rakveres, Kohtla-Järvel, Viljandis, Valgas ja Võrus.\n(3) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni liikmeteks on:\n1) sisehaiguste arst, perearst või erakorralise meditsiini arst;\n[RTL 2007, 61, 1099 - jõust. 29.07.2007]\n2) üldkirurg või ortopeed;\n(4) Kaitseressursside Ameti Tallinna arstliku komisjoni koosseisu kuulub kaks igas käesoleva paragrahvi lõike 3 punktides 1 – 3 nimetatud arsti.\n(5) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni koosseisu võib kuuluda asendusliige, kes vastab käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud tingimustele ja on kaitseministri poolt nimetatud arstliku komisjoni asendusliikmeks. Asendusliikmel on arstliku komisjoni liikme õigused ja kohustused.\n§ 2. Kaitseväe arstlik komisjon, komisjoni liikmete erialad ja arvuline koosseis\n(1) Kaitseväe arstlik komisjon tegutseb Kaitseväe Logistikakeskuse Tervisekeskuses.\n(2) Kaitseväe arstliku komisjoni liikmete erialad on:\n1) sisehaiguste arst või perearst;\n(3) Kaitseväe arstliku komisjoni koosseisu kuulub kaks igas käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 1 – 3 nimetatud arsti.\n§ 3. Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon ja selle arvuline koosseis\n(1) Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon tegutseb Kaitseministeeriumi juures.\n(2) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni liikmete erialad on:\n1) sisehaiguste arst;\n3) üldkirurg või ortopeed.\n2. peatükk ARSTLIKE KOMISJONIDE TÖÖKORD JA OTSUSE VORMINÕUDED\n1. jagu Arstlike komisjonide töökord\n§ 4. Arstliku komisjoni juhtimine\nArstliku komisjoni tööd juhib kaitseministri määratud esimees või aseesimees.\n§ 5. Arstliku komisjoni esimees\n(1) Arstliku komisjoni töö juhtimiseks arstliku komisjoni esimees:\n1) nimetab vajadusel komisjoni koosseisu kuuluvate komisjoniliikmete hulgast ühe liikme aseesimeheks, kes täidab esimehe äraolekul esimehe ülesandeid ja korraldab arstliku komisjoni liikme asendamist;\n2) korraldab arstliku komisjoni asjaajamist;\n3) koostab tegevteenistusse võetavate isikute läbivaatusgraafiku ja kooskõlastab selle arstliku komisjoni tööd tagava asutusega;\n4) suunab kutsealuse, kelle tervise seisundit ei ole võimalik arstliku läbivaatuse või tema seisundit kajastavate dokumentide alusel objektiivselt hinnata, täiendavale arstlikule läbivaatusele või uuringutele elukohajärgsesse või spetsialiseeritud raviasutusse;\n5) väljastab arstliku komisjoni nimel dokumente;\n6) korraldab Kaitseressursside Ametilt saadud teabe edastamise komisjoni liikmetele;\n7) teostab seadusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid õigusi ja kohustusi.\n(2) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni esimehe volitused lõpevad kaitseministri otsusel:\n2) Kaitseressursside Ameti peadirektori motiveeritud ettepaneku alusel;\n(21) Kaitseväe arstliku komisjoni esimehe volitused lõpevad kaitseministri otsusel:\n2) kaitseväe juhataja motiveeritud ettepaneku alusel;\n(22) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni esimehe volitused lõpevad kaitseministri otsusel:\n2) kaitseväeteenistuse osakonna juhataja motiveeritud ettepaneku alusel;\n(3) Arstliku komisjoni esimees vormistab oma otsused kirjalikult ning otsused registreeritakse.\n§ 6. Arstliku komisjoni liikmed\n(1) Arstliku komisjoni liikmel on õigus:\n1) saada õigeaegselt tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase terviseseisundi kohta käivaid dokumente;\n2) suunata tegevteenistusse võetav isik ja kaitseväelane vajadusel täiendavatele tervisekonsultatsioonidele;\n3) avaldada oma arvamust enne arstliku komisjoni otsuse tegemist;\n4) jääda otsuse tegemisel eriarvamusele, mis vormistatakse kirjalikult tervisekaardil.\n(2) Arstliku komisjoni liikmel on kohustus:\n1) olla oma otsuse tegemisel sõltumatu ja vaba;\n2) hoida salajas arstliku komisjoni töö käigus talle teatavaks saanud andmeid tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase tervisliku seisundi kohta;\n3) osaleda arstliku komisjoni töös;\n4) teatada õigeaegselt arstliku komisjoni esimehele komisjoni töös osalemast takistavatest asjaoludest;\n5) täita talle seadusest ja muudest õigusaktidest tulenevaid kohustusi.\n(3) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni liikme volitused lõpevad kaitseministri otsusel:\n2) Kaitseressursside Ameti peadirektori või arstliku komisjoni esimehe motiveeritud ettepaneku alusel;\n(31) Kaitseväe arstliku komisjoni liikme volitused lõpevad kaitseministri otsusel:\n2) kaitseväe juhataja või arstliku komisjoni esimehe motiveeritud ettepaneku alusel;\n(32) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni liikme volitused lõpevad kaitseministri otsusel:\n2) kaitseväeteenistuse osakonnajuhataja või arstliku keskkomisjoni esimehe motiveeritud ettepaneku alusel;\n§ 7. Arstliku komisjoni töövorm\n(1) Komisjoni esimees moodustab komisjoni liikmeks nimetatud arstide hulgast komisjoni, arvestades määruse §-s 1 või 2 toodud komisjoni koosseisu.\n(2) Arstliku komisjoni töövorm on koosolek.\n(3) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni toimumise aja ja komisjoni kutsutavate kaitseväeteenistuskohustuslaste piirarvud määrab Kaitseressursside Ameti peadirektor.\n(4) Kaitseväe arstliku komisjoni ja Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni koosoleku toimumise aja määrab komisjoni esimees või aseesimees vähemalt viis tööpäeva enne koosoleku toimumist.\n§ 8. Arstliku komisjoni õigused\nOma ülesannete täitmisel on arstlikul komisjonil õigus:\n1) saada riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutustelt tööks vajalikke andmeid ja dokumente;\n2) väljastada dokumente;\n3) kontrollida kutsealuse terviseseisundit tema elukohas;\n4) kontrollida esitatud terviseandmete õigsust ning nõuda kutsealuste, tegevteenistusse võetava isikute ja kaitseväelaste haiguslugusid ja -kaarte tutvumiseks või nende väljavõtteid;\n5) täita teisi «Kaitseväeteenistuse seaduses» sätestatud ülesandeid.\n§ 9. Arstliku komisjoni asjaajamise korraldamine\nArstliku komisjoni asjaajamise korraldamisel võetakse aluseks vastava ametiasutuse, mille juures komisjon tegutseb, asjaajamiskord ja muud asutusesisesed õigusaktid.\n§ 10. Arstliku komisjoni otsuse tegemine\n(1) Arstliku komisjoni otsuseks tegevteenistusse võetava isiku või kaitseväelase kaitseväeteenistuskõlblikkuse kohta on kõige enam tegevteenistusse võetava isiku või kaitseväelase kaitseväeteenistuskõlblikkust piiranud arstliku komisjoni liikme poolt tehtud arstlik otsus.\n(2) Teiste «Kaitseväeteenistuse seadusest» tulenevate ülesannete täitmiseks teeb arstlik komisjon otsuse arstliku komisjoni liikmete häälteenamusega.\n(3) Arstlik komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa kõik vastava arstliku komisjoni koosseisu nimetatud liikmed. Arstliku komisjoni otsuse allkirjastab arstliku komisjoni esimees või aseesimees.\n§ 11. Arstliku komisjoni otsuse kehtivus\nArstliku komisjoni otsus tegevteenistusse võetava isiku või kaitseväelase kohta kehtib tema suhtes tehtava arstliku komisjoni samaliigilise järgmise otsuseni, kui otsuses või õigusaktides pole sätestatud teisiti.\n§ 12. Kaitseväekohustuslase, tegevteenistusse võetava isiku ja kaitseväelase tervisekaart\n(1) Kaitseväekohustuslasele, tegevteenistusse võetavale isikule ja kaitseväelasele arstlikus komisjonis teostatud arstliku läbivaatuse ja terviseuuringute tulemused ning arstliku komisjoni otsus dokumenteeritakse ja märgitakse käesoleva määruse lisas 1 toodud tervisekaardile.\n(2) Kaitseressursside Amet edastab kutsealuse tervisekaardi ajateenistusse kutsumise korral kutsealuse kutsel näidatud kaitseväe struktuuriüksuse arstile kutsealuse väeossa saabumise päeval.\n(3) Tegevteenistuses oleku ajal kaitseväelasele tervishoiuteenuste osutamine dokumenteeritakse sotsiaalministri 18. septembri 2008. a määrusega nr 56 «Tervishoiuteenuse osutamise dokumenteerimise ning nende dokumentide säilitamise tingimused ja kord» kehtestatud nõuete kohaselt.\n(4) Kaitseväelase arstlikku komisjoni suunamisel, reservi või erru arvamisel koostab kaitseväe struktuuriüksuse arst käesoleva paragrahvi lõike 3 kohaselt dokumenteeritud andmete põhjal kaitseväelase haigusloost väljavõtte, mis lisatakse kaitseväelase tervisekaardile.\n(5) Kaitseväelase reservi või erru arvamise või surma korral saadab kaitseväelase teenistust korraldanud ülem kaitseväelase tervisekaardi kaitseväelase teenistuskohast kahekümne tööpäeva jooksul arvates reservi või erru arvamise või surmast teada saamise päevast arhiveerimiseks Kaitseressursside Ametile.\n§ 13. Arstliku komisjoni otsuse koostamine ja edastamine\n(1) Arstlik komisjon edastab arstliku komisjoni otsuse isikule, kelle suhtes otsus langetati.\n(2) Arstliku komisjoni otsuse väljavõtte kinnitab arstliku komisjoni esimees või aseesimees.\n(3) Arstliku komisjoni otsuse ärakiri esitatakse isikute osas, kelle tegevteenistuseks kõlblikkust hindas Kaitseressursside Ameti arstlik komisjon, Kaitseressursside Ametile ning isikute osas, kelle tegevteenistuseks kõlblikkust hindas kaitseväe arstlik komisjon, kaitseväelase komisjoni suunanud arstile.\n(4) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni otsus koostatakse kahes eksemplaris, millest ühte säilitatakse Kaitseministeeriumi arhiivis, teine aga edastatakse vaide esitanud isikule kümne tööpäeva jooksul otsuse tegemisest.\n(5) Arstlikud komisjonid esitavad andmed tehtud otsuste kohta Kaitseressursside Ametile kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riiklikusse registrisse kandmiseks vastavalt kaitseväeteenistuskohustuslike Eesti kodanike riikliku registri pidamise põhimääruses sätestatud korrale.\n(6) Arstliku komisjoni otsus toimetatakse isikule kätte «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 401 sätestatud korras 10 päeva jooksul otsuse tegemisest arvates.\n§ 14. Arstliku komisjoni otsuse peale vaide või kaebuse esitamine\n(1) Kaitseressursside Ameti arstlike komisjonide ja kaitseväe arstliku komisjoni otsuse peale esitatud vaie vaadatakse läbi Kaitseministeeriumi arstlikus keskkomisjonis kahe kuu jooksul arvates vaide saamisest.\n(2) Kaitseministeeriumi arstlik keskkomisjon jätab vaide läbivaatamisel esimese astme arstliku komisjoni otsuse muutmata või teeb oma pädevuse piirides uue otsuse.\n(3) Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni otsuse peale võib esitada otsusega mittenõustumise korral kaebuse halduskohtule ühe kuu jooksul arvates otsuse teadasaamisest.\n(4) [Kehtetu – RTL 2007, 61, 1099 - jõust. 29.07.2007]\n§ 15. Arstliku komisjoni otsuse ning tervisekaardi säilitustähtajad a arhiveerimine\n(1) Arstliku komisjoni otsust ja tervisekaarti säilitatakse viiskümmend aastat.\n(2) Arstliku komisjoni otsuste ja tervisekaartide dokumenteerimise, arvestuse ning arhiveerimise kord nähakse ette selle ametiasutuse asjaajamiskorras, mille juures arstlik komisjon tegutseb.\n§ 16. Arstlike komisjonide tehniline teenindamine\n(1) Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni tehnilise teenindamise tagab Kaitseressursside Amet koostöös selle tervishoiuteenuse osutajaga, mille juures arstlik komisjon tegutseb.\n(2) Kaitseväe arstliku komisjoni ja Kaitseministeeriumi arstliku keskkomisjoni tehnilise teenindamise tagab asutus, mille juures arstlik komisjon tegutseb.\n2. jagu Arstlike komisjonide otsuse vorminõuded\n§ 17. Arstliku komisjoni otsuse vormistamine\n(1) Arstliku komisjoni otsus vormistatakse trükitult A4 formaadis paberile.\n(2) Otsus nummerdatakse ja registreeritakse.\n(3) Otsusel on keelatud teha parandusi ja täiendusi.\n§ 18. Arstliku komisjoni otsuse kohustuslikud rekvisiidid\nArstliku komisjoni otsuse kohustuslikud rekvisiidid on:\n1) arstliku komisjoni otsuse teinud arstliku komisjoni nimetus;\n2) arstliku komisjoni otsuse teinud arstliku komisjoni liikmete ees- ja perekonnanimed;\n3) arstliku komisjoni otsuse nimetus;\n4) arstliku komisjoni otsuse registreerimise number;\n5) arstliku komisjoni otsuse tegemise kuupäev ja koht;\n6) isiku, kelle suhtes otsus tehakse, ees- ja perekonnanimi, isikukood;\n7) arstliku komisjoni otsuse tekst;\n8) arstliku komisjoni esimehe või aseesimehe allkiri;\n9) arstliku komisjoni otsuse vaidlustamise viis;\n10) arstliku komisjoni pitser.\n§ 19. Arstliku komisjoni otsuse tekst\n(1) Arstliku komisjoni otsuse tekstis esitatakse õigusaktidest tuleneva ülesande täitmisel komisjoni poolt tehtud otsus.\n(2) Arstliku komisjoni otsuse tekstis ei kasutata võõrkeelseid sõnu ja väljendeid ning lühendeid ja sümboleid, mida võib mitmeti tõlgendada.\n(3) Diagnooside vormistamisel juhindutakse kehtivast Rahvusvahelisest Haiguste Klassifikatsioonist.\n(4) Diagnoosid vormistatakse eesti keeles.\n(5) Arstliku komisjoni otsusele märgitakse diagnoosi kood.\n(6) Mitme diagnoosi üheaegsel esinemisel märgitakse esimesena see, mis tingis piirangu või mittekõlblikkuse tegevteenistuseks.\n(7) Põhihaiguse diagnoosi järel märgitakse ära kõik kaasuvate haiguste diagnoosid.\n3. peatükk TEGEVTEENISTUSSE VÕETAVA ISIKU JA KAITSEVÄELASE ARSTLIKKU KOMISJONI SUUNAMISE KORD\n1. jagu Arvelevõetud kutsealuse arstlikku komisjoni suunamise kord\n§ 20. Kutse Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta\n(1) Arvelevõetud kutsealusele teatab Kaitseressursside Amet kirjalikult tema tervise seisundi kontrollimiseks ja kaitseväeteenistuskõlblikkuse määramiseks Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni ilmumise aja ja koha.\n(2) Kutsealusele, kellele on antud ajapikendust «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-des 54 ja 55 sätestatud alustel, kaitseväeteenistuskõlblikkuse astme kindlaksmääramine toimub Kaitseressursside Ameti arstlikus komisjonis mitte varem kui kuus kuud enne ajapikenduse lõppu.\n(3) Kutse Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta toimetatakse isikule kätte «Kaitseväeteenistuse seaduse» §-s 401 sätestatud korras.\n§ 21. Kroonilise raske haiguse, kehalise või vaimse puudega kutsealuse tervise seisundit kajastavate dokumentide edastamine\n(1) Kutsealuse, kes põeb kroonilist haigust või kellel on puue, mis ei võimalda Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohale ilmuda, tervise seisundit kajastavad dokumendid esitatakse kutsealuse vanema, eestkostja või hooldaja poolt Kaitseressursside Ameti arstlikule komisjonile ühe kuu jooksul pärast kutsealuse kutsumist Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni.\n(2) Kroonilise raske haiguse, kehalise või vaimse puudega kutsealuse tervise seisundit kajastavad dokumendid on:\n1) raviarsti otsus või arstliku konsiiliumi otsus, mis sisaldab haiguse diagnoosi;\n2) Pensioniameti ekspertarsti või ekspertiisikomisjoni poolt väljastatud püsiva töövõimetuse ja puude arstliku komisjoni otsus.\n(3) Kroonilise raske haiguse, kehalise või vaimse puudega kutsealuse tervise seisundit kajastavad dokumendid peavad vastama dokumendi väljaandja poolt kehtestatud vormi- ja sisunõuetele.\n§ 22. Kutsealuse arstlik läbivaatus\n(1) Kutsealune, saabudes Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni, esitab järgmised dokumendid:\n1) Eesti kodaniku pass või ID-kaart;\n2) perearsti tervisetõend (edaspidi tervisetõend) vastavalt määruse lisas 2 toodud vormile;\n3) [Kehtetu – RT I 2010, 63, 461 - jõust. 10.09.2010]\n(2) Kutsealune esitab tervisetõendi perearsti poolt pitseeritud kinnises ümbrikus, mis on varustatud kirjaga «Ainult arstile» ning kutsealuse ees- ja perekonnanime ja isikukoodiga.\n§ 23. Ajateenistusest ajapikendust saanud kutsealuse ning ajateenistust jätkama kutsutava kaitseväekohustuslase suunamine arstlikku komisjoni\nKaitseressursside Amet edastab ajateenistusest ajapikendust saanud kutsealusele ning ajateenistuse katkemise käskkirja alusel Kaitseressursside Ametis arvelevõetud kaitseväekohustuslasele, kelle ajateenistuskohustus ei loetud täidetuks, teate Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta vähemalt kümme tööpäeva enne järgmise arstliku komisjoni toimumise aega.\n2. jagu Õppekogunemisele kutsutud reservväelase arstlikku komisjoni suunamise kord\n§ 24. Õppekogunemisele kutsutud reservväelase suunamine arstlikku komisjoni\n(1) Õppekogunemisele kutsutavale reservväelasele, kelle tegevteenistuskõlblikkust ei ole määratud või kes on „Kaitseväeteenistuse seaduse” § 128 lõike 1 punkti 4 alusel teatanud Kaitseressursside Ametile oma raskest haigusest, kehalisest puudest või teistest asjaoludest, mis oluliselt mõjutavad tema kõlblikkust kaitseväeteenistuseks ja on esitanud vastavad tõendid, teatab Kaitseressursside Amet kirjalikult tema tervise seisundi kontrollimiseks määratud Kaitseressursside Ameti arstliku komisjoni ilmumise aja ja koha.\n(2) Teade Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta tehakse teatavaks kaitseväeteenistuse §-s 401sätestatud korras.\n§ 25. Õppekogunemisele kutsutud reservväelase saabumine arstlikku komisjoni\nÕppekogunemisele kutsutud reservväelane, saabudes Kaitseressursside Ameti arstlikku komisjoni, esitab Kaitseressursside Ameti arstlikule komisjonile järgmised dokumendid:\n3. jagu Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku arstlikku komisjoni suunamise kord\n§ 26. Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku suunamine arstlikku komisjoni\n(1) Lepingulisse tegevteenistusse võetav isik suunatakse kaitseväe arstlikku komisjoni vastavalt määruse lisas 3 toodud vormikohase teatise alusel.\n(2) Väeosa või sellega võrdsustatud asutus edastab kolme tööpäeva jooksul pärast isiku poolt avalduse esitamist tegevteenistusse võtmiseks kaitseväe arstlikule komisjonile järgmised lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku andmed:\n3) teenistuskoha nimetus, kus lepingulisse tegevteenistusse võetav isik hakkab teenistuskohustusi täitma.\n(3) Kaitseväe arstliku komisjoni esimees koostab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud andmete alusel tegevteenistusse võetavate isikute läbivaatusgraafiku.\n(4) Teatise kaitseväe arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta koostab kaitseväe arstlik komisjon tegevteenistusse võetavate isikute läbivaatusgraafiku alusel ja edastab selle lepingulisse tegevteenistusse võetavale isikule vähemalt kümme kalendripäeva enne nimetatud isiku arstlikuks läbivaatuseks määratud tähtpäeva kaitseväe arstlikus komisjonis.\n§ 27. Lepingulisse tegevteenistusse võetava isiku saabumine arstlikku komisjoni\n(1) Lepingulisse tegevteenistusse võetav isik, saabudes kaitseväe arstlikku komisjoni, esitab komisjonile järgmised dokumendid:\n2) teatis kaitseväe arstlikku komisjoni kohustusliku ilmumise aja ja koha kohta.\n(2) Kohustusliku ravikindlustusega kindlustatud lepingulisse tegevteenistusse võetav isik esitab lisaks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud dokumentidele talle oma perearsti tervisetõendi vastavalt määruse lisas 2 toodud vormile.\n4. jagu Kaitseväelase kaitseväe arstlikku komisjoni suunamise kord\n§ 28. Kaitseväelase suunamine arstlikku komisjoni\nKaitseväelase suunab kaitseväe arstlikku komisjoni kaitseväe struktuuriüksuse arst käesoleva määruse lisas 3 toodud vormile vastava saatekirja alusel.\n§ 29. Kaitseväelase saabumine arstlikku komisjoni\nKaitseväelane, saabudes kaitseväe arstlikku komisjoni, esitab komisjonile järgmised dokumendid:\n2) kaitseväe struktuuriüksuse arsti saatekiri;\n3) kaitseväelase tervisekaart;\n4) kaitseväe struktuuriüksuse arsti koostatud haigusloo väljavõte ja teostatud terviseuuringute tulemused.


Esimene kvartal kinnisvaraturul: hinnatõus jätkus, põllumaad müüakse aina rohkem | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: analüüs, arendus, buum, EAS, Eesti, eramu, Harjumaa, hind, hinnatõus, hoone, hoonestamata maa, hoonestatud maa, infrastruktuur, investeering, investor, kasum, kinnisvara, kinnisvaraturg, kodu, korter, korteriomand, korteriturg, kvaliteet, kvartal, linn, linnaosa, maa, maa-amet, maatulundusmaa, maja, metsamaa, müük, nõudlus, omavalitsus, ostja, Pärnu, pere, piirkond, põllumaa, projekt, rate, Risto Vähi, stabiilsus, statistika, suvila, Tallinn, Tartu, tehing, toetus, tööstus, tulu, turg, üür, Uus Maa, uusarendus, väärtus, valitsus\nKäesoleva aasta esimene kvartal jätkas tõusulainel, mida vedasid nii aktiivne korteriturg Harjumaal ja Tartus kui ka aina hoogustuv põllu- ja maatulundusmaade müük.\nMaa-ameti statistika kohaselt teostati I kvartalis kogu riigis 8751 kinnisvara ostu-müügitehingut, mille rahaliseks mahuks kujunes 423,77 miljonit eurot. Võrreldes möödunud aasta neljanda kvartaliga, langes tehingute hulk 10,1% ja rahaline kogumaht 17,4%. Aastaga kasvasid samad näitajad aga vastavalt 14 ,8% ja 18,7%.\nNumbreid vaadates on kõik igati loogiline – aasta algus on alati olnud vaiksem ja seetõttu toimus möödunud aasta neljanda kvartaliga võrreldes langus. Aastaga on tehingute hulk tõusnud, sest hoogustunud on nii uusarendusteturg, väikeste investeerimiskorterite ostmine erinevates linnades kui ka hoonestamata maatulundusmaade soetamine.\nSamas oli märtsis näha tehinguaktiivsuse tugevat aeglustumist, mis varasemate aastate aegridu vaadates oli üsna ootamatu. Seega seisame huvitava küsimuse ees – kas tegu oli lihtsalt mitmete sündmuste kokkulangemisega või olemegi jõudnud ennustatud ja oodatud stabiilsuseni, kus tehingute hulgad enam hoogsalt ei kasva ning edaspidi näeme igakuiselt nii tõuse kui languseid.\nTallinnas tegutsevad investorid ja noored pered\nEsimeses kvartalis toimus pealinnas 2462 kinnisvara ostu-müügitehingut. Võrreldes eelneva kvartaliga, langes tehinguaktiivsus 6,3%, kuid aastaga kerkis 11%. Sarnase mustriga oli ka korteriturg – I kvartalis müüdi 1679 korteriomandit, mis on 2012. aasta IV kvartaliga võrreldes 9,1% vähem, kuid mulluse I kvartaliga kõrvutades 8,9% enam.\nHoopis teisiti on aga liikunud korterite ruutmeetri keskmine mediaanhind. Kui esimeses kvartalis kujunes selleks 1048 eurot, siis tõus võrreldes möödunud aasta neljanda kvartaliga on 3,7% ning aastaga 10,7%.\nTõusu peamiseks põhjuseks on juba kaks aastat olnud uusarendused, kvaliteetsed renoveeritud korterid miljööaladel ning üha enam ka väikekorterid erinevates linnaosades (sh magalates). Just viimaste puhul on hinnatõus olnud märkimisväärseim ning on üsna tavaline, et nende ruutmeetrihind ületab juba tugevalt 1000 euro piiri.\nÄärelinna ja magalate järelturukorterite vaikselt ülespoole tiksuvat tehinguhinnataset mõjutab ka see, et Tallinn on Eesti peamine sisemigratsiooni sihtkoht ning ränne, mis tähendab pidevat nõudlust, on olnud aktiivne. Samuti on neis linnaosades ostjaskonnaks noored pered, kes rajavad sinna oma esimese kodu. Tegelikult on magalate maine ka üha paranenud ning varasemate lammutamisjuttude asemel on hakatud rääkima elukeskkonna parandamisest ja investeeringutest parendustöödesse.\nTartus aktiivne, Pärnus vaiksem\nKa Tartus on kinnisvaraturul aina enam mõju avaldanud just uued arendusprojektid ning peamiselt kodumaised väikeinvestorid, kes üürimise eesmärgil väiksemaid kortereid soetavad. Seetõttu on ka tehingute hulk ja korterite keskmine hinnatase kasvanud.\nMaa-ameti statistika kohaselt toimus käesoleva aasta I kvartalis Tartus 477 kinnisvara ostu-müügitehingut. Kui möödunud aasta neljanda kvartaliga võrreldes langes tehinguaktiivsus 1,2%, siis aasta lõikes on müüdud kinnisvara hulk kasvanud 24,9%. Korterite ruutmeetri keskmiseks mediaanhinnaks kujunes esimeses kvartalis 901 eurot. Kvartaliga kerkis hinnatase 2,6% ja aastaga 9,9%.\nPärnu kinnisvaraturg on suhteliselt palju mõjutatud suvekorterite ostjatest ning on seetõttu ka üsnagi “lainetav”. Kuigi linnas on pakkumisel ka suur hulk buumiajast pärinevaid uusi kortereid, pole nendega toimuvate tehingute hulk ja mõju üldise hinnataseme kujundamisel kuigi suur, sest nii kohalike kui ka suvitajate seas on nõutud pigem järelturukorterid rannapiirkonnast äärelinnani.\nTehinguarvu dünaamika on Pärnus olnud kogu Eesti ja ka teiste suuremate linnadega sarnane. Esimeses kvartalis toimus 206 kinnisvara ostu-müügitehingut, mis tähendab, et 2012. aasta IV kvartaliga võrreldes toimus 13,8 protsendiline langus, kuid aastaga tõusis tehinguaktiivsus 20,5%. Korterite ruutmeetri mediaankeskmine hinnatase langes kvartaliga 6,1%, 699 eurole. Aastaga aga kerkis see 20,1%.\nMaatulundusmaad ostetakse üha enam\nMaade- ja majadeturul paistab üha rohkem silma maatulundus-, põllu- ja metsamaade ostmine ning see on mõjutanud ka kinnisvaraturu mahtude kasvu. Näiteks, ainuüksi hoonestamata maatulundusmaa osatähtsus kogu kinnisvaraturust on kasvanud 23,2 protsendini.\nKäesoleva aasta I kvartalis teostati hoonestamata maatulundusmaadega kokku 2021 ostu-müügitehingut. Aastaga on tehingute hulk kasvanud 9,3% ja ruutmeetri keskmine mediaanhind 23,1%, 0,16 eurole. Hoonestatud maatulundusmaadega toimus esimeses kvartalis 202 müügitehingut, mille keskmiseks mediaanhinnaks tuli 24 202 eurot. Aastaga on vastavad väärtused kasvanud 24,7% ja 21%.\nHaritava maa müük on aastaga kasvanud 34% ja selle keskmine pinnaühikuhind 36,4%. Metsamaa müük on olnud stabiilsem, aastaga langes müük 0,3%, kuid keskmine ruutmeetri mediaanhind kerkis 26,1%.\nPõllumajandus- ja maatulunduslike maade tehingute hulga kasvu taga on enamasti investorid nii Eestist kui ka välismaalt, kes ostavad maid kokku perspektiivse tuluteenimise eesmärgil.\nNäiteks üüritakse põllumaad talunikele ja suurematele tööstustele. Samuti ostetakse maad kokku ka lihtsalt rahapaigutusena ning PRIA toetuste najal neid ka hooldatakse. On ka strateegilisi välisinvestoreid, kes teavad, et tulevikus, toiduainete pideva kallinemise taustal, on põllumajandusmaad väga hinnas ning teravilja ja muude põllusaaduste kasvatamine üha kasumlikum.\nAasta jätkub stabiilselt\nJuba pikemat aega on kinnisvaraturgu käsitlevates analüüsides ennustatud, et jõuame stabiilsusse, kus tehingutehulga kasv pigem aeglustub.Kuigi märtsikuise languse taustal ei ole mõtet veel põhjapanevaid järeldusi teha, on siiski üsna tõenäoline, et käesolev aasta kulgeb juba mullusest stabiilsemalt ning tõusude kõrval saavad tavapärasemaks ka väikesed langused.\nKorterite hinnatase näitab lähikvartaliteks pigem kasvutrendi, kuid see ei jaotu ühtlaselt üle kogu Eesti. Tallinnas ning teistes tähtsamates tõmbekeskustes ning neid ümbritsevates omavalitsustes on kinnisvaraturg mõjutatud kohalikest elanikest ning pealinnas ja suvituspiirkondades ka välismaalastest ja investoritest, mis viib hinnataset pigem üles.\nTeistes linnades-valdades, kus tööstus kiratseb ning rändesaldo on juba tugevalt negatiivne, on näha hindade jätkuvat kukkumist.Eramuturg jätkab aktiivse korterituru taustal vaikset taastumist.\nEnam kasvab suvilate ja merelähedaste maamajade müük ning nõudlus on suurenemas ning logistiliselt heas asukohas ja korraliku infrastruktuuriga uusarenduste järele.\nUuem uudis: 5 head nippi, kuidas rikkuda kinnisvaraturgu ››\n‹‹ Vanem uudis: Kinnisvara fotokoolitus toimub 06/05/2013


George W. Bush avaldab oma maalidest raamatu - Eesti Ekspress\nDigi lisalood 15. september 2016\nEndine USA president George W. Bush annab välja raamatu oma maalidest. Maalidel kujutab Bush erinevaid sõjaväega seotud inimesi, nii veterane kui endiselt teenistuses olevaid sõjaväelasi. Raamatu nimi on „Portraits of Courage: A Commander in Chief’s Tribute to America’s Warriors“. Raamatus on 66 portreed, selle annab välja Crown Publishing Group ja ilmumistähtaeg on 28. veebruar 2017.\nBushi maalimiskirg sai avalikuks 2013. aastal kui netiavarustes läksid liikvele muuseas tema kaks autoportreed, millest üks kujutas endist presidenti vannis. Bush on teinud ka näituse oma maalidest, millel ta kujutab maailma juhtivaid poliitikuid ja riigijuhte, näiteks Hamid Karzaid ja Vladimir Putinit.\nMehed, mis mõtteid tekitavad ahistamisjutud? 37


Neljandiku boks: Käin juba lasteaias...\nPosted by Neljandik at esmaspäev, september 21, 2015\nKadakas 22. september 2015 09:23\nNii tore, et Lindale lasteaias meeldib. Meil samad kogemused, et alul on lasteaiavaimustus nii suur, et kojuminek tundub kohutav inimõiguste rikkumine. Elu lõpuni mäletan, kuidas esiklaps lasteaia esimesel päeval enne lõunaund kojumineku peale kõik registrid täisvõimsusel lahti lõi, kuidas hetkega teisest majaotsast kohalik velsker kohale lendas, et ilmselt vigastatud laps kokku lappida. Aga paari nädala pärast võib tulla aeg, kus hommikul enam nii innukalt lasteaeda ei sukelduta ja lahkumisprotseduur kipub läbirääkimiste tõttu venima. Mis samas ei sega jälle pealelõunal protesteerimast liiga varase järeletuleku üle.\nNodsu 22. september 2015 10:26\nPalju õnne uue ja põneva etapi algamise puhul! Minu kolmene ütleb suure venna järgi, et tema läheb nüüd ka kooli... eks ta ju olegi väikeste laste kool :). Ja see on tore, et meeldib. Õnneks on ka minu lastele aias käimine meeldinud, minekuga pole probleeme olnud, kojutulekuga aga küll :). Rasked on need päevad, kui laps on haige või puudub aiast muul põhjusel - siis tehakse hommikust õhtuni pidevalt selgeks, et lähme lasteaeda!\nAnonüümne 22. september 2015 11:29\nNii armas! maurus\nAedkutsub 22. september 2015 12:22\nTeil siis vedas selle lasteia asjaga, super.\nMUHEDIK 22. september 2015 14:33\nRuttu kasvavad, niimoodi seda pesast väljalendamist alustatakse :) Ilusaid ja häid elamusi lapsukesele.\nAga muide, paljudes riikides algab kooliaeg hoopis varem kui meil. Belgias käivad lapsed lasteaias kuni 3.aastaseks saamiseni. Kui sinna on sügisel veel mõni kuu, arvatakse nad aiast välja ja edasi jätkavad nad mudilaskoolis, kus lisaks mängule käibki ka mitmesugune õppetöö. Ruumid on sisustatud hoopis teisiti kui lasteaias, pigem koolipäraselt, kuigi seal on olemas ka mängunurgad, mis pole enam väikesed mänguasjad vaid kööginurk nt. on lapse kõrguse pliidi ja kraanikausiga, et seal toimetada nagu päris. Turvakaalutlustel pannakse laste saabudes territoorium kindlal kellaajal lukku ja avatakse ka kindlal kellaajal, siis lahkuvad korraga kõik lapsed. Päris kooliaeg algab 5-aastaselt. Nii on minu teada ka Prantsusmaal ja Inglismaal.\nNeljandik 22. september 2015 14:59\nNo seda ma ju räägingi kogu aeg, et selle teema puhul ei saa ma absoluutselt virisemisest aru - Eesti on laste kasvatamiseks suurepärane koht (eeldades loomulikult, et kõik on hästi ja lapsed on terved). Aga selle koha pealt mind ümber ei veena, et kui vanematel on tahet ja võimalust lastega tegeleda, neid igapäevategevustesse ja kergematesse töödesse kaasata ja igale poole kaasa võtta, siis õpib kodus laps rohkem ja stressivabamalt kui ükskõik missuguses õppeasutuses. Kuni kooliaja saabumiseni loomulikult. Ma ise näiteks olen väga lühikest aega lasteaias käinud ja ma küll ei leia, et mu alushariduses midagi puudu oleks. Linda vanuselt oskasin mina juba lugeda ja kui ma viie aastane olin siis õpetasin kahe ja poole aastasele väikevennale ka selle kasuliku oskuse selgeks :) Kui ma nüüd ainult mäletaks mismoodi see mul käis, kasutaks Lindaga sama metoodikat kui ta soovi peaks avaldama.\nTasa ja targu 22. september 2015 15:53\nTõesti on rõõm kui lapsele meeldib lasteaias käia. Meil nii hästi ei läinud ja läbirääkimiste tulemusena jõudsin lapsega kokkuleppele, et ta käib seal kella 9-12 ja nii jäi see kuni lasteaia lõpuni va. viimases rühmas, kui nad kord nädalas ujumas käisid. Aga kuna eesmärgiks oli, et lapsel oleks võimalus teistega mängida ja suhelda, siis see sai täidetud, õppetöö toimus vabatahtlikult kodus, nii et 4 aastaselt luges juba kirjatähtedega raamatuid meile soravalt ette.\nLindale ja Teile aga mõnusat ja rõõmsat lasteaia aega :)\nMUHEDIK 22. september 2015 17:41\nJah, Sul on õigus, ka minu arust on just meil laste kasvatamiseks ja kasvamiseks loodud parimad võimalused. Kasvõi see pikk lapsepuhkus, mis mujal kestab vaid 4 kuud. Mina ise ja mu tüdrukud lugesid samuti 4-aastaselt juba suuri raamatuid, pojaga läks kauem, aga vanem õde luges talle 5-aastasena kõiksugu lugusid ette, miks siis noormees üldse pingutama pidi. Mina ise pole päevagi lasteaias käinud.\nAga hea, et Linda nii rõõmsa näoga teistega mängima läheb. Lapsepõlv ei tohi liiga lühikeseks jääda. Mäng on väikese inimese töö :)\nRahutu rahmeldaja 22. september 2015 19:42\nTäitsa vahva lugeda, et nii palju lapsi rõõmuga aeda läheb, enamasti on see minu ringkondades küll üks vaev ja rist ja viletsus olnud. See on igati tore, et Lindale meeldib aga õppimise suhtes olen Linda emaga täielikult nõus :)\nKöögikata 23. september 2015 21:56\nVäga armas laste...hoid. See ettekirjutuste värk aga ajab lausa irvitama.\nMina olin ka selline laps, kes olekski lasteaeda jäänud. Kui vanaemal juba mõistus pisut sassi hakkas minema, kasutasin mina seda häbematult ära ja saatsin ta koju tagasi öeldes, et täna pidi ema järgi tulema. Kasvatajad siis istusid seal minuga ja kui ema Tallinna rongilt 7 ajal tuli ja kodust läbi käinuna kurjalt kohale tormas, oli lõbu muidugi läbi...\nMu lapsed on ka kõik heal meelel lasteaias käinud.


Käänulised on käidud rajad\nminekutee paistab sirge\nsinakas jäine joon\nsuitsevate hangede vahel\notsustavalt kaheks lõikav\nsilmapiirini siiralt minu\ntuiskav lumi raputab rõivaist\nviimse koduse hõngu\npüksid plagisevad kui palvelipud\npikkamööda vastutuult vaarud\nkes ma kus ma\nendiselt tiksumas peas\neks meie aima\nkes me ühtaegu oleme\niga astutud samm\npalvena tunnistab sellest\nmagavate põldude kohale\nkahekesi kui kõndida saame\nläbi tuiskude värava\nPostitas Aado Lintrop kell 12:41 0 vastukaja\nTuiskab päris korralikult. Käisin Aadami mäe pool seda möllu vaatamas ja pildistamas. Minna oli mõnus - tuul ju selja tagant, tulla aga üsna vastik. Ilm on tegelikult üsna soe, vaid -1,6, aga tuulehood kisuksid nagu rõivad seljast. Muidugi ei saa me oma 16-17 m/sek puhangutega ranniku või saarte vastu, aga lume paneb selline tuul lendama küll. Hommikust kella kaheni on tuul lõõtsunud enam-vähem ühesuguse tugevusega, kuid pöördunud läänest loodesse.\nPostitas Aado Lintrop kell 13:53 0 vastukaja\nTäna kisub jälle tuisuks. Tegelikult tuiskas eile ja üleeile ka, sest viimane lumi, mis sadas, on nii udukerge, et selle liigutamiseks pole suurt tuult vaja. Kummaline on tänavune talv, kulgeb nagu mingit sinusoidi mööda - paar külmemat päeva keskel, ees ja taga sula koos tuisuga. Ja lund tuleb üha lisaks. Täna unistasin küll pikemast jalutuskäigust, aga peale lumerookimist ja kütte tuppatoomist oli tahtmine läinud. Seepärast istusin toas ja tegin tubaseid pilte.\nPostitas Aado Lintrop kell 15:51 0 vastukaja\nkus mõtted hõljuvad\nsest aeg on\nmil ka taevas\nlootuses ja usus\nPostitas Aado Lintrop kell 07:37 0 vastukaja\nEi mahu endasse\nMa ei mahu enam\nkuhu nüüd minna\njälle on õhtu\nväljas ei mahu\nja mina auran\nning mu meeled\nenne mis tõid\nja kõrvusse hääli\nviivad nüüd mind\nöö laiale jõele\nPostitas Aado Lintrop kell 20:37 2 vastukaja\nma olen lumesadu\nsu õlgadele heidan\npaar helvest ninale\nüks märgiks huule peale\nniikaua kuni sulan\nPostitas Aado Lintrop kell 18:31 0 vastukaja\nLähed endast välja\nuks sinu selja taga\nlükatakse õõnsa mütsuga\nvasakule ja ära\nsinu alastuse suunas\noma kahvatud käed\noled ju endast väljas\nnahk ei kaitse enam\nmõtted lebavad abitult\ntammuvate jalgade ees\nnagu pahupidi pööratud\nkinni jääb hing\npuurib terava otsaga\nläbi su kummuva kolba\nvalab su pähe\noma tähised kirjad\nmille all lõpuks\nsu südame punane trumm\ntalveööga ühte rütmi\nPostitas Aado Lintrop kell 20:48 0 vastukaja\nmille lõputult kaarduv\nühe piiriga tasand\nmõned mu karmide\nvaevalt on viimased\nkui juba jaanuariõhtu\notse mu pähe\nkoos oma lörtsisajust\njõuan vaid pomiseda\nmuidu mu pilk\nkui viimaks ometi\nPostitas Aado Lintrop kell 22:12 0 vastukaja\nKas on veel rohtu\nkuidas mu sisse\nsulab kogu see\nrohekas külm vesi\nulatab juba südame alla\nroiete sisepinda mööda\nselgroog on üksainus\notsast sulav liustik\nkolba all sadav\ntihedaks kihistuv lumi\nsätendab tulva toitev\nsinakas jäine kosk\nseni veel sulatab\naga te näete\nvoolab juba mööda\nmööda mu jahtuvaid käsi\nmis võivad iga hetk\nPostitas Aado Lintrop kell 11:18 1 vastukaja\nOksad kriibivad ilma\ntaevasse jälgi ei jää\nväsitab määrdunud jää\nimmitseb hallikat valgust\npäeva katkine tõrs\naimates tuisu algust\nlõdiseb üksik kõrs\nõhtu ärevaid iile\nrüüpab avanev uks\naga mõttele priile\nmiski jääb suletuks\nPostitas Aado Lintrop kell 15:17 0 vastukaja\nUdmurdi õhtu Obinitsas\n14. jaanuari õhtul sõitsin jälle Obinitsa, et saada osa udmurdi õhtust Seto Seltsimajas. Nädala eest olin koos mõne Liinats'uraga käinud vastselt remonditud seltsimaja soolaleivapeol, nüüd läksin kohtuma Udmurdimaalt külla sõitnud laulja Nadja Utkinaga, keda asjatoimetused eelmisel õhtul Tartus näha ei võimaldanud. Kui seltsimaja sisseõnnistamine langes kokku talsipühadega, siis udmurdi perepetšide küpsetamise ja laulmisega tähistati nüüd uue aasta algust. Ahjusuu lähedal (sellest ka venekeelne nimi pered peči) valmivad lahtised pirukad on väga populaarsed Udmurdimaal, neid tehakse väga erinevate täidistega - liha, hakkliha, kapsas, kartul, sibul, isegi malts. Külalisi võtsid vastu Hõrna Aare ja Rieka, Aare küttis suurt ahju ja küpsetas kõige lõpuks seto pliine. Põlvast sõitsid kohale "Värtna" tantsunaised, kes tahtsid oma oskusi külalisele näidata. Mõnda aega viibis piduliste hulgas Aapo Ilves. Üheskoos tehti süüa, lauldi ja tantsiti üsna vabas vormis ning vaheldumisi küpsetamisega. Oli tore pidu.\nPostitas Aado Lintrop kell 19:18 0 vastukaja\nLangtangi ja Helambu matka kava\nEsimene päev, 7. 04. 2011. Bussisõit Kathmandust Syabru Besisse (1470 m), mis võtab vaatamata suhteliselt väikesele vahemaale (132 km) aega oma 9 – 10 tundi. Syabru Besi on tavaline Langtangi oru matkade alguspunkt. 72 km kaugusele Trisuli Bazaari (548 m) jõutakse kolme tunniga. Järgneb käänuline ja kitsas kiviklibune tee Dunchesse (1950 m), kuhu jõutakse ca 8 tundi pärast Kathmandust väljumist. Ehk on nüüd bussist võimalik nautida ka uhkeid vaateid, juhul kui jätkub külma närvi. Seda teelõiku, mis vihmaperioodil on mõnikord maalihete tõttu läbimatu, peavad mõned Nepaali või isegi maailma ohtlikuimaks maanteeks. Ja ega tee viimasel 15 kilomeetril Dunchest Syabru Besisse palju ei parane. Väike lohutus on see, et tagasi pole sama teed mööda vaja sõita. Syabru Besis on hulk teeäärseid poode ja ööbimispaiku.\nTeine päev, 8. 04. Matk Syabru Besist Lama Hotellini (2480 m), 1070 m tõusu, mis võtab aega umbes kuus tundi. Kõigepealt tuleb ületada mitte kuigi kaugel asuvast Tiibetist algav Bhote Kosi (ehk Tiibeti jõgi), seejärel läbida päris Syabru Besi küla, kus on väike gompa. Sillutatud rada viib sillani üle Langtang Khola ning jätkub jõe lõunakaldal. Tuleb kõndida ca 15 min. kuni Thulo Syabru ja Gosainkundi rajani (mis pöörab paremale), minna otse edasi. Rada vonkleb jõe kaldal üles-alla läbi subtroopiliste metsade, kus elab palju erinevaid linde. Edasi kulgeb rada mööda orunõlva läbi tamme- ja rododendronimetsa, kus võib näha langur-ahve, kes toituvad ainult puulehtedest. Ca tunni pärast jõutakse palksillani. Domani kose juures (1672 m) on mõned väikesed teepoed. Kose juures tõuseb rada järsult kaljusele mäeseljandikule. 1730 m. kõrgusel liitub rajaga Thulo Syabrust tulev haru. Tõus läbi metsa jätkub Bambooni (1930 m), kus on kolm väikest mägihotelli. Kaubeldakse kirevate villaste sokkide ja vöödega. Mingi aja pärast ületatakse Dangdung Khola, seejärel jõutakse 2000 m kõrgusel üle Langtang Khola viiva rippsillani. Rada jätkub nüüd jõe põhjakaldal. Alam-Renches (Rimche 2400 m) on hotell Langtang View, Ülem-Renches (2470 m) Ganesh Views ja Tibet Lodge. Nüüd on suurem ronimine läbi, kena rada viib läbi metsa kuni ööbimispaigani Changtangis, mida laiemalt tuntakse Lama Hotelli nime all. Seal on kuus mägihotelli ja poed ning üks kõrts.\nKolmas päev, 9. 04. Matk Lama Hotelli juurest Langtangi külla (3430 m), 980 m tõusu, mis kestab umbes viis tundi. Päev algab mõõduka tõusuga, mis läheb järsemaks. Rada kulgeb läbi tamme-, tsuuga-, vahtra- ja rododendronimetsa, aeg-ajalt on puude vahelt näha oru kõrgeim tipp Langtang Lirung (7227 m). Gumanchokis (2770 m) on hotell Riverside. Pärast Woodlandi hotelli tuleb ületada mägioja ning ronida palvelippudega tähistatud kurule, ületada veel üks oja. Ghora Tabela (2970 m) lähedal väljub rada metsast. Kunagi kavatseti siia asustada tiibeti põgenikke, nüüd on Ghora Tabelas vaid hooajaline nepaali sõjaväepost ja kaks mägihotelli. Rada tõuseb veelgi, org laieneb klassikaliseks U-kujuliseks liustikuoruks. Kõnnitakse mööda helikopterite maandumisväljakust ja suveks loomi kõrgetele mägikarjamaadele ajavate karjuste ajutistest ulualustest. Thangshyapis (3200 m) on mõned väikesed mägihotellid. Sealt jääb Langtangi ca 15 minutit kõndi. Enne Langtangi küla on väike klooster. Külas asub Langtangi Rahvuspargi keskus, majad seal ja naaberküladeski on lameda katusega tiibeti tüüpi elamud, kiviaedadega ümbritsetud põllulappidel kasvatatakse tatart, kartulit, nisu, kaalikat ja otra. Küla kohal voolab üle kalju vägev kaksikkosk, mille juurest avaneb vaade Langtang II tipule (6581 m). Eco Guest House’i taga on kooperatiivi pagaritöökoda, Lonely Planet soovitab maitsta nende juustu- ja tomatileibu. Külas valmistatakse ka juustu, kilo hind ca 80-100 Rs.\nNeljas päev, 10. 04. Matk Langtangi külast Kyangjini Gompani (3860 m), 460 m tõusu, millele arvestuste kohaselt peaks kuluma neli ja pool tundi. Rada tõuseb endiselt, möödutakse väikeses Mundu külast (3442 m), kus on paari toaga hotellike. Sindumi lähedal on mõned teepoed. Yamphu jakikarjamaade juures (3640) on jakivillast esemeid müüv kauplus ja teepood. Org avardub veelgi ja vaated muutuvad uhkemateks. Pärast mõne väikese oja ja moreeenivalli ületamist jõutakse Kyangjini. Siin on väike nyingma kool–klooster ja riigile kuuluv juustutööstus, mis töötab vaid suvel. Ümberringi lumised tipud.\nViies päev, 11. 04. Puhkepäev Kyangjinis. Nüüd on aega ümbrusega tutvumiseks. Võib külastada kloostrit, juustutööstust, ronida Langtangi liustike juurde (4300 m), otse küla taga oleva Kyangjin Ri vaateplatsile (4600 m) või, alustades matka varahommikul, proovida jõuda Tsergo Ri (4984 m) tippu, mis heade ilma ja lumeolude korral peaks olema täiesti jõukohane.\nKuues päev, 12. 04. Matk Kyangjini Gompast tagasi Lama Hotelli (2480 m) juurde, kestvus umbes kuus tundi. Kyangjini Gompa juurest liigume tagasi mööda juba tuldud teed Langtangi, Ghora Tabelasse ja sealt Lama Hotellini. Tee kulgeb mäest alla piki Langtang Khola jõge. Hoiatus: mitmetel kaartidel on näidatud otserada Ghora Tabelast Laurebina Yaki. Seda pole tegelikult olemas! Mitmed matkajad on eksinud ja üks isegi surnud seda marsruuti läbides (Lonely Planet).\nSeitsmes päev, 13. 04. Chaitra 30, 2067 (nepaali aasta viimane päev). Matk Lama Hotelli juurest Thulo Syabrusse (2260 m), millele kulub umbes kuus ja pool tundi. Natuke tuleb veel tagasi minna juba tuldud teed, seejärel pöörduda vasakule, kus järsult tõusev rada väljub ootamatult metsast ning avanevad vaated ümbruskonnale. Jõutakse kitsal mäeharjal paiknevasse tamangi külla, kus on umbes 70 maja, nende hulgas 19 mägihotelli.\nKaheksas päev, 14. 04. Baisakh 1, 2068. Nava Varsha, nepaali uusaasta. Matk Thulo Syabrust Sing Gompasse (3330 m), 1040 m tõusu, mis peaks võtma ca viis tundi. Ca 50 minuti kõnni järel jõutakse Dursagangi (2735 m), kus on hotell Mountain View. Rada tõuseb järsult läbi tamme- ja tsuugametsa, mööda vanast chörtenist, seejärel laugemalt läbi rododendronimetsa ja üle karjamaade mäeseljakule Phoprang Danda (3190 m) juures. Hea õnne korral võib taas kohata langur-ahve. Parempoolne rada laskub allamäge Dunche suunas, vasakpoolne viib Chalang Patisse. Sing Gompa rada läheb otse üle seljandiku. Igal hargnemisel tuleb nüüd valida tõusev rada. Läbi sammaldunud metsa jõutakse mäeseljandikule (3260 m). Seejärel möödutakse valitsuse põllumajanduskontorist, misjärel tuleb pöörata vasakule Chandan Bari poole, mida tuntakse rohkem Sing Gompa nime all. Lisaks kloostrile on seal ka väike juustutööstus.\nÜheksas päev, 15. 04. Matk Sing Gompa juurest Gosainkundi järveni (4400 m), 1100 m tõusu, sellele kulub umbes viis tundi. Rada ronib järsult mööda mäeseljandikku üles, ületab selle ja kulgeb veidi aega metsas, jõudes seejärel Chalang Pati juures lagedale sadulale (3550 m), kus on kaks mägihotelli. Edasi on raja ääres kuni Laurebina Yak’ini (3920 m) mõned väikesed teepoed. Edasi matkatakse juba alpimaastikul mööda tillukesest templist ja seejärel kivisammastest kirjaga „Welcome to Gosainkund“. Kitsas rada lahkub seljandikult ja kulgeb peadpööritavas kõrguses Trisuli oru nõlval, olles lumisena küllaltki ohtlik. Õnneks on aprillis lume tõenäosus siiski üsna väike, pealegi sulatab soe päike raja kiiresti puhtaks. Säilitada külma närvi ja nautida imeilusaid vaateid Langtangi orule ja Langtang Lirungile. Läänest paistavad Ganesh Himal ja Manaslu (8163 m). Viimaks laskub rada esimese järveni kolmest suuremast, mille nimi on Saraswati Kund. Teine järv kannab nime Bhairab Kund ja kolmas Gosainkund. Viimane on eriti püha ja palverännakute sihtpunkt augustis täiskuupidustuste ajal. Muistendite järgi lõi järve Shiva ise, torgates oma kolmikhargiga läbi liustiku, kui tahtis kustutada janu pärast merede vispeldamisel tekkinud mürgi joomist. Gosainkundi ääres on kuus mägihotelli, Shiva tempel, helikopterite maandumisplats ja hulk tillukesi kivist laotud varjualuseid palverändurite jaoks.\nKümnes päev, 16. 04. Puhkepäev Gosainkundi ääres. Kuigi järv on aprilli keskpaiku tõenäoliselt alles jääs, tasub ronida ümberkaudsetele küngastele uhkete vaadete nautimiseks. Üks vaatepunkte (4640 m) on tähistatud palvelippudega. Umbes 45 min. kulub ümber järve jalutamiseks. Sellist päripäeva ümbres pühade paikade ja ehitiste käimist nimetatavad budistid sõnaga kora, hindudel on see parikrama. Pikema retke käigus võib halvastimärgatavaid radu mööda lõuna poole kõndides jõuda veel mitme tillukese järveni- Dudh Kund (Piimajärv), Chandra Kund (Kuujärv), Ragat Kund (Verejärv) ja Ama Kund (Emajärv, 4540 m) koos vaatega paremalt paistvale Chhyarkung Chuli tipule (4865 m).\nÜheteistkümnes päev, 17. 04. Day 11: Matk Gosainkundi järve juurest Goptesse (3440 m), 300 m tõusu, 1320 m langust, mille saab sooritatud umbes seitsme tunniga. Rada tõuseb mööda künklikku maastikku, möödutakse veel kolmest väikesest järvest. Seejärel tõustakse Laurebina La kurule (4610 m). Tagasi vaadates näeb hea ilma korral Manaslud ja Ganesh Himali tippe, aga ka tuttavat Langtang Lirungi. Kurult laskutakse 45 minutiga Bera Gothi (4230 m). Hoiatus: siit edasi mitte valida ülemist rada, mis viib otse Tharepatisse, kuid on kohati nii järsk, et isgi kohalikud pelgavad seda kasutada! Rada laskub Phedisse (Phedi=jalam, 3740), kus on lihtne mägihotell Dawa Baby. Edasi laskudes jõutakse Surya Kunda hotellini Tasmell Khola ääres. 1992. aastal rammis halbade ilmastikuolude tõttu kursilt eksinud Thai Internationali Airbus mäekülge veidi Phedist madalamal. Dawa Baba juures asuv chörten on rajatud hukkunud jaapani reisija mälestuseks. Phedist laskub rada ojani, seejärel tõuseb läbi bambsvõsa mäeharjale (3750 m). Järgneb põlvi proovile panev kivine laskumine oru algusesse (3620 m), misjärel tuleb väga järsk 70 m ronimine üle rusukalde Kasturee Dandani. Pärast väikest teepoodi algab umbes tunnine järsem laskumine läbi metsa Gopteni, kus on kaks mägihotelli.\nKaheteistkümnes päev, 18. 04. Matk Ghoptest Kutumsangi (2450 m), viis tundi. Kuni Tharepatini (3640 m), kus mäeseljandiku all on mõned mägihotellid, kulgeb rada üles ja alla vongeldes läbi rododendroni-, tamme- ja bambusmetsa. Seljandikult avanevad head vaated Dorje Lakpale (6996 m) ja Shish Pangmale (8013 m). Järgneb laskumine Magin Gothi külla (3285 m), kust näeb ilusaid vaateid Thare Danda seljandikust, seejärel tõus Mere Dandani (3510 m) ning laskumine läbi kuuse- ja rododendronimetsa, kust avanevad head vaated Helambu orgu. Panghus on väike teemaja. Viimaks laskutakse Kutumsangi, kus on kuus mägihotelli ja Langtangi Rahvuspargi kontor.\nKolmeteistkümnes päev, 19. 04. Matk Kutumsangist Chisopanisse (2140 m), millele kulub kuus tundi. Kõigepealt ronitakse 2580 m kõrgusele kurule, seejärel laskutakse tamangi külla Gul Bhanjyang (ka Golphu Bhanjyang, 2140 m). Pärast küla tõuseb rada mäeseljakule, kust avanevad vaated alates Annapurnadest ja Manaslust läänes ja lõpetades Numburiga (6958 m) idas. Tamangi küla Thotong (2260 m), seejärel Lapchu Danda (2420 m) küla majade varemed. Järgneb laskumine Chiplingi külla (2170 m) ning edasi suurde tamangi külla Pati Bhanjyang (1770 m), kus on mõned poed ja politsei kontrollpost. Sealt jääb Chisopanisse veel kahe tunni tee ülesmäge. Chisopanis on mitu mägihotelli.\nNeljateistkümnes päev, 20. 04. Matk Sundarijali (1350 m) ja sõit Kopan Gompasse, millele kulub ca seitse tundi. Pärast Chisopanit kulgeb rada aasade ja põldude vahel, seejärel tõuseb läbi tamme- ja rododendronimetsa Borlang Bhanjyangi külla (2440 m). Mäeseljandikult avanevad vaated Annapurnadele läänes ja Ganesh Himali tippudele ning Numburile idas. See seljandik on Kathmandu oru põhjapiiriks. Algab laskumine läbi tiheda tamme-, männi- ja rododendronimetsa suurde tamangi külla Mulkharka (1800 m), seejärel tuleb ületada veehoidla tamm ning matkata piki Kathmandut varustavat suurt veetoru. Varsti jõutakse jalgsimatka lõpppunkti Sundarijali, kust võetakse mingi sõiduriist Kopani kloostrisse jõudmiseks. Tegelikult pole klooster kuigi kaugel, vast umbes 10 km.\nPostitas Aado Lintrop kell 17:26 0 vastukaja\nTartu kesklinn enne sula\nPostitas Aado Lintrop kell 10:23 0 vastukaja\ntaevas ei peegeldu\njuba nädalaid raamides\nmida kunagi puudutas päike\nüle tumeda klaasi\nkus pole kohta ebamäärasel\nkindla struktuurita mõttel\naga on puud\nmille korrapäratuilt okstelt\nmõnikord puistavad helbeid alla\ntihaste kevadet ootavad jalad\nhaaran sümboliks muutunud\nlähen lahti lükkama\nPostitas Aado Lintrop kell 13:14 0 vastukaja\nTuppa või tuulde\ntuppa eksinud lind\nliiga vali on heli\nkeda ei kodusta\ntõesti avama akna\nlaskma sel linnul\nnoka pressida tuulde\nlaskma tiivad vabana\nühe unenäo kohal\nmille tilluke süda\npraegu veel püsib kuum\nPostitas Aado Lintrop kell 11:50 0 vastukaja\nja üksluine lumi\nlahti roogitud rajad\nPostitas Aado Lintrop kell 20:14 0 vastukaja


Aed: Parimad Viisid, Kuidas Säilitada Pipar Seemneid Järgmisel Aastal Istutamiseks - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Parimad Viisid, Kuidas Säilitada Pipar Seemneid Järgmisel Aastal Istutamiseks\nPeppers (capsicum spp.) toodavad täisajaga viljades s.o. Elujõulisi seemneid, st puuvilju, mis on taimelt jõudnud täiskasvanud värvile. Säilitades need seemned pakub madala hinnaga aed seemneks järgmisel aastal. Ükskõik, kas salvestate oma aiapätkestest seemneid või jätate endale ostetud seemne ladustamiseks, nõuetekohaseks ettevalmistamiseks...\nTäielikult küpsed paprikad toodavad elujõulisi seemneid.\nPeppers (Capsicum spp.) Toodavad täisajaga viljades s.o. elujõulisi seemneid, st puuvilju, mis on taimelt jõudnud täiskasvanud värvile. Säilitades need seemned pakub madala hinnaga aed seemneks järgmisel aastal. Sõltumata sellest, kas säästa oma aiapätkest pärit seemeid või säilitada jäänud ostetud seemne ladustamiseks, nõuetekohane ettevalmistus pikendab säilivusaega ja aitab tagada seemne jätkusuutlikkuse.\nTäiesti küpsed paprikad, olenemata sordist, arendavad oma täisvärvi ja nende nahad hakkavad kortsuma. Kui puuviljad jõuavad sellesse faasi, on seemned täielikult välja kujunenud ja tõenäoliselt elujõulised. Puuviljade sirge lõikamine vertikaalselt võimaldab teil loksutada seemneid kergelt kaussi, säilitades soovi korral ülejäänud pipra söödavaks kasutamiseks. Seemned nõuavad kuivatamist toatemperatuuril viis päeva, nii et üleliigne niiskus aurustub ja ei tekita mädanemist või hallitust ladustamisel. Lasta need laualt välja ja segatakse neid üks või kaks korda päevas, nii et need ei jääks kuivamise ajal kinni.\nParimad säilitusmahutid pipra seemnete jaoks pühitakse täielikult, nii et niiskus ei pääse sisse. Kergesti paigaldatav kaanega puhas klaaspurk töötab eriti hästi, kui seade on enne seemnete säilitamist täiesti kuiv. Plastikust hoiukonteinerid võivad ka pakkuda kuiva ladustamiskeskkonda, kuigi need ei ole kruviga kaanega purgiga õhukindlad. Ümbrikud, mida tavaliselt kasutatakse seemnete ladustamiseks, võimaldavad niiskust nii sobida, kui pakend ei ole suletud.\nPipar seemned on loomulikult kuivamad kui teised aiaviljade seemned, kuid hoiukonteineris olev niiskus võib neid kiiresti rikkuda. Kuivatusaine mahutite lisamine mahutitele neelab seemnest üleüldise niiskuse või imendub mahutisse. Kasutage silikageelipakette või looge enda kuivatuspakett, asetage 2 supilusikatäit pulbristatud piimapulbrit cheesecloti kotti. Pulbristatud piim või ränidioksiid neelab niiskust, nii et pipar seemned jääks kuivaks ja säilitaksid oma idanemisvõime.\nPärast pakendamist määravad säilitustingimused paprika seemnete eluea. Enamik pipar seemneid jäävad kaks või enam aastat elujõuliseks, kui neid hoitakse õiges kohas kuivas. Parim säilitustemperatuur on 32 ja 41 kraadi Fahrenheiti vahel, nii et sa ei taha külmutada seemneid. Parim on kõige lahedam, pimedas ja kuivas kohas. Võite hoiustada purki külmkapis, kui teil pole sobivat jahedat ladustamiskohta. Alati märgistage purk koos seemnevaliku ja saagiaastaga, nii et te ei hoia neid tahtmatult liiga kaua.


Opereerida või mitte? Teadlased kinnitasid kirurgilise sekkumiseta õlavarreluu ülemise otsa murru ravi tõhusust | Tartu Ülikool\nOpereerida või mitte? Teadlased kinnitasid kirurgilise sekkumiseta õlavarreluu ülemise otsa murru ravi tõhusust\nUuringusse kaasati 88 patsienti kuuest Soome, Rootsi, Taani ja Eesti haiglast, keda jälgiti kahe aasta jooksul. Uurimisrühma kuulunud inimesed leiti nende seast, kes pöördusid luumurruga erakorralise meditsiini osakonda. Eestist oli uuringusse kaasatud Tartu Ülikooli Kliinikum. „EMO on esimene koht, kuhu inimene luumurruga pöördub. Nii olime teadlastega pidevalt valvel, et hinnata, kas EMO-sse tulnud patsient sobib uuringusse kaasata. Uuringus osalesid üksnes patsiendid, kelle murdude puhul olid luuosad oluliselt nihkunud,“ seletas Märtson kriteeriume.\nPatsiendid jagati ravimeetodite alusel ravirühmadesse. „Traditsiooniliselt ravitakse õlavarreluu ülaosa murdusid operatiivselt, metallplaadi ja kruvidega. Konservatiivse ehk kirurgilise sekkumiseta ravi rühma kuulunud patsiendid kasutasid kolme nädala jooksul õlaliigese ortoosi ja tegid spetsialisti juhendamisel läbi füsioteraapia,“ rääkis Märtson.\nMärtson kinnitas, et kirurgilise sekkumiseta ravi andis ravile pühendunud patsiendi puhul väga häid tulemusi: „Loobumine patsiendi jaoks kasutust kirurgilisest protseduurist säästab nii raha kui on ka patsiendile parem, sest patsient paraneb sama hästi kui pärast operatsiooni, kuid lõikusest tingitud valu ja komplikatsioonideta.“\nNii seavad uuringutulemused küsimuse alla praegu kasutusel olevad ravimeetodid. Märtsoni sõnul on nad kolleegidega varemgi arutanud konservatiivsete ravimeetodite kasutamist, kuid praeguse uuringu valguses vaatlevad nad veelgi põhjalikumalt operatiivse ravi näidustuste üle. „Aktsepteerime konservatiivset ravi, kus vähegi võimalik, sest ravitulemused on ju samad,“ kinnitas Märtson.\nTÜ ortopeedia professor\naare.marton [ät] ut.ee


Tag 53. Nõva - Vihterpalu.Tag 54. Vihterpalu - Padise.Tag 55. Padise - Paldiski.Tag 56. Paldiski - Kersalu.Tag 57. Kersalu - Laulasmaa.Tag 58. Laulasmaa - Vääna-Jõesuu.Tag 59. Vääna - Jõesuu - Tabasalu.Tag 60. Tabasalu - Tallinna sadam.\nTag 53. Nõva - Vihterpalu.\nTag 54. Vihterpalu - Padise.\nTag 55. Padise - Paldiski.\nTag 56. Paldiski - Kersalu.\nTag 57. Kersalu - Laulasmaa.\nTag 58. Laulasmaa - Vääna-Jõesuu.\nTag 59. Vääna - Jõesuu - Tabasalu.\nTag 60. Tabasalu - Tallinna sadam.


4 paavsti korraga ekraanil: HBO ja Netflix krabavad vaatajaid tippnäitlejatest pühameestega - Uudised - Apollo Kinoportaal\n3. september 2019, 15:23\nJude Law seriaalis «Noor paavst»\nVoogedastushiiud HBO ja Netflix on üheaegselt välja kuulutanud filmi ja sarja, mis peaks iseäranis meelepärased olema katolikuusku televaatajatele: HBO jätkab oma meeletult menuka «Noore paavsti» (The Young Pope) sarja jätkuseriaaliga «Uus paavst» (The New Pope), Netflix aga üllitab jõuludeks tõsielulise mängufilmi «Kaks paavsti» (The Two Popes).\nMõlemad treilerid ilmusid paari päeva eest ning nii on hetkel kõneainet pakkumas lausa neli ekraani-paavsti ühtaegu, kes kõik on tunnustatud ja nimekad näitlejad. Ekraanile jõuavad need siiski suure vahega.\nFiktiivses lähitulevikus toimuva «Noore paavsti» staari Jude Law'd oleme tema vastuolulises ameeriklasest paavst Pius XIII rollis juba näinud, ent viimase kõrval on jätkusarjas paavstirüü üll saanud ka John Malkovich (ehkki asendajana, kuna Pius XIII langes sarja lõpus koomasse ning ilmub uue sarja treileris üsna...unenäoliselt). Seriaalile veel ilmumiskuupäeva ega -graafikut külge pole riputatud, ent näha peaks seda saama millalgi 2020. aastal.\nLähiminevikku seatud tegevustikuga «Kahe paavsti» filmis kehastavad paavste Anthony Hopkins (Benedictus XVI) ja Jonathan Pryce (Franciscus), kes filmis katoliku kirikule uut tulevikuvisiooni otsivad.\nUue sarja autoriks on taas itaallane Paolo Sorrentino, Netflixi paavstiloo lavastas brasiillasest Oscari-nominent Fernando Meirelles («City of God»).


Alba Botanica - Hawaiian Volcanic Clay Body wash, 946ml\nGiovanni - 2chic F-B-G Juustesse jäetav palsam 118ml\nJasön - Facial Sunblock SPF20, 128g\nSisaldab sügavpuhastavat ja unikaalset vulkaanilist savi, mis soodustab toksiinide väljumist organismist, omab antiseptilist ja põletikuvastast toimet. Lisaks sisaldab duššigeel kookosvett, aloe verat ja apelsinikoore ekstrakti, mis niisutavad ja puhastavad nahka seda kuivatamata.\nImehea lõhn ja suures pumbaga pudelis. Sobib kõikidele nahatüüpidele.\nAlba Botanica - Hawaiian Volcanic Clay, vulkaanilist savi sisaldav dušigeel 946ml\nImehea lõhnaga, sulfaadivaba, unikaalse koostisega, suures pudelis ja looduslike koostisosadega!\nKoostis: Aqua (Water), Aloe Barbadensis Leaf Juice(1), Cocamidopropyl Betaine, Coco-Glucoside, Glycerin, Heptyl Glucoside, Xanthan Gum, Citrus Aurantium Dulcis (Orange) Peel Oil, Cocos Nucifera (Coconut) Fruit Juice, Cocos Nucifera (Coconut) Water, Etlingera Elatior Flower Extract, Ilex Paraguariensis Leaf Extract, Nelumbo Nucifera Flower Extract, Allyl Caproate, Bentonite, Caprylic/Capric Triglycerides, Charcoal Powder, Citric Acid, Gamma-Nonalactone, Glyceryl Oleate, Jojoba Esters, Sodium Chloride, Vanillin, Benzyl Alcohol, Potassium Sorbate, Sodium Benzoate, Limonene, Iron Oxides (CI77499) (1)Certified Organic Ingredient\nArvustatav toode:Alba Botanica - Hawaiian Volcanic Clay Body wash, 946ml\nAlba Botanica - Hawaiian Volcanic Clay Towelettes 30tk


Kust king pigistab? — Sirp\nMAARIN MÜRK, AIRI TRIISBERG\nArutelu „Räägime kunstipoliitikast!“ eesmärk oli kaardistada kunstivaldkonna praegune seis. Tegemist oli vaba mikrofoni formaadis kõnekoosolekuga, mille raames võttis sõna ligi 20 valdkonna esindajat lühisõnavõttudega, ajapiir oli viis minutit. Ürituse korraldajatena kutsusime kõnelejaid üles keskenduma teemadele, mis on kõige rohkem südamel. Seetõttu oli koosolek suunatud eelkõige pakiliste probleemide ja kitsaskohtade sõnastamisele, lahenduste väljapakkumine ei olnud kaasarääkimise eeldus. Tuleb tunnistada, et inimesi avalikult kõnelema saada ei olnud kuigi kerge ning lõpuks olid kõnelejad enamasti institutsioonide esindajad, kelle südametunnistusele oli võimalik veel eraldi saadetud kutsega rõhuda. Miks kunstnikud väga ei kipu mikrofoni haarama, on raske öelda, ettepanekud-nõuanded on teretulnud.\nSõnastatud probleemkohtade najal kavatseme vormistada ettepanekud edasisteks aruteludeks jaanuariks, siinkohal avaldame lühikokkuvõte sagedamini kõlanud teemadest.\nMiinimumtasu kokkuleppimine. Üks krooniliselt alarahastatud kunstivaldkonna keskne probleem on jätkuvalt tasustamata töö, eriti just näitustel osalemise puhul. Kunstnikud on väsinud näitusetasu üle läbi rääkimast ja tahaksid näha valdkondlikke kokkuleppeid, millega on fikseeritud miinimumsumma, nagu on näiteks paika pandud näitlejate liidu lähtetasu. Eeskujuks võiks siin ehk võtta ka Kanada kunstnike liidu süsteemi, kus on erinevad miinimumtasu kategooriad, lähtuvalt näituse tüübist ning näitusepaiga aastaeelarvest.* Eesti kunstivälja puhul kerkib kohe küsimus, kas sellise valdkondliku kokkuleppe eestvedaja ja rakendaja peaks olema Eesti kunstnike liit või peaksid sellest huvitatud kunstnikud koonduma mingisse uude liitu? Kuna kevadel on tulemas EKLi uue juhatuse valimised, oleks praegu ka õige aeg kunstnikel olla aktiivsemad ning sõnastada, millises suunas peaks valdkonna esindusorgan nende arvates edasi tegutsema.\nArutelul „Räägime kunstipoliitikast!“ kaardistati kunstivaldkonna praegune seis. Tegemist oli vaba mikrofoni formaadis kõnekoosolekuga, mille raames võttis sõna ligi 20 valdkonna esindajat lühisõnavõttudega, ajapiir oli viis minutit.\nTeine töötasuga seotud aspekt, millele võiks kollektiivselt läheneda, on kunstitöötajatele vajalike teenuste hinnastamine laiema turu reeglite järgi. Võib näiteks juhtuda, et kui kasutada projektis mõne teise valdkonna spetsialisti, on seal kokku lepitud normaalne ja enesestmõistetav töötasu kokkuvõttes suurem, kui saab kunstnik ise.\nRavikindlustus ja sotsiaalne garantii. Töötasuga seostub otseselt ravikindlustuse teema. Selleks et vabakutselisel (kunsti)töötajal oleks ravikindlustus, peab ta teenima igal kuul vähemalt 470 eurot (bruto), millelt tööandja on tasunud sotsiaalmaksu. Sotsiaalmaksu miinimumkohustuse aluseks on miinimumpalk, mis aasta-aastalt jõudsalt kasvab. Kunstivaldkonnale iseloomulik vilets töötasu ei pea aga sotsiaalmaksu miinimumkohustusega sammu. Olukorda komplitseerib veelgi tõik, et kõik sissetulekud pole sotsiaalmaksuga kaetud: stipendiumid on maksuvabad, autoritasule ja ostu-müügilepingule rakendub üksnes tulumaks jne. Seega võib öelda, et sotsiaalmaksu lävend on kunstivaldkonna vaatepunktist liiga kõrge. Lävendi taha jäämine mõjutab aga peale ravikindlustuse ka muid kindlustunde aspekte, nagu vanemapalk, töövõimetoetus ning pikas perspektiivis loomulikult pension.\nTeine aspekt, mis puudutab laiemalt vabakutseliste, mitte ainult kunstitöötajate sotsiaalseid tagatisi, on Eesti riigi saamatus arvestada ravikindlustust mitte aasta sissetuleku, vaid ainult kuusissetuleku alusel. Seega, kui inimene saab näiteks näituse kureerimise tasu kätte ühes kuus, siis on talle tagatud ravikindlustus ainult sellel, mitte näiteks kolmel järjestikusel kuul.\nSisekonkurents. Kõikvõimalike väljasiseste kokkulepete, ühise agenda saavutamiseks tuleb aga kõigepealt otsa vaadata kunstimaailmas valitsevale sportlikule kapitalismi vaimule. Kunstnik ei saa teha peaaegu ühtegi sammu, ilma et peaks teistega võistlema. Konkureeritakse kultuurkapitali toetuste, näitusepindade, auhindade, kunstnikupalga jne pärast. On raske leida suunda, kus kunstiteoste loomise või näitamise eeltingimus ei ole tihe konkurentsisõel.\nSamuti konkureerivad üksteisega ideede, rahastamise ja publiku pärast institutsioonid. Seega piieldakse üksteise tegemisi umbusklikult distantsilt, avamata kõiki oma kaarte. Kõnekoosolekul rõhutati korduvalt vajadust teha omavahel rohkem koostööd, panna seljad kokku, jaotada selgemalt kompetentsivaldkonnad/teemad.\nAvalikku konkurentsi peaks seevastu soodustama juhtide valimise puhul – on ju viimastel aastatel määratud mitmel korral olulise institutsiooni etteotsa juht avalikku konkurssi läbi viimata. Küsimus ei ole isegi mitte konkreetsetes inimestes, kes on nõnda institutsioonide etteotsa sattunud, vaid välja tegutsemispõhimõtetes ja läbipaistvuse puudumises.\nVäikesed ja nõrgad institutsioonid. Avalik võistlus sunniks tulevasi juhte sõnastama avalikult oma visiooni ning see aitaks ehk vähendada ka kattuvaid tegevusi. Kuigi kunstiinstitutsioone ei ole meil sugugi vähe, tajuvad organisatsioonid ennast väikeste ja nõrkadena, koosnedes enamasti kahest-kolmest inimesest, kes peavad töötama samaaegselt juhataja-kuraatori-finantsisti-kommunikatsiooniosakonna-installeerija-koristaja ja veel paljudes rollides. Inimesed põlevad läbi ning organisatsioonid ei ole sellisel kujul jätkusuutlikud. Institutsioonide jõuetuse tagajärjena nimetati kunstivaldkonna vähest nähtavust ühiskonnas, nõrka häält ja valdkonna marginaliseerumist. Kümnes rollis korraga tegutsedes ei ole aega koostööd käima jooksutada: igaüks päästab oma põlevat maja ning selle kõrvalt ei ole jaksu laiemalt valdkonna eest võidelda.\nOrganisatsioonide nõrkus osutab omakorda taas valdkonna alarahastatusele.\nProjektipõhine rahastus. Iseäranis institutsionaalses kontekstis rõhutati korduvalt, et probleemiks on valitsev projektipõhine rahastamismudel, mis on lühiajaline ning ebastabiilne. Rahastamise tagamiseks tuleb pidevalt toota uusi projekte, kuid oma tööd saab planeerida üksnes kuukaupa. Ikka ja jälle tuleb rõhutada, et projektipõhiselt sõltuvad kultuurkapitalist ka kõik suuremad kunstiinstitutsioonid, kunstimuuseumid, kunstiakadeemia jne. Kunstivaldkond peaks ka siin seljad kokku panema ning leidma viisi, kuidas kultuuri- ja ka haridusministeerium nende asutuste käekäigu eest rohkem vastutama panna. Pretsedent on olemas: Tallinna Kunstihoone saab uuest aastast riigilt täistegevustoetuse ning kulkas vabaneb seega aastas 275 000 eurot kõigile teistele. Väikesematele institutsioonidele mõeldes pakuti lahendusena pikaajalisemaid rahastamismooduleid, näiteks kulkas võiks paari taotlusvooru ulatuses olla tagatud kahe-, kolme-, või viieaastased toetused. See aitaks toetuse saajatel oma tööd märksa tõhusamalt kavandada ning mõelda ehk ka kaugemale ainult nii-öelda oma maja täitmisest – väljaspool suuremaid linnu on kaasaegne kunst väga ebaühtlaselt kättesaadav.\nRegionaalne kunstielu. Konkreetsemate sammudena pakuti lahendusena välja praegusaegsete põhimõtete järgi tegutsevate näitusepindade võrgustiku arendamine ning nende eestvedajate koolitamine ja kontaktide loomine. Siin peaksid omavalitsused ja riik koos õla alla panema. Seejuures võiks ka suuremate kunstiinstitutsioonide produtseeritud näitused süstemaatilisemalt ringlema panna, millega pikeneks näituste eluiga, kasvaks (regionaalne) kunstipublik ning ka kunstnikud leiaksid rohkem rakendust pidevalt uue tootmise surve kõrval. Huvitav mõte, mis välja käidi, oli ka omavalitsuste kunstikogud – miks mitte? See elavdaks turgu, arendaks kunsti mõistmist ja kasvataks publikut.\nKommunikatsioon. Laiema haarde ja parema nähtavuse saavutamiseks ning juba ka praegu toimuvate näituse-sündmuste publikuni viimisel tõstatasid mitmed kõnelejad murekohana kunstikommunikatsiooni teema. Kunsti-väljal korraldatakse küll palju üritusi, kuid kuna kommunikatsioon toimib korraldajate sümboolse ja sotsiaalse kapitali arvel, siis on osalejateks sageli kitsapoolne kunstiringkond. Kõlasid ettepanekud korraldada kunstikommunikatsiooni koolitusi, kus võetaks arvesse, et valdkonnas ringleva kesise rahaga jõuab turundusgurude nippide realiseerimiseni haruharva.\nSamuti tõsteti esile rahvusvahelise kommunikatsiooni tähtsust. See on eesmärk, mille saavutamine nõuab strateegilist mõtlemist ja institutsionaalset koostööd, sest näiteks isegi e-fluxi uudiskirjas reklaamteate avaldamine on ühele näituseasutusele liiga kallis. Kasuks tuleks järjepidevamalt ka rahvusvahelistele väljaannetele kirjutavate kriitikute järjekindel kaasamine meie kunstisündmustele. Kirjutajate puudus leidis kitsaskohana mainimist ka siinsel tasandil (jõuame jälle väikese honorari ehk üldise rahapuuduseni).\nSirp keskendub sel aastal kultuuripoliitika põhialustele koondnimetusega „Kultuur 2030“. Praegune põhialuste dokument kehtib aastani 2020, seega on viimane aeg hakata koguma ideid järgmiseks.\nIgal nädalal vastab üks Sirbi autoreist küsimusele „Milline on Eesti kultuuripoliitika suurim õnnestumine või läbikukkumine?“ ning lisaks ilmuvad ka pikemad käsitlused.\nVarem on samas sarjas ilmunud Ott Karulini „Et karu ei nutaks“ (9. II), Kaarel Tarandi „Karu nuttu jätkub kauemaks“ (23. III), Maarin Mürgi „Karu, ära nuta, hakka tegutsema!“ (29. VI) ja Madis Järvekülje „Kuidas ometi karude eelarvamuslikest hoiakutest üle saada?“ (5. X), Markus Toompere „Põhjendatud pessimism“ (9.XI).\nKatrin Roots 4. IV 1970 – 4. IV 2020\nPärast pikka ja rasket haigust lahkus maalikunstnik ja kunstiõpetaja Katrin Roots. Katrin Roots sündis 4. IV 1970 Tartus. Ta lõpetas Tartu Kunstikooli 1994. aastal …\nMari-Leen Kiipli installatsioon „Husa“ ja Paul Kuimeti fotoseeria „Kristallsõrestik“ Kogos kuni 5. IX. 5. IX kell 15 linastub Armastuse saalis Paul Kuimeti film „Materiaalsed …\nKunst FLO KASEARU, kunstnik\nMis sel aastal hästi läks ja rõõmu tegi? Tänan küsimuse eest. Super aasta! Väga rõõmus! Tõesti, nii tore aasta on olnud. Palju elatud ja …\nValge joonega karma\nBoriss Uvarovi näitus „Valge joone vaatlus“ Narva muuseumi kunstigaleriis kuni 19. IX, kuraator Karin Taidre, tekstiili teemaploki kuraator Olga Tjurina ja graafiline kujundaja Jaan …


Tagaplaanifilter lahendab tööstuslikud reoveepuhastuse probleemid kõigis tööstusharudes - Teadmised - YNT naftakeemia masinate seadmete, Ltd\nTagasipesuv filter lahendab tööstuslikud reoveepuhastusprobleemid kõikides tööstusharudes\nTagaplaanifilteril on täisautomaatne tagasivoolufilter ja manuaalne tagasivoolufilter. Tänu oma kõrgele intelligentsusele, väikesele jalajäljele ja heale filtreerivale mõjule on seda seadet laialdaselt kasutatud tööstuses reoveepuhastus, põllumajanduslik reoveepuhastus, olmejäätmete käitlemine, vesiviljelusetraktori puhastamine ja muud valdkonnad,\nTagaplaani filtreid kasutatakse laialdaselt joogivee töötlemisel, ringlussevõtu veetöötluse rajamisel, tööstusliku ringlussevõtuga töötlemisel, reovee puhastuses, kaevandusvee puhastuses, golfiväljakute veetöötluses, ehituses, terasest, nafta-, keemia-, elektroonika-, elektritootmises, tekstiilides, paberites, toidus , suhkur, farmaatsia, plastmass, autotööstus ja muud valdkonnad.\nTerasetööstuses kasutatakse tagasivoolufilter toorainevälja jaoks, paagutatud graanulitehase veetöötlus ja filtreerimine, kõrgahju jahutusvee filtreerimine, valtsimistehased, pidevvalumasinad jms ning kõrgsurvevedeliku fosfori eemaldamise lisandfiltratsioon süsteem. Veenduge, et need lingid oleksid ohutult ja korrektselt teostatud. Seda saab kasutada tootmisliinide katmisel, autode, traktorite, mootorrataste ja mootorite veepuhastussüsteemides.\nElektrijaamas kasutatakse tagavapihusfiltrit elektrijaama boileri suure puhtusastmega vee ettevalmistamise täpseks ettevalmistusosaks ja filtri jahutusvee ja tihendusvee filtreerimist kasutatakse külgfiltrina ja täis filtreeriv töötlus, kui süsteemi 13-4 vee tarbimine on äärmiselt suur. Naftakeemiatööstuses on tagaplaanifilter ringleva veeväljaspool filtreeritud külgfiltriga ja ühe või mitme masina tüüpi saab paralleelselt ühendada, et filtri materjali vahetada, et vähendada filtri materjali filtreerimiskoormust, vältides nii suur hulk veetarbimist. Vähendage põrandapinda, vähendage oluliselt seadmete kulusid, vähendage oluliselt seadmete töökulusid, säästke aega ja jõudu ning tööjõudu. Www.inocofiltration.com\nPaari: Kuidas teha katkematu filtreerimise filtri puhastus ise?\nJärgmise: Tagasfiltri tootmisprotsess ja paigaldusmeetod


TREZORist kuni LastPASS: parim paroolijuhid 2017 ülevaatus | Estonian.lamareschale.org\nUmbes nädal tagasi ma avastasin, et mõned häkker õnnestus saada kätte 99Bitcoins e-posti aadressid ja hakkas spämmi meie meililistis. Kui olete e-posti nimekirja, siis te ilmselt juba saanud minu ametlikku vabandust selle eest. Kui sa ei ole, siis see ei tohiks asja sa niikuinii. Sellest ajast olen võtnud meetmeid, et tagada e-posti andmed ja nüüd asjad on tagasi normaalseks rohkem või vähem.\nKuid kogu see fiasko sai mulle mõelda veidi rohkem julgeolekut, ja see, mida ma tahan pühendada tänase postituse. Nii et täna ma lähen näitan sulle:\nLihtsalt, kui nõrk oma paroolid on,\nKuidas ma kaotasin 1500 $, sest ma kasutasin sama parooli ikka ja jälle (tuttav?)\nLõpuks vaadake parim parooli juhid ümber (sealhulgas Bitcoin seotud parooli manager).\nKuidas nõrk parool mulle maksma 1500 $\nKuskil umbes 2010 Ma jooksin igasuguseid turunduskampaaniad Google Adwords, Yahoo! ja Bing. Mul oli minu krediitkaardilt iga nende kontode ja mitte liiga hõivatud turvalisuse Ma kasutasin sama salasõna kõikide oma kontosid.\nAjal ma arvasin, et minu parooli oli turvaline, see oli "x9Jevslt" - tundub üsna raske ära arvata õige?\nKuid ühel päeval sain talle öelda, et minu konto laaditud vahenditest. Kuna ma ei ole veel ühtegi aktiivset kampaaniat ajal töötanud ma otsustasin kontrollida, mis oli sellele e kõike. Kui ma sisse oma kontole sain teada, et 1500 $ kulus minu krediitkaardi Google'i reklaame, et edendada mõned kelmuse veebilehel, mis väidab, et müüa arvuteid.\nSamal ajal, minu Paypal konto (et muidugi oli sama parool) kurnati teise paarsada taala. Õnneks olin tagasi minu kaotust poolt krediidi firma ja Paypal kuid ma olen ka õppinud väga oluline õppetund.\nAlates Olen võttes parooli juhtimise päris tõsiselt, kasutades järgmisi meetodeid:\nKasutage teist parooli igas kohas\nKasutage pikki paroole sümbolid ja mittestandardsete tähemärki\nMuuda minu kõige olulisem paroole kord kuus\nKuigi see võib tunduda raske elada sellise elustiili niiöelda tänapäeva parooli juhid hõlpsalt hoolitseda kõigi 3 taktika teile. Aga enne sattumist, et vaatame, kuidas lihtne on murda parooli.\nKas teie parooli piisavalt hea? Ütleme, et test...\nPaljud inimesed seal arvavad, et nende parool on super tugev, nii ei I. Siin on väga lihtne toolthat näitab teile, kuidas tugev (või nõrk) parooli tegelikult on. Kui te proovige sisestada oma vana parool (x9Jevslt) näed, et see võtab arvuti umbes 2 tundi crack seda. Pane tahes parooli vähem märke (minu oli 8) ja see võtab arvuti umbes 7 minutit crack see.\nNii see tähendab parooli hakka mõranenud? Mitte tingimata…\nSeal on vana nali kahest mehest, kes kõnnivad läbi metsa, kui suur karu astus välja kliiringu mitte rohkem kui 50 jalga nende ees. Esimene mees langes tema seljakott ja välja kaevatud paari jooksvate kingad, siis hakkas raevukalt üritavad pits neid nagu karu aeglaselt lähenes neile. Teine mees vaatas esimese, segaduses ja ütles: "Mis sa teed? Running kingad ei aita, siis ei saa jooksma, et karu." "Ma ei pea," ütles esimene mees, "ma lihtsalt vaja jooksma teile."\nMa tean, nali imeb... Kuid see teeb hea punkt. Kui tegemist parooli turvalisuse enamiku ajast oma ei pea olema kõige turvalisem parooli, sa lihtsalt pead olema turvalisem kui mees kõrval.\nKasutades parooli manager veenduge pole korrates paroole, nii et isegi kui üks häkkimisel kõik teised on ohutu. Samuti võimaldab teil luua palju keerulisem paroole kui need, mida praegu.\nLisaks parooli juhid on "Automaatne täitmine" funktsioon, nii et saate sisse logida enamik veebisaite vaid hiireklõpsuga. See välistab igasuguse pahatahtliku klahvilogijad et luurama teie klahvivajutusi teada parooli.\nNüüd, kui ma olen loodetavasti veendunud teile eeliseid parooli manager, lubage mul tutvustada teile mõned rohkem soovitatav need ümber.\nRoboform- Minu isiklik parool manager\nMa otsustasin hakata läbi vaadates Roboform sest see on minu isiklik parool manager, mida ma olen kasutanud alates 2010. Kuna enamik parooli juhid see võimaldab teil luua erinevaid paroole iga veebisaidi logite, salvestada paroole oma andmebaaside ja automaatne täitmine vormid online.\nEvery ma tahan sisse logida veebilehel võin kasutada Roboformchrome laiendus auto-asustada kasutajanime / parooli seaded ja kiiresti sisse mind. Robform on pilvepõhine lahendus, nii et saate hõlpsasti oma paroole mitmest seadmest.\nKuidas teie paroole hoitakse turvaline on RoboForm on kasutada ühe "master parool". Pääsalasanaa ei tohiks kirja pandud kõikjal ja tuleks meelde peast. See on mõnevõrra tavaks kõikide parooli juhid nagu te varsti näha, ja see on ka nende peamiseks puuduseks. Kuna kui keegi hacks oma master parool kõik oma paroolid on põhimõtteliselt avatud.\nPeamised varjuküljed kasutades Roboform on, et see ei hüüa nõrku paroole ja ka ei kasuta 2 teguri autentimise (2FA) Mobile. 2FA on täiendav turvameede, mis võimaldab teil kaitsta oma paroole, isegi kui keegi sai kätte oma kapten parooli. Sel juhul, kui olete sisse logida oma kontot siis on vaja ka kontrollida juurdepääsu koodi, mis saadetakse Teie mobiiltelefonile.\nKokkuvõttes ma olen kasutanud seda 6 aastat ja ma olen väga rahul (kuni ma kirjutasin selle arvustus).\nHind: $ 19.95 / year\nLisateave Roboform siin\nLastPass- Kõige populaarsem parooli manager ümber\nLastPass on ilmselt kõige populaarsem parooli manager seal. See on väga tugev tasuta versiooni, mis võimaldab teil salvestada kõik, mida paroolide, automaatse täitmise vormid ja ka sync parooli erinevates seadmetes sama tüüpi (st laua- ja tahvelarvutid jne).\nLastPass on mõned väga kasulikke omadusi nagu parooli jagamine. See tähendab, et kui sa tahad, et keegi sisse logida konto omate saab lihtsalt saata e-posti, mis võimaldab neil sisse, kuid mitte vaadata oma tegeliku selle konto parool. Ma arvan, et see võib tulla mugav, kui te töötate palju vabakutseliste, kes vajavad juurdepääsu oma servereid.\nLastPass annab teile kaitse 2FA kontole sisse Google Authenticator, nii et isegi kui teie ülemparooliga satub ohtu, häkker ikkagi ei pääse oma kontole. Võite installida 2FA taotluse ükskõik mälupulk ja võimaldada autentimine ainult siis, kui mälupulk on ühendatud arvuti (sarnane kuidas TREZOR töötab).\n$ 1 / kuu see on tõenäoliselt parim hinna ja kvaliteedi suhe parooli manager leiad.\nHind: $ 12 / aasta\nLisateave LastPass siin\nTREZOR- Kasutades oma Bitcoin Laegas parooli manager\nSatoshiLabs teatas TREZOR Password Manager, uus kerge rakendus, mille eesmärk paroolide salvestamiseks ja haldamiseks. Chrome'i extensionis avalikkusele kättesaadavad beetatestimisega kõik TREZOR riistvara rahakoti omanikele.\nTREZOR Password Manager eesmärk on tuua arenenud kodeerimise kätte arvuti kasutajatele olenemata nende oskuste taset. Ühe klõpsuga kasutaja krüpteerib iga parool kanne tema isiklik TREZOR seade. Parooli Manager automaatselt laaditakse krüpteeritud andmete kasutaja era pilv ladustamise, muutes need alati olemas, kui vaja.\nKõige värskendav asi kasutades TREZOR'spassword juht on see, et ta välistab kasutamise ülemparooliga mida saab häkkinud. Sarnaselt kasutamise LastPass teeb koos flash drive on TREZOR seade ise võib olla füüsiline 2FA, vabastades oma paroole ainult siis, kui seade on füüsiliselt ühendatud arvutiga.\nSamuti kuna TREZOR kasutab turvalisuse PIN-koodi sisestamist, mis on kaitstud mis tahes liiki pahavara see on põhimõtteliselt un-hackable. Kui soovite rohkem teada, kuidas TREZOR väldib ohtu klahvilogijad heita pilk see video näitab seade.\nTeie paroolid salvestatakse teie Dropbox konto ja krüpteeritud ainulaadne krüpteerimise võti saadud TREZOR. Nii et isegi kui keegi hacks oma Dropbox konto oleks peaaegu võimatu lugeda salvestatud parool.\nPraegu TREZOR parooli manager on ilmselt kõige turvalisem parooli manager ümber, vaid ka kõige ebamugav igapäevaseks kasutamiseks, kuna see nõuab teil füüsiliselt ühendada oma TREZOR ja kinnitada teatud toiminguid ta. Samuti on hetkel puudulik mõned põhijooned tingitud asjaolust, et see on avalik beeta, kuid see on kindlasti rakendust, mida te tahaks, et hoida oma silma peal.\nHind: $ 99 (üks kord makse jaoks TREZOR rahakoti)\nLisateave TREZOR siin\nDashlane- Paroolihaldur Mind ilmselt minna üle\nEnne kirjalikult käesoleva läbivaatamise olin päris rahul oma parooli manager, kuni ma lugesin Dashlane. Kuigi see ei ole nii populaarne kui LastPass (veel), see tundub olevat üha veojõukontroll kiire. Asju, mis eristavad Dashlane ülejäänud parooli juhid on:\nSee võib toimida digitaalse rahakoti, mis säästab kõik oma erinevate makseviiside. Seejärel saate maksta ühe klõpsuga.\nSee on parool Box funktsioon, mis on tohutu minu arvates. Näed ma pigem muudan tähtsamaid paroole iga kuu või nii, kuid praegu ma seda teha käsitsi. Tech eksperdid Dashlane on analüüsitud sadu populaarsed saidid, et töötada välja skripte automatiseerida parooli muutmise protsessi. See võimaldab Dashlane täita käed-off parooli värskendus tahes toetatud saidi ja Version 4 nimekiri toetatud saidid hüppab 200-500.\nSee on "hädaabi" funktsiooni. Nii et kui midagi kahetsusväärne juhtub, siis on võimalik määratleda, kes saavad juurdepääsu mida paroole.\nKõik teised funktsioonid Olen nimetatud teiste parooli juhid on ka siin, ja seal on ka tasuta versioon, mis on päris tugev.\nHind: $ 39.99 / year\nMa ilmselt vahetamise üle Dashlane kiiresti peamiselt tingitud "parool Box" funktsioon...\nKeepass- Avatud lähtekoodiga lahendus parooli haldamine\nNagu alati on tasuta avatud lähtekoodiga lahendus. KeePass on päris populaarne lahendus, mis võimaldab teil salvestada oma parooli krüpteeritud fail oma arvutist. See on kõik põhilised parooli manager funktsioone, mis hõlmavad automaatse täitmise ja parool põlvkonna.\nPeamine negatiivne külg, et KeePass on, et see on päris unintuitive, aga kui sa oled valmis minema ekstra miil, et säästa paar taala, et on täiesti korras. Siin on video eelvaade toote (mõned tüütu muusika nii lülitage kõlarid):\nHind: Tasuta !!\nMiski pole kunagi 100% turvaline\nKokkuvõttes selle postituse lubage mul öelda järgmist: ma ei ole turvalisuse ekspert. Ma olen lihtsalt mees, kes on palju tundlikke andmeid salvestatud võrgus, mis proovib tagada nii palju kui võimalik. Miski ei ole 100% turvaline ja kui keegi on tahtlikult suunatud oma paroole, nad ilmselt leida viis neid saada.\nJust illustreerimiseks point saate lugeda lugu Shapeshift on hack, mis on üks kõige huvitavaid artikleid ma olen kunagi lugenud vargus digitaalse valuutavahetus. Sel juhul keegi tahtlikult suunatud konkreetses kohas ja inimene.\nKuid enamikul juhtudel keegi sihib teid otse. Häkkerid on lihtsalt üritab püüda "kerge kasu", paroolid, mis on lihtsam saada. Nii tehes selle palju raskem neid kasutades parooli manager tõenäoliselt väärt investeering.\nKui te kasutate parooli manager Ma armastan kuulda oma kogemusi nendega kommentaar allpool. Turvaliselt!\nBittrexi ülevaade - üks kriitiline probleem, mida peate teadma\nDetsember ICO analüüs - NAGA ülevaade


Isamaa ja Res Publica Liidu mullune majandusaasta aruanne on maksuametile kui punane rätik härjale, ütles audiitorkogu juhatuse liige Anne Nuut.\nSelliste sõnadega iseloomustas ta IRLi audiitori erakordselt avameelset tegevust. IRLi eelmise aasta majandustegevust auditeerinud vandeaudiitor Linda Haahti juhib majandusaasta aruandes tähelepanu valitsuspartei raamatupidamise seaduse rikkumisele. "Erakonna raamatupidamise arvestuses on puudulikult jälgitud raamatupidamise seaduse §7 „Algdokument“ ja §11 „Raamatupidamise sise-eeskiri“ nõudeid," kirjutab Haahti.\nAudiitor peaks olema sõber\nReeglina audiitor sellist lauset majandusaasta aruandesse ei kirjuta, sest see oleks võrreldav maksuametile saadetud vihjega võimalikust maksupettusest.\n"Audiitor on omaniku sõber, selline käitumine teeb temast aga omaniku vaenlase," ütles üks anonüümseks jääda soovinud keskmise suurusega ettevõtte pearaamatupidaja. Kui audiitor taolised puudused avastab, siis need tehakse enne aruande avalikustamist korda. Audiitori otsus võib viidata sellele, et IRL ei pööranud audiitori märkustele tähelepanu.\nÄratuskell maksuametileEesti Audiitorkogu juhatuse liikme Anne Nuudi sõnul peaks raamatupidamise seaduse nõuetele mittevastavate algdokumentide olemasolule viitamine tekitama huvi maksuametis.\n"Vastavalt tulumaksuseadusele maksustatakse selliste algdokumentide alusel tehtud väljamaksed tulumaksuga. Kuna vandeaudiitori aruandest ei ole võimalik välja lugeda, millise ulatusega on erakond seda raamatupidamise seaduse sätet rikkunud, siis ma ei välistaks küll ka maksurevidentide võimalikku huvi partei raamatupidamise vastu," rääkis Nuut.\nTa pidas kummaliseks, et olukorras, kus erakonnad püüavad kõikvõimalikul moel üksteise kapist luukeresid leida, riputab üks partei vabatahtlikult äriregistrisse oma aastaaruande, mille kohta selgub vandeaudiitori otsusest, et erakonna raamatupidamine ei ole mitte kõigis osades kooskõlas raamatupidamise seaduse nõuetega.\nNuudi sõnul on loomulik, et auditit läbi viima valitud vandeaudiitor arutab auditi käigus ilmnevad raamatupidamisarvestusega seonduvad probleemid läbi eelkõige raamatupidajaga, olulised asjaolud juhatusega (volikoguga) ning vajadusel annab aega paranduste ja korrektuuride sisseviimiseks.\n"Auditi eesmärgiks on ju tõsta finantsaruannete usaldatavuse taset nende kasutajate jaoks. Väga oluline on iga raamatupidamisarvestuse sisuline korrektsus ja antud juhul selle vastavus Eesti heale raamatupidamise tavale,“ rõhutab Nuut. Vandeaudiitori aruandesse märkuste või muude asjaolude lisamisel peab audiitor vahetama sellekohast infot enne otsuse väljastamist isikutega, kelle ülesandeks on valitsemine, seega erakonna juhatus ja volikogu. "Praegusel juhul tundub küll, et erakond ei ole ka ise huvi tundnud, mis, miks ja kuidas vandeaudiitori aruandesse kirja läheb," lisab Nuut.\nIRL: puudused on kõrvaldatudIRLi audiitori otsusest ajendatult küsis Äripäev kommentaari IRLi esimehelt Urmas Reinsalult ja peasekretär Priit Sibulalt. Pressiesindaja vahendusel andis Priit Sibul teada, et audiitori kirjeldatud puuduste likvideerimisega hakkas IRLi tegelema auditi käigus ning puudused on likvideeritud.\nIRLi teatel juhtis audiitor tähelepanu järgmistele puudustele:\n5.01.11 ja 24.01.11 on esitatud kuluaruanded 2010. aasta novembris ja detsembris tehtud kulutuste kohta summas 121,47 ja 115,39 eurot. Nimetatud kulud on aga kajastatud kuludes 2011 aastal. Seega kulude perioodiseerimine ei vasta RM seadusest tulenevatele nõuetele.\n11.07.11, 21.09.11 ja 22.09.11 esitati kuluaruanded summas 136,26 eurot, 33,48 eurot ja 113,63 eurot. Nimetatud kuluaruannetes kajastub toitlustamine, aga puudub otsene selgitus, keda toitlustati ja miks?\n2011. aasta jooksul on ostetud võimla kasutamise teenust (kuumakse 137,50 eurot) ja augustis meeskonna koolituse teenust summas 636 eurot. Arvete juures puudub täpne selgitus kes osalesid ja mis on ürituste otstarve.\n2011. aasta veebruaris ja aprillis toimunud töölähetustega seotud arvete (summas 362 eurot ja 360 eurot) juurest puuduvad töölähetuse aruanded.\n"IRL ei pea õigeks anda hinnangut sõltumatu vandeaudiitori tegevuse st sellele mida audiitor tavaliselt teeb või ei tee ja kas üks või teine hinnang on rohkem või vähem karm. IRLi huvi on, et erakonna raamatupidamine oleks läbipaistev ja vastaks kehtiva õiguse nõuetele," teatas Sibul."Loomulikult aktsepteerib IRL seda, kui juhitakse tähelepanu esinevatel puudustele ja teeb sellest vastavad järeldused," lisas ta.\nRiigikogu komisjon hakkab juhtumit arutama\nRiigikogu erakondade rahastamise järelevalve komisjoni esimees Ardo Ojasalu ning liikmed Toomas Mattson ja Anu Toots ei soovinud esialgu IRLi aruandes esinevat tõika kommenteerida. Küll aga teatas komisjoni nõunik, et erakondade rahastamise järelevalve komisjon on valmis esitatud küsimusi arutama oma järgmisel koosolekul 16. mail.


Kohvikulauad, restoranilauad ja lauaplaadid\nMeie tootevalikusse kuuluvad lauad sobivad avalikes asutustes kasutamiseks. Furnest kodulehel on näha vaid murdosa kõikidest võimalikest tootekombinatsioonidest, kuna meie lauaplaate ja lauajalgu saab peaaegu lõputult omavahel kombineerida. Valige välja täispuidust või laminaadist lauaplaat ning malmist ja roostevaba terasest lauajalg. Nii saate kokku just teile meelepärase ja ainulaadse komplekti.\nMeie tootevalikust leiab massiivpuidust lauaplaadid paksusega 30 või 40mm. Puuliikidest on kasutusel pöök, kask ja tamm. Täispuidust valmistatud lauaplaat on väga vastupidav. Lauaplaatide viimistlemiseks kasutatakse Dicco peitsi ning kahekordset lakkimist. Lauaplaadid võib ühendada metallist või puidust lauajalgadega, nagu näiteks shadow -laud.\nMaterjalid: pöök, kask, tamm\nViimistlus: Dicco peits, kahekordne lakk või õli\nLauaplaatidele saab kinnitada jalad koos sarjaga või massiivpuidust/metallist lauajala/lauajalad eraldi\nMassiivpuidust lauaplaatide tarneaeg on umbes 4 nädalat tellimuse esitamisest\nMoebius kohvilaud, pähkel\nMoebius kohvilaud, tamm\nLaud massiivitammest 2 planku a\nlaud massiivitammest 2 planku b\nEpoksiid ja tammi laud 1\nEpoksiid ja tammi laud 2\nEpoksiid ja tammi laud 3\nEpoksiid ja tammi laud 4\nSpoonist lauaplaadid ja laminaadist lauaplaadid\nSpoonitud ja eriti lamineeritud lauaplaadid on massiivpuidust või DuPont Corianist odavamad variandid. Spoonitud lauaplaadid peitsitakse kliendi soovitud tooniga ning kaetakse kahekordse lakikihiga. Laminaadist lauaplaatidele saab valida paljude variantide hulgast sobiva värvi ja mustri. Lauaplaatidele on võimalik paigaldada spoonist, laminaadist või ABS-matejalist kant. Meie tootevalikust leiab igale lauaplaadile sobiva puidust või metallist jala.\nSpoonitud ja lamineeritud lauaplaatide täitematerjalina kasutame plp- või mdf-plaati\nSpoonitud lauaplaadid viimistletakse peitsi ja kahekordse lakiga\nSpoonitud ja lamineeritud lauaplaatide tarneaeg on 2-4 nädalat tellimuse esitamisest


Euroopa rahaliidu päästaksid leebemad kriteeriumid\nEuroopa kõrge rahandusametniku teatel võiks asendada eelarvedefitsiidi ülempiiri 3 protsenti SKTst kuni 4 protsendiga.\nSiis ei oleks võtmeriigiks oleval Prantsusmaal ega mitmel teisel ELi liikmesriigil valuutaliidu tingimuste täitmisega probleeme. Otsus langetatakse 1997. a majandusnäitajate põhjal.\nKriteeriume on võimalik alandada tänu võimalusele Maastrichti lepingus sätestatut mitmeti tõlgendada. Lepingu kohaselt võib ülempiirist suurem eelarvedefitsiit olla aktsepteeritav juhul, kui see on «oluliselt» alanenud ning jääb ülempiiri «lähedale» või kui piiri ületamine on «erandlik ja ajutine.»\nSaksamaa on seni pooldanud lepingu ranget tõlgendamist. Kuid Saksamaad on võimalik ümber veenda, kui tal õnnestub läbi suruda stabiilsuspakt, mis tagaks rahaliitu kuuluvate riikide eelarvedistsipliini. Kriteeriumide pehmendamist pooldab ka Prantsusmaa.\nSel nädalal leppis ELi rahanduskomitee kokku tulevase rahaliidu finantsdistsipliini põhimõtetes, mis sätestatakse eelarvete stabiilsust tagava paktiga. Rahakomitee stsenaariumi järgi peab iga riik, kes ei suuda hoida oma eelarvedefitsiiti rahaliidu nõuetele vastava 3 protsendi piires, esitama majanduse tervendamise plaani oma rahaliidu partneritele. Kui partnerid tunnistavad selle ebapiisavaks, järgnevad automaatselt sanktsioonid.\nRahaliidu finantsdistsipliini küsimuste arutelu jätkub 20.--21. septembrini Dublinis ELi rahandusministrite ja keskpankade juhtide kohtumisel. DI-ETA-REUTER