See kõik ei tulnud aga lihtsalt. Sadade inimeste töö viljana sündinud filmi saamislugu on pikk ja keerukas ning väga suurt osa mängis filmi sündimisel ka visuaalsete efektide eest vastutanud Frost FX, kelle tööd ei tohiks mitte kuidagi alahinnata, sest nende meeste ja naiste ühise pingutuse kaasabil kujunes "Tõest ja õigusest" see film, mis mitte ainult ei purustanud vaatajarekordeid, vaid mida võib nimetada ka üheks kõige tugevamaks debüüdiks läbi aegade.\nMinu külastuse ajal Frost FX kontoris polnud ühtegi arvutiekraani, kus poleks jooksnud “Tõe ja õiguse” efektikaadrid. Filmi efektimeeskonna juhi Heiki Lutsu sõnul on see loomulik, et pärast linastumist jätkatakse efektide täiustamist. Kuigi kinoversioon näib perfektne, on ka selles vead või täiendamist vajavad kohad, mida märkavad ainult filmivaldkonna professionaalid. Nemad ongi jaganud pärast esilinastumist filmitegijatele tagasisidet, sest märkavad seda, mis tavapublikul kahe silma vahele jääb.\nFrost FXi töö algas suures osas siis, kui oli teada, milliseid Eesti Vabaõhumuuseumi hooneid kasutatakse näiteks Pearu talu hoonete loomisel. Hooned oli vaja digitaliseerida ja seda tehti kaks ja pool aastat tagasi. Esialgu tehti kolm mudelit, mis tuli hiljem lisada Lõuna-Eestis filmitud kaadritesse, kus polnud päris taluhooned, vaid sinised kuubikud. Need olid hiljem viiteks selle kohta, kus hooned üldse asuvad ja kus ja mille taustal tegevus toimub, et oleks lihtsam digitaalselt päris hooneid kaadrisse lisada.\nKui siniseks võõbatud hooneid või siniseid kuubikud poleks võtetel kasutatud, siis oleks olnud väga raske kaadreid paika saada, sest poleks aru saanud, kus hoone algab ja lõpeb. Niisama digitaalselt midagi lisada on keeruline. Kaadrisse tuli jätta ka maamärgid, mis viitavad asukohale. Visuaalefektid tehakse küll postproduktsioonis, aga selleks, et see ka õnnestuks, on vaja teha juba enne võtteid ja muidugi ka võtete ajal koostööd.\nTöö käis esilinastuseni\n“Iseenesest huvitav fakt on see, et nädal enne esilinastust tegime veel sinise ekraani taustal võtteid, et filmida kuuseoksi”, naerab “Tõe ja õiguse” efektimeeskonna juht Heiki Luts. Miks oli vaja filmida nädal enne esilinastust kuuseoksi?\nAsi oli Lutsu sõnul stseenis, kus Andres ja Mari leiavad surnud hobuse. See oli filmis väga oluline hetk, sest süvendas Mari jaoks hirmu, et tema ja Andrese kooselu pole Jussi hingele rahu andnud. Stseeni lõpus näeme kaadris surnud hobust ja paremale jäävat krigisevat kuusepuud, millele kaamera vaikselt lähemale sõidab. Ühes duublis filmiti Andrest, Mari ja surnud hobust ning teises duublis kaamera lähenemist kuusele. Kuna Andres ja Mari tuli kleepida kuuseokste taha, siis ainuke viis efekti õnnestumiseks oli olemasolevale kuusele kleepida juurde sinisel filmitud kuuseoksi. Selleks, et oksad kaadrisse lisada, polnud vaja midagi muud, kui minna meeskonnal oma maja õue peale ning filmida kuuseoksi sinisel taustal ja need kaadrisse lisada. “Tõde ja õigus” on täis pisikesi digitaalselt lisatud detaile, mida ei suudaks tabada ka kõige teravam silm.\nEesti oma eriefektistuudio\n3D-animatsioonide ja visuaalsete efektidega juba 12 aastat leiba teeniv ning Eesti filmi - ja telemaastikul end tõsise ja nõutud tegijana kinnitanud ettevõte Frost FX alustas Eesti kinoajaloo enimvaadatud filmi “Tõe ja õiguse” kallal tööd pea kolm aastat tagasi. Kibe töö käis ka veel nädal enne filmi esilinastumist 22. veebruaril.\nTanel Toomi lavastatud “Tões ja õiguses” on 40-45 minuti jagu stseene, milles on kokku üle 570 nähtava ja nähtamatu efekti. See on Eesti filmiajaloo rekord. Kuidas paistab see number aga Hollywoodiga võrreldes? Marveli seni suurim film “Tasujad: Igaviku sõda” (“Avengers: Infinity War”) uhkustas 2680 efektikaadriga, “Star Wars: Jõud tärkab” (“Star Wars: The Force Awakens”) jäi 2100 efektikaadri juurde. Keskmises Hollywoodi filmis ongi 600–1600 efektikaadrit. “Tõde ja õigus” pole Hollywoodi film ega ka suur efektifilm, kuid ometi on filmis pea sama palju efektikaadreid kui Michael Bay ulmemäruli "Transformerid: Väljasuremine" ( “Transformers: Age of Extinction"), kus neid oli üle 600. Efekt ei tähenda alati midagi koheselt silmapaistvat ega ka ilmselget, see võib olla nähtamatu, kiiresti mööduv detail või filmi jaoks ülioluline osa, mille olemasolu ei pane suur osa publikut tähelegi.\nEriefektide juhi Heiki Lutsu sõnul toimusid esimesed kohtumised seoses Anton Hansen Tammsaare romaani ekraniseeringuga kolm aastat tagasi ning juba enne nende poole pöördumist oli selge, et filmitegijad mõtlevad just Frost FX meeskonna peale.\nFilmi operaatori Rein Kotovi ja Frosti FX meeskonna varasemad koostööfilmid olid näiteks Elmo Nüganeni “1944” ja Moonika Siimetsa “Seltsimees laps”. Kuna filmitegijad on juba omavahel tuttavad, siis jõudis efektivõluriteni juba enne ametliku koostöö arutamist info, et varsti on midagi tulemas. See “midagi” oli pea 2.5 miljoni euroga valminud “Tõde ja õigus”.\nHeiki Lutsu sõnul võtsid nad “Seltsimees lapse” töösse enne “Tõe ja õiguse” kallale asumist, aga kuna meeskond on suur, siis on see täiesti normaalne, et korraga tegeletakse mitme projektiga. Ühte tehakse juba põhjalikumalt, teise jaoks alustatakse vaikselt eeltööga.\n“Meil inimesi jagub, saab mitut asja korraga sees hoida ja see on firma seisukohalt ka vajalik. Kui üks projekt lõpeb, siis peaks ideaalis olema midagi, mis kohe otsa tuleb. Muidu hakkad ju pankroti poole jooksma”, tõdeb Luts.\nMitme filmi korraga tegemise puhul on huvitav ka see, et efektid, mis on talletatud ühe filmi jaoks, võivad ühel või teisel kujul jõuda näiteks ka teise.\n“Taevas “Seltsimees lapse” Raekoja platsi stseenis, kus Leelo vaatab mööduvaid inimesi, on tegelikult "Tõe ja õiguse" rabataevas. Kui majad eest ära võtta, siis paistaks sealt hoopis Vargamäe raba”, naerab Luts, kui näeb minu imestunud ilmet. See on tõesti üllatav, et ka kõige tavalisem kaader sisaldab tegelikult mitut efekti: lisatud on taevas, majad ja isegi inimesed. Neid ei pane tähele, sest ei tõmba endale tähelepanu.\nKuidas aga mõjus meeskonnale teadmine, et nende kanda on eestluse tüvitekstiks nimetatud ekraniseeringu efektid? “Eks ta tekitas küll kõrgendatud vastutustunde, et kuidas me sellega ikkagi hakkame saame. Maht oli 3-4 korda suurem ning aega kolm kuni neli korda vähem kui tavaliselt. Tekkis küsimus, et kuidas projekt üles seada ja leida nii lühikese aja jooksul piisavalt inimesi”, ütles Luts.\nKuna maht oli suur, siis tekitas see ka unetuid öid, kus uitmõtted ei lasknud magada, kogu aeg oli vaja mõelda järgmiste sammude peale.\n“Stressi oli palju. Esiteks oli vaja mõelda, kuidas ja kellele sobivad rollid leida. Kuidas jaotada töö ära nii, et igaüks saaks sobiva rolli ning et see töö oleks talle ka motiveeriv. Et inimene suudaks seda “maratoni” joostes teha neid asju, mida mina määran tegema”, meenutas Luts algusaja muret, et mis kujul kogu projekt realiseerub.\nKolm aastat tagasi välja pakutud esialgne maht läks oodatust mitu korda kallimaks, aga film sai siiski valmis ja jõudis ka ideaalsel kujul kinno. See aga ei tähenda, et töö oleks lõppenud.\nRežissööri detailne visioon\nLutsu sõnul valdab režissöör Tanel Toom kõiki filmi loomise juurde käivaid aspekte võrdlemisi hästi alates helist kuni eriefektideni välja. “Me poleks saanud filmi valmis, kui Tanel poleks võtnud filmitud materjali staatilised kaadrid ja lisanud sinna Photoshopi teel oma nägemuse sellest, mida ta sooviks digitaalselt lisatuna näha”, arvas Luts.\nToom tõstis kokku võtetel jäädvustatud kaadrid ja oma nägemuse sellest, kuhu peaks lisama näiteks metsa, põõsaid, puid, hooneid jne. See oli Frost FX-i jaoks hindamatu abi, sest andis edasi režissööri nägemuse kaadrist, mida soovis filmis näha, aga mida võtetel ei õnnestunud logistilistel, praktilistel, rahalistel ja paljudel teistel põhjustel jäädvustada.\nNüüd oli Frost FX kunstnike ja tehnikute ülesanne võtta eeltöö jooksul kogutud materjal, Toomi ja Kotovi nägemus igast kaadrist ning panna sellest kokku film, mida on näinud juba umbes 250 000 vaatajat.\nFrosti meeskonda võib nimetada kunstnikeks, sest see, mida nad teevad, on tõesti kunst. Lutsu sõnul on nad aga siiski pigem tehnikud, sest loomingulist otsustusruumi neil väga polnud. Operaator Rein Kotov ja režissöör Tanel Toom olid iga kaadri efekte silmas pidades läbi mõelnud, et Frost FX saaks need lühikese ajaga kokku panna. Projektid, kus on palju aega ise loomingulised olla, on väga head, aga kuna antud juhul aega selleks polnud, siis oli hea saada aja kokkuhoiu huvides tagasisidet, kuidas peaks kaader välja nägema.\n“Kui me oleks pidanud hakkama ise seda maailma nullist leiutama, oleks kogu protsess väga palju aega võtnud”, tõdeb Luts.\nKuidas efekte luuakse?\nEfektide loomine ei seisne arvuti taga istumises ja digitaalselt kaadrite täiendamises. Frost FX käis ka võtetel kohal, aga kuna filmimeeskond oli väga efektiteadlik, siis polnud neil seal väga pikalt vaja olla, et hilisema töö lihtsustamiseks näpunäiteid jagada. “Tõe ja õiguse” võtetel oli selle koha pealt kõik kontrolli all.\nIsegi kui režissöör on väga efektiteadlik, siis tema tähelepanu peaks olema siiski filmi kõige olulisematel aspektidel nagu lavastus ja töö näitlejatega. Seepärast peakski tehniliste küsimuste eest vastutama oma ala professionaal, kes vaatab, et võttel saaks kaader üles võetud selliselt, et tulemus oleks parim.\nSee kehtib ka pisikeste detailide kohta. Isegi kuuse filmimine pole nii lihtne kui tundub. Filmi kuuskede ja kuuseokste eest vastutas suures osas komposiitor (inimene, kes paigutab elemente ühte kaadrisse) Ragnar Neljandi, kuuski lisas ka Vahur Kuusk, mis tundub tema nime arvestades igati sobilik roll. Kuusk saatis Lutsule ühel hetkel isegi video oma maja ees olevast kuusest, mida ta polnud märganudki, sest sellele suunav aken oli kardinaga kaetud. Õnneks polnud need aknast nähtavad kuuseoksad niikuinii filmi jaoks õiged.\nSelliseid nähtamatuid efekte on filmis veel, näiteks Krõõda matustel nähtav haud, mida tegelikult polnud. Kirstu all oli roheline riie, kuhu hiljem lisati auk. Kas lihtsam poleks olnud haud kaevata? Tegelikult mitte, sest võtted toimusid kalmistul ning luba seal kaevata polnud. Teine variant oleks olnud ehitada stseeni jaoks terve kalmistu, aga see oleks olnud kokkuvõttes keerulisem ja kulukam.\nSee põhjendabki, millal ja miks kasutatakse näiliselt väga lihtsate olukordade filmimisel hoopis visuaalseid efekte. See muudab küll näitlejate töö raskemaks, sest võtetel näed ainult siniseid maju, siniseid ekraane ja rohelist riiet, aga Priit Loogi, Priit Võigemasti ja Maiken Schmidti näitlejatööst polnud võimalik välja lugeda, et võtetel kasutatud efektide eeltöö oleks neid häirinud.\nSee polnud esimene kord, kui Frost FX pidi Tanel Toomi ja Rein Kotovi filmi jaoks haudu digitaalselt lahti kaevama. Esimene kord tehti seda 2008. aasta lühifilmis “Teine tulemine”, kus oli samuti vaja hauaplatse luua, aga ka lisada digitaalselt mõned kärbsed.\nVisuaalsete efektide loomise alla ei kuulu siiski ainult kuuseokste, horisontide, kärbeste, taustade, hoonete ja kõige muu kaadris nähtava loomine ja lisamine, vaid mõnel juhul peab parandama ka näitlejatööd. Kui ühest kaadrist on näiteks mitu duublit ning ühes duublis on näha, et näitleja vaatab vales suunas, siis saab seda parandada väga lihtsalt kahte duublit kokku sobitades.\nSee juhtus näiteks dialoogistseenis, kus Mari pea liigub ühes kaadris vales suunas. Mari räägib lastega, aga vestluse käigus vaatab ta lapsele vastates vales suunas teise lapse poole. Selle parandamiseks võeti ühest duublist Mari pea ja asendati see algupärases kaadris nii, et üks pea vahetati teise vastu. Selliseid stseene on filmis palju: mitmed kõrtsistseenid koosnevad tegelikult mitmest samasugusest duublist, kui aga ühes oli õigesti ja teises valesti, siis vahetati ja sobitati need omavahel kokku. Vaataja sellest aru ei saa ning ei peagi, sest tegelikult on kaadrid väikeste vahedega kõik samasugused.\nSeni suurim projekt\n“Tõde ja õigus” on igas mõttes suurfilm ja seda eriti Frost FX jaoks, sest nemad pidid filmi jaoks viima kogu maja uuele serverile. Vana serveri mahutavus polnud filmi efektide arvu jaoks piisav. Kui vanasti saadi 10 terabaidiga hakkama, siis “Tõe ja õiguse” puhul kulus juba kuu ajaga 20 terabaiti ning serveri mahu suurendamine ja kiiruse tõstmine oli vältimatu.\nFrost FX meeskonna jaoks polnud see probleem, sest nad tunnevad efektimaailma läbi ja lõhki. Suur töö serveri pakutava suurendamise osas langes “Tõe ja õiguse” järgi nime saanud Indrek Paasile, kes on efektihuviline serveriadministraator. Paas on meeskonna hea sõber ja serveriprobleemidega alati appi tulnud, et virtuaalne "viljaait" alati toimiks. Seegi kord sai tänu temale uus viljaait korralik ja hästi toimiv.\nKomposiitor kombineerib ja manipuleerib video- ja pildimaterjalidest kokku uue terviku.\n3D-simulatsioon on füüsika reeglite abil arvutatud kolmemõõtmeline animatsioon.\n3D-mudelid on arvuti abil loodud skulptuur ehk kolmemõõtmeline vorm.\nDigitaalmaalija loob arvuti abiga joonistusi.\nLuts hakkas efektidega tegelema juba põhikoolis. Üldse on meeskonnas erinevate taustadega efektivõlurid: Anders Kluge õppis linnaplaneerimist, Martin Turu Haapsalu kolledžis rakendusinformaatikat ning kõiki ajas kirg neid ise kodus õppima. Anton Shtolf on ainus, kes õppis Rootsis Jönköping ülikoolis komposiitimist. Meeskond on koosnenud erinevatel aegadel nii eestlastest, Eesti venelastest kui ka leedukatest, mistõttu ongi efektimajas põhiline hoopis inglise keel. “Kui tuleb uus töötaja, kes leiab oma varasemaid töid ette näidates, et kõik on perfektne, siis on temaga raske koostööd teha, sest arengu jaoks peaks alati ruumi olema”, leiab Luts.\nEfektide osas olid suurimad väljakutsed stseenid lume ja kahe ikoonilise kuusega. Lume loomine nõudis igahommikuseid koosolekuid, kus arutati, kuidas lund paremaks teha. Õnneks tuli appi Kolumbiast pärit digitaalsete vedelike ja lume spetsialist Alejandro Echeverry, kellega tehakse koostööd pea iga projekti juures. Ta valmistas ette tööriista, millega sai muuta lume kogust, konsistentsi ja välimust.\nTeine suurem väljakutse seisnes Vargamäe kuuskedes ja eriti kolme sekundi pikkuses kaadris, kus öösel välgutava taeva taustal puu Andrese poolt maha raiutakse. Seda ei saanud reaalsuses jäädvustada, mistõttu tuli öö, äike ja kuusk digitaalselt kokku panna. Alguses loodeti, et kõik kuusekaadrid saab sama kuusega tehtud, kuid selgus, et lähivõte kuuskedest oli usutav, aga kaugelt vaadates mõjus võltsina.\nVäga raske on luua kuusk nullist või leida see loodusest ja see digitaalselt usutavaks muuta, kui kukkuvat kuuske päriselt filmida ei saa. Iga kord, kui arvati, et leiti õige kuusk, mida kukkumiskaadrisse sobitada, selgus, et see ikkagi ei sobi. Põhjused olid erinevad: kuusk ise sobis, aga latv oli vale või latv oli õige, aga kuuseoksad olid valed. Ja kui õige leiti, siis oli kuuse kukkumist keeruline digitaalselt simuleerida, mistõttu muutus kogu protsess väga keeruliseks.\nLõpuks võeti kasutusele kahe kuuse duublid, mida kasutataksegi filmis kõikides kaadrites, kus näeme Vargamäe kuuski. Need kuused lasti India ettevõttel kaadrist välja lõigata. Kuuse iga detail lõigati taustast lahti, et neid siis digitaalse efektina filmi sobitada.\nKolme sekundi pikkune kaader kuuse kukkumisest tehti programmis simulatsioonina valmis, paigutati öisesse aega ning lisati perfektse ajastusega ka hetkeline äikesevalgus.\nKuuske on digitaalselt keeruline luua, sest graafikamootorid ei suuda luua kuuske, mis simuleeriks võrsest kasvamist, aastatepikkust tuule ja tormi mõju, inimtegevuse mõju ja loomulikul teel valesti kasvanud oksi. Kuusk on nagu inimese nägu, millesse on sisse kirjutatud elu jooksul kogetu. Lõpuks küll saavutati peaaegu perfektne variant, aga kuna sellega oli veel töö pooleli, siis kasutati filmis siiski kiiret kaadrit digitaalselt loodud kukkuvast kuusest. Lõplik versioon oli igati usutav, aga Lutsu sõnul oleks saanud paremini.\nKõik efektid ei jõudnud filmi\nOli ka kolmas väga raske efekt, aga see ei jõudnud filmi. Nimelt stseen, kus Pearu tulistab müüril jooksvat oravat. Eeltööd tehes mängiti ideega filmida oravat klaaspuuris või klaaskastis ning siis see hiljem digitaalselt müürile paigutada, et Pearu teda tulistada saaks.\nFilmist välja jäänud stseene oli Lutsu sõnul 30 minuti jagu. Kas me neid kunagi näiteks eriseansi või DVD ja Blu-ray peal näeme, jääb praegu saladuseks. Küll võib olla kindel, et kui Frost FX on lõpetanud efektide täiendamise, siis vahetuvad koopiad igal pool, kus filmi näidatakse.\nFoto: Heikki Leis / Allfilm\nLuts on teadlik ka PÖFFi juhi Tiina Loki kriitikast, kus ta Vikerraadio eetris tõi välja, et mitmes kaadris oli näha, et pilved ei liikunud. See kuidagi paika ei pea, kuna Lutsu sõnul pole filmis ühtegi staatilist fototaevast ehk siis kõik taevad on ikkagi filmikaameraga filmitud.\n“Ka jutt sellest, et blue screen’i või green screen’i kasutamine võtab taevast pilved ära, paneb igat inimest, kes midagi sellest tehnikast teab, kulmu kergitama. Blue screen ei võta midagi ära, blue screen ise on see, mis tuleb kaadrist ära võtta, mille asemele pannakse mujal filmitud materjal või 3D-elemendid,” rääkis Heiki Luts.\nLuts muigab ja ütleb, et alati on ahvatlus kasutada lihtsalt pilti taevast, sest ilusaid taevafotosid on lihtne leida, kuid usutavuse mõttes seda mängufilmide puhul ikkagi ei tehta.\n“Me ei kasutanud ühtegi staatilist taevast, võtsime alati liikuva taeva. Pilved taevas ei liigugi niimoodi, et tuiskavad ühest kaadri servast teise," sõnas Luts vastuseks Lokile. "Ja kui pilvi taevas ei ole, siis tähendab see ainult seda, et tol päeval oligi pilvitu ilm ning sai otsustatud pilvi ka hiljem mitte lisada. Kusjuures Tanel Toom tegi naljatades samal päeval kui Tiina taevakriitikaga esines, taevast pilti - iroonilisel kombel polnud tol päeval taevas ühtegi pilve".\nPaljude spetsiaalselt taeva asendamise jaoks filmitud kaadrite puhul lendasid esiplaanil ringi kärbsed, mistõttu tuli taevas kärbestest eelnevalt puhastada. Alles seejärel sai puhastatud taevast kasutada mõne plaani taeva asenduseks.\nMuidugi oli mitmeid murekohti ning paljud efektide peal töötavad professionaalid andsid neist ka pärast neile korraldatud eriseanssi teada. Need on miski, mida tavapublik ei märka, aga terava silmaga efektide looja tajub kohe ära. Näiteks oli üks kraavi pervel olnud lehmadest taeva suhtes liiga hele. Need lehmad lisati kaadrisse hiljem postproduktsioonis, aga üks neist oli ikkagi silmatorkavalt hele, mistõttu muudeti ta tumedamaks.\nEfektsed aknad ja lumi\nFilmis on üle 60 kaadri, mis puudutasid kõikide majade aknaid või siis lumega seotud öökaadreid. Iga aknatagune oli vaja eraldi täita, kas siis lume eri versioonide või lihtsalt õige taustaga.\nNäiteks kaadris, kus näeme Andrest öösel koju jõudmas. See on hetk, mil ta juba teadis, et tema tütre ja Pearu poja vahel on tekkinud suhe ning ta oli otsustamas, kuidas Mariga edasi käituda. Me näeme Andrest selles kaadris vaatamas Pearu talu poole, enne kui oma majja astub.\nSee lumi, mida seal näeme, on kõik hiljem lisatud. Seegi polnud lihtne ülesanne. Kõigepealt saadeti kaader India ettevõttesse, kus lõigati kiiresti kõik kaadris olev lahti: Andres, hobune, hooned jne. Seejärel paigutati Eestis sellesse langev lumi, aga ka see ei tohtinud langeda lihtsalt esiplaanis. Lumi peab langema igal pool: kaamera ees, Andrese ees, tema taga ja külgedel, maja ees ja külgedel, hobuse ees ja külgedel. Hea efekt ei tõmba endale tähelepanu, vaid võimendab olemasolevat.\nMis aga saab sellest materjalist, mis “Tõe ja õiguse” jaoks koguti? Lutsu sõnul saab neist kogumiku koostada ja tulevaste filmide juures kasutada. Filmi jaoks jäädvustati sadu staatilisi ja liikuvaid kaadreid sinisel taustal olevatest lilledest, põõsastest, võsadest ja muudest taimedest. Lisaks veel horisondid, päevased ja öised taevalaotused ning muidugi ka pilved.\nSelline nö. efektidoonorlus on loomulik, sest põõsas on põõsas ja keegi ei saa aru, et “Tõe ja õiguse” mõne kaadri sügavuses olnud muru kasutatakse hiljem mõnes teises filmis. Seda on juba tehtud, miks mitte teha seda veel?\nKuu või päike?\nPaljude stseenidega on aga asi palju keerulisem kui lihtsalt põõsa või rohulible lisamine. Näiteks filmiti mitmed öökaadrid tegelikult päeval. Selleks on mitu logistilist põhjust, ka see, et näitlejad saavad öösel filmimise asemel päeval kõik oma stseenid tehtud. Frost FX-i ülesanne oli muuta päev ööks ehk lisada loojuva päikesega või lausa öine taevas ning muuta ka valgustus öiseks.\n“Kuu ja päikese valgused on tegelikult väga sarnased või pigem on nende iseloom väga sarnane. Erinev on tumeda heledusaste ja tonaalsus”, leiab Luts.\nÖökaadrite taeva välja vahetamine oli lihtne, sest päevastes kaadrites oli taevas sinine ning sinine värv ongi mõeldud efektikaadritega asendamiseks. Päeval filmitud öökaadrid loovad kontrollkeskkonna, kus efektide loojad saavad hõlpsasti muuta taevalaotust, kellaaega ja kõike muud, et päev ööks muuta. Öösel filmitud kaadritega nii teha ei saaks.\nFrost FX meeskonnas töötas “Tõe ja õiguse” jaoks 25 inimest, kelle hulka kuulusid ka efektimeistrid Kreekast, Kolumbiast ja Egiptusest.\nVõiks eeldada, et meeskonnaliikmete lemmikud efektikaadrid on midagi uhkemat ja silmapaistvamat nagu langev kuusk äikesest valgustatud öösel, aga Lutsu jaoks oli selleks hoopis hetk, mil Pearu sulasega kraavi poole jookseb, kui sai aru, et Andres läheb võtab veevoolu takistava tammi maha. Sellesse kaadrisse on lisatud hooned, horisont, muru, taevas ja kiviaed ning kõigele lisaks on see ka veel liikuva kaameraga, aga kõik töötas silmipaitavalt kenasti.\nLisaks tõi Luts välja veel tegelaste taustal olevaid hooneid, mis sai sinna hiljem lisatud. Seda näiteks stseenis, kus hobukaarikul kihutava Pearu naine avab rutuga mehe jaoks väravat. Lemmikute hulka kuulub ka kaader Andresega, kes väljub Pearu aiast. Sinna lisati näiteks Vabaõhumuuseumist võetud hooned ning antud kaadri puhul ei kahtle keegi, et kas need seal ka tegelikult on.\nFrost FX nägi iga kaadriga kuid ja aastaid vaeva ning nüüd on võimalik uhkusega tõdeda, et filmi ja neid suure hoole ja armastusega loodud efektikaadreid on näinud umbes 250 000 inimest.\nLoo autor: Ra Ragnar Novod\nFoto ja video: Madis Veltman\nVideolugu: Madis Veltman\nGraafika ja kujundus: Heleri Kuris, Ats Nukki, Mart Nigola\nToimetaja: Kristi Helme\nTänud: Frost FX, Allfilm\nKasutatud fotod: Allfilm, Madis Tüür, Heikki Leis\n1. Veel viimaseid päevi on võimalik anda hoogu uuele komöödiale "The Chuck Band Show"\n2. Eesti on Annecy rahvusvahelisel animafilmide festivalil esindatud seitsme lühifilmiga\n3. 8-aastase tüdruku fantaasiamaailm ärkab ellu Pere ja Kodu filmihommikul\n4. Ajalooline seiklusfilm "Monumendimehed": fantaasia või tõsielulised faktid?\n24 1588 Jaga ühte lugu korra kuus tasuta


Pesumasin-kuivati Beko HTV 8733 XS0 - Krauta.ee\n345,08 € / tk\nTarne valitud aadressile on tasuta*. Kohaletoimetamine 13.-15. aprill\nKohaletoimetamise summa alates 24,99 €*. Eeldatav tarne 13.-15. aprill\n* Tarne hinna arvutatamisel arvestatakse nii teenustasu kui toote kaalu: 70.00 kg\nMudel HTV 8733 XS0\nTsükli veetarbimine 78 l\nKõrgus 840 mm\nAnti-allergia programm, Esmane loputus, Kiire pesemine, Kätepesu (õrn), Lisaloputuse funktsioon, Villa pesuprogramm\nTäiendav info Kiirpesu programm Super Short. Automaatne veevoolu juhtimissüsteem.


Kaasav eelarve peaks klaariks saama jaanipäevaks\nTOOB UUSI TUULI: Kuressaare ametikooli õpetaja, kaasava eelarve üks eestvedajaid Merit Karise on sattunud ajakirjanike piiramisrõngasse. Teda küsitlevad Margus Muld rahvusringhäälingust ja Ivika Laanet Saarte Häälest. Foto: Taavi Tuisk\nKuressaare linnaeelarve üht uuenduslikku osa, kodanike ettepanekute põhjal laiali jagatavat 30 000 eurot hakatakse jagama minimaalselt 500 eurot maksvatele projektidele.\nKaasava eelarve töörühm on praeguseks jõudnud niikaugele, et vastava määruse eelnõu on välja töötatud ja volikogu järgmisel istungil loodetakse saada ka volinike heakskiit.\n“Me näeme seda ka laiemalt linnakodanikega suhtlemise võimalusena,” märkis kaasava eelarve üks eestvedajaid Merit Karise.\nLinnavolikogu sotsiaaldemokraatide fraktsiooni kuuluv Karise ütles, et kui isegi mõni projekt ei mahu või ei sobitu eelarvesse, saab seda ehk ikkagi kasutada. Seega on esitatavate projektide temaatika seinast seina.\nKaasav eelarve, mida praegu Eestis kasutab vist ainsana Tartu linnavalitsus, tähendab põhimõtteliselt projektide rahastamist.\nTöögrupi kinnitusel saab ideid esitada igaüks, misjärel korraldatakse osaluskohviku vormis kohtumine ja ideede esitajate nõustamine. Seejärel hakatakse ideid väljatöötatud hindamiskriteeriumide põhjal komisjonides hindama.\nKaalumisele tulevad näiteks idee teostamise kestus, kasusaajate arv, jätkusuutlikkus jne. Hindamistulemused avalikustatakse ja seejärel lähevad ideed avalikule hääletusele, kus hääletada saavad vaid Kuressaare linna kodanikud.\nHääletus on salajane ja nii elektrooniline kui ka paberil. Elektroonilise keskkonna väljatöötamine käib ning Merit Karise sõnul saab see valmis minimaalsete kuludega ja hoogtöö korras.\nElektroonilise keskkonna väljatöötamisega tegelev Kristjan Jansen kinnitas komisjoni koosolekul esinedes, et prototüüp on olemas. Üsna pea on plaanis üks hoogtööpäevak, mille jooksul keskkond valmis tehakse ja testitakse.\nEsialgse ajakava järgi peaks ideede esitamine kestma aprilli lõpust mai keskpaigani. Pärast nõustamisüritust saab ideid kuni juuni alguseni täiendada. Hääletamine peaks toimuma juuni keskpaigast jaanipäevani ning linnavõimud kinnitaksid hääletustulemused pärast jaanipäeva.\nLisatud: 29.03.2014 / 06:10\nseda asja ruhkem lahti räägitaks. Mis ala prujektidest on jutt?Kultuuriüritused, äri projektid….???\nLisatud: 29.03.2014 / 20:24\nKlassikaline näide sotside kirbutsirkusest – olematu summa, mõttetu jura. Selle pisikese summa jagamisel kulub rohkem raha kui see summa ise väärt on. Kokkuvõtvalt saab öelda, et see on asendustegevus.


Karl Martin Sinijärv – Vikitsitaadid\nKarl Martin Sinijärv (sündinud 4. juunil 1971 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja luuletaja.\nKarl Martin Sinijärv esinemas üritusel "teater/keel" Eesti Draamateatri maalisaalis\nFoto: Ave Maria Mõistlik, 10. veebruar 2014\n"Teoinimese jaaniõhtu" (2000), luulekogus "Krümitor0671", 2011\n"Silm ja kulm", luulekogus "Krümitor", 2011 (viide Astrid Lindgreni raamatule "Pipi läheb laevale")\nMa usun, et tegelikult võiks eestikeelne kirjavara tulevikus kõigile tasuta kättesaadav olla. Nood, kes ei loe ja lollid on, maksavad kinni teiste tarkusetee. Selleks meil riik on, milleks muuks.\nKarl Martin Sinijärv, intervjuu: "Intervjuu Karl Martin Sinijärvega. Enne oli üks ulgumine ja hammaste kiristamine" ERR kultuur, 24. juuni 2021\nEi tunne ma kaasa taimesööjate toidupirtsutamisele ega ole minust suuremat asja kondiitrit. Seda vahvam näha, kuidas asjatundjad asjaarmastajat rajale viia võtavad.\n[K]una taimsete roogade väljamõtlemine nõuab pisut suuremat pingutust kui kohe kõike kasutades kokkamine, siis on head taimekokaraamatud enamasti jupp maad intrigeerivamad. Ning soovi korral saab ju neid huvitavaid juhiseid alati mõne loomse komponendiga lihtkombel täiendada.\nOlga Kaju "Kondiitrikunst Sinu köögis" sobib ideaalselt inimestele, kes hindavad selgust, täpsust ja korrektsust. Ega kondiitrimaailmas teistmoodi saagi. Kondiitrid olid molekulaargastronoomid ju mitu sajandit enne molekulaargastronoomia moodi tulekut. Lihtsatest algtõdedest ja põhiteadmistest alustades jõutakse ikka päris keerukate imevigurite juurde.\nMina ausalt öeldes vannun sellele raamatule alla, mulle meeldib sihuke "näpuotsaga seda ja tunde järgi toda, särinal üle kuuma panni ja kamaluga miskit, mis just pähe tuli" tüüpi kokkamine. Kondiiter nõnda käituda ei saa, muidu on tulemuseks kõrbenud ahi ja toatäis tossu.\nLugesin ja ohkasin, nähes, et croissant'i tegemine käib mulle selgelt üle jõu. Aga kuskohast saada head croissant'i? Eestis? Peab vist ikka ette võtma...\nMa ei taha üldsegi tõmmata mingeid karme rajajooni n-ö tõsiajaloolaslike uurimuste ja rohkemate kui erialainimesteni jõuda soovivate teoste vahele. On esimestegi seas ohtralt end akadeemilise viiteräga taha peitvat tühjust ning on teiste hulgas omajagu värsket vaadet ning päris kindlasti toda kütkestavust, mis nakatab nii mõnegi tulevase pärisajaloolase. Ja et uusi tõsiasju ilmneb samuti kogu aeg, siis ei jää arukal asjatundjalgi üle muud kui seniseid seisukohti aeg-ajalt rõõmsal meelel ümber hinnata. Oskus kohaneda ja uut pilti luua hakkab vaikselt astuma pentsiku dogmaatika asemele.\nKarl Martin Sinijärv, "Karl Martin Sinijärve raamatusoovitused: midagi nii krimivikusõbrale kui ka seebikahullule", ERR, 13.05.2022\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Karl_Martin_Sinijärv&oldid=84789"\nLehekülje viimane muutmine: 15. mai 2022, 16:48\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:48, 15. mai 2022.


Isejuhtiva sõiduki autonoomsuse tasemed – Tulevik – Medium\nIsejuhtiva sõiduki autonoomsuse tasemed\nPraeguseks on välja arendatud kaks põhilist sõiduki autonoomsust kirjeldavat klassifikatsiooni. Ühe autoriks on Ameerika Ühendriikide Transpordiamet (National Highway Traffic Safety Administration ehk NHTSA) ja teise taga on rahvusvahelnse autoinseneride ühing Society of Automotive Engineers International ehk SAE International. NHTSA lähenemine põhineb sõiduki võimekustele ja SAE International defineerib automaatsuse astmeid vastavalt sellele kui palju juht peab sõiduki toimimisse sekkuma.\nNHTSA sõiduki autonoomsuse klassifikatsioon:\nTase 0 — autonoomsus puudub: Juht kontrollib sõidukit kõikides oludes.\nTase 1 — funktsioonispetsiifiline autonoomsus: Üksikud sõiduki juhtimisseadmed on automaatsed nagu näiteks stabiilsuskontroll või automaatne pidurdamine.\nTase 2 — kombineeritud funktsioonide autonoomsus: Vähemalt kaks automatiseeritavat juhtimisseadet teostavad oma ülesandeid ühtselt nagu püsikiiruse hoidja koos reahoidjaga.\nTase 3 — piiratud isejuhtivus: Juht võib täielikult loobuda kõikidest ohutus-kriitilistest funktsioonidest teatud oludes. Sõiduk on võimeline tuvastama, mil juhil on taas tarvis kontroll tagasi võtta ja jätab juhile “arvestatava reageerimisaja” kontrolli tagasi võtmiseks.\nTase 4 — täielikult isejuhtiv: Sõiduk teostab kõik ohutus-kriitilised funktsioonid terve reisi ajal ning juht pole määratud sõidukit kontrollima. Kuna sellisel tasemel sõiduk kontrolliks kõiki funktsioone algusest lõpuni, sealhulgas parkimist, hõlmaks see ka sõidukeid, kus puuduvad reisijad.\nTase 5— täielikult isejuhtiv kõikides oludes: Inimesega võrdväärne juhtimisvõimekus, sh ekstreemsetes oludes nagu teekatte puudumine.\nSAE Internationali sõiduki autonoomsuse klassifikatsioon:\nTase 0: Automaatne süsteem ei kontrolli sõidukit, kuid võib esitada hoiatusi juhile.\nTase 1: Juht peab olema valmis olema sõidukit juhtima iga hetk. Automaatne süsteem võib sisaldada kõikides kombinatsioonides juhiabisid nagu stabiilsuskontroll, parkimisabi automaatse roolikeeramisega ja rajahoida.\nTase 2: Juht on kohustatud tuvastama objekte ja sündmusi ning reageerima kui automaatne süsteem ei suuda adekvaatselt reageerida. Automaatne süsteem kontrollib kiirendamist, pidurdamist ja roolikeeramist. Automaatne süsteem deaktiveerub kui juht üle võtab.\nTase 3: Tuntud ja piiratud oludes, nagu kiirteed, võib juht ohutult pöörata tähelepanu eemale sõiduki juhtimiselt.\nTase 4: Automaatne süsteem suudab kontrollida sõidukit enamikes oludes, välja arvatud erandlikud ilmastikusündmused. Juht on kohustatud automaatset süsteemi töös hoidma ainult siis kui ohutus on tagatud. Kui automaatne süsteem kontrollib sõidukit pole juhi tähelepanu vajalik.\nTase 5: Inimsekkumine pole vajalik peale lõpppunkti seadmise ja süsteemi käivitamise. Automaatne süsteem saab sõita kõikjale, kus autonoomsed sõidukid on teedel legaalsed.\nNHTSA ja SAEI klassifikatsiooni võrdlus\nSAE tasemed eesti keeles, Allan Aksiim\nBrad Templeton on NHTSA klassifikatsiooni suhtes äärmiselt skeptiline olnud ja seega soosinud SAE süsteemi. Tema enda sõnul on NHTSA tasemed 2 ja 3 ebaturvalised ning 5 on kauge tulevikutehnoloogia, seega tase 4 on ainus huvitav. Templetoni kriitika üks osa on ka tasemete nummerdamise psühholoogiline mõju— ei NHTSA ega SAE tasemed pole tegelikult tasemed ning tegemist pole progresseeruvate astmetega, mille puhul üks tase peab tingimata järgnema järgmisele.\nTempleton kirjeldab NHTSA tasemeid järgnevalt:\nTase 0 ja 1 — Käsitsi või juhiabiga. Kirjeldavad juba olemasolevaid sõidukeid ja seetõttu üleliigne.\nTase 2 — Inimkontrolliga autopiloot. On oht, et juhid hakkavad kuritarvitama võttes seda tegelikult isejuhtiva sõiduki pähe (nagu Tesla autopiloodiga tihti juhtub). Tehtav praeguste juhiabi tehnoloogiatega. Pole otse arendatav isejuhtivaks, tehnoloogia eesmärk olemuslikult teine.\nTase 3 — Tegelikult 4. taseme nõrgem variatsioon, kus sõiduk peab säilitama võimekuse vajadusel juhi tähelepanu haarata umbes 10 kuni 60 sekundiga. Kui Google sellist lahendust 2013 katsetas, siis nad tuvastasid selle olevat ebaturvalise ning seejärel loobusid roolist täielikult.\nTase 5 — Sõida igalpool! Absoluutselt kõigi võimalike teeolude ette ennustamine ja edukas reageerimine. Praktikas ebareaalne ja vajaks üldintellekti tasemel tehisintellekt. SAE samane tase ei sisalda väidet, et sõiduk peab kõikides oludes olema võimeline liiklema.\nNHTSA tasemed 2, 3/4 ja 5 vajavad teostuseks sisuliselt erinevaid tehnoloogiaid.\nTase 4 on seega tegelik aruteluala. NHTSA on sellest aru saanu ja loonud selle ümber eraldi termini — ODD (Operational Design Domain).\nLisaks on sakslastel oma klassifikatsioonid (VDA — autotootjate liit ja BASt — Saksa föderaalne kiirteede uurimisinstituut), mis õnneks on sisuliselt identsed SAE tasemetega.\nAllikas 2025 AD, From Driver to Driven: The Levels of Automation\nGartneri endine analüütik Thilo Koslowski on samas öelnud, et tegelikult on vaid kolm taset:\nisejuhtiv ehk inimjuhita\nIsejuhtiv oleks siinkohal autonoomse arenenum variant.\nEdit: Oleme jooksvalt täiendanud alates avaldamisest. Nt lisanud Brad Templetoni kriitika, võrdleva tabeli sakslaste klassifikatsioonidega ning eestikeelse versiooni.


Kalev Estienne’i grupid domineerisid 2007.a. Elite Canada võistlustel - Estonian World Review\nKalev Estienne’i grupid domineerisid 2007.a. Elite Canada võistlustel (4)\nSport 05 Apr 2007 EWR\nKõik meie neli osalevat gruppi võitsid kuldmedali ja said oma tasemel riiklikuks meistriks! Oleme nende üle väga uhked, eriti oma juunioride grupi üle, kes võitsid ka 2006.a. Juunioride Pan-Ameerika Mängudel.\nNeed tüdrukud on olnud riiklikud meistrid juba viis aastat järjest, alates sellest ajast, kui nad hakkasid võistlema grupina Novice tasemel. Oma järjepidevate tublide saavutuste tõttu võivad nad olla Kanada tulevased olümpialased.


Kõik, mida pead sünnitusest teadma: alates valmistumisest lõpetades valu vaigistamisega - NAISTEKAS\nKõik, mida pead sünnitusest teadma: alates valmistumisest lõpetades valu vaigistamisega\n08.veebruar 2016 17:00\nKODUTOHTER: Paljud naised, kel lapsed juba täiskasvanud, mäletavad veel nõukogudeaegset sünnitusmaja: laps viidi ära kohe peale sünnitust ja kindlatel kellaaegadel toodi sööma kärutäis ühesugustes pleekinud tekkides pampe. Isasid ligi ei lastud ning lõikelilli palatisse ei lubatud. Uurime Ida-Tallinna naistekliiniku ämmaemandalt Mariliis Hundilt, kuidas asi tänapäeval käib.\nKui naisel on menstruatsioon ära jäänud ja kodune rasedusproov osutub positiivseks, peaks ta panema kinni aja ämmaemanda vastuvõtule.\n* Miks süda tööga jänni jääb\n* Peata pidev väsimus\n* Kurk jälle valus\n* Läbi elu tervete hammastega\n* Paariteraapia: armastus on tegu!\n* Luubi all luud ja liigesed\n* Vanamoodi toidulaud veidi uutmoodi\n* Miks sa kukud?\n* Tundliku naha hooldus\n* Sündimise ime\n“Tänapäeval saadetaksegi lapseootel naine esimese valikuna ämmaemanda hoole alla. Ämmaemand tuvastab kõigepealt raseduse ja võtab naise arvele; teeb ultraheli, kus määratakse raseduse suurus, tehakse kindlaks, kas rasedus on emakasisene (et välistada emakavälist rasedust) ning kas tegu on üksik- või mitmikrasedusega, ja pannakse paika esialgne sünnituskuupäev. Hea aeg rasedusega arvele tulekuks on 6.–9. nädal, sest siis on tulevasele emale ultrahelis näha ka loote südametöö,” selgitab Mariliis Hunt.\nKõigepealt peab naine andma erinevaid analüüse. Tehakse vere- ja uriiniproovid ning antakse kätte saatekiri esimese trimestri ultraheliuuringuks. “Esimesel trimestril toimub sõeluuring, mis koosneb ultraheliuuringust ja vereseerumi uuringust. Ultraheliuuringu käigus mõõdetakse loote kuklavolti, südame löögisagedust, vaadatakse ninaluu olemasolu ja teisi markereid. Ultrahelis saadud mõõtmistulemuste ja veremarkerite põhjal tehakse raseda esialgne riskikalkulatsioon ja selgitatakse, kas oleks vaja teha lisauuringuid. Suure riski korral on võimalik teha koorionbiopsia (platsenta rakkude võtmine) ja looteveeuuring. Kui lõpuks selgub, et tegemist on Downi sündroomi või mõne muu kromosoomhaigusega, saab naine ise otsustada, mida teha edasi,” räägib ämmaemand.\nMuidugi tahab enamik vanemaid teada oma lapse sugu. “Raseduse keskel (20.–21. nädalal) tehakse ultraheli, kus uuritakse loote anatoomiat. Siis loetakse üle sõrmed ja varbad, vaadatakse üle kogu anatoomia, hinnatakse lootevee kogust, samuti määratakse platsenta asetus ning nabanööri kinnitumine, ja kes soovivad, saavad teada ka lapse soo,” ütleb Mariliis Hunt.\nKui on normaalne rasedus, siis jälgib seda ämmaemand, kuid vähemalt kaks korda raseduse jooksul kontrollib naise ja loote tervist ka naistearst. Riskirasedad, kellel on tekkinud rasedusaegsed probleemid või esineb mõni raseduseelne haigus, käivad jälgimisel nii ämmaemanda kui ka naistearsti juures, kes teevad koostööd.\nKuidas peaks sünnituseks valmistuma? Mis tähendab teadlik sünnitus? Millised on võimalused valu leevendamiseks? Mis toimub kohe pärast sünnitust? Mis on sünnitusjärgne depressioon? Sellest kõigest saab lugeda veebruarikuu Kodutohtrist.\nKodutohtri nõuanne: kui väsimus ei lähe puhates üle, otsi abi — tegemist võib olla haigusega 05.02.2016\nProviisor annab nõu: kui palju, millal ja milliseid valuvaigisteid tarvitada? (2) 12.01.2016\nImede labor sinu enda kõhus — MAKS (3) 14.08.2015\nSuhkrust ja jahust ja maasikavahust... (3) 08.07.2015\nTõeline sõber on elus asendamatu: ta annab tuge, rõõmu ja tervist (2) 07.07.2015\nPane plaan paika: milline nädalapäev on kõige parem seksimiseks, milline operatsiooniks? (15) 13.06.2015


Amserv kogub raha Leedu ja Läti turule minekuks\nAmserv Grupi nõukogu esimees Raivo Aavisto lausus, et emissioonist laekuv raha on kavas investeerida kolme kohta.\nEsiteks Läti ja Leedu turule minekuks Balti Autorendi ASi kaudu, et hakata seal pakkuma autode liisingu- ja renditeenust, rääkis Aavisto. Praegu on Amserv esindatud Valgevenes.\nLätis ja Leedus on Eesti automüügifirmadest Nissani jaemüüja AS Fakto ja Hondasid müüv AS Veho Eesti.\nEmissioonist laekuv raha investeeritakse Amserv Grupi juhatuse esimehe Raivo Küti sõnul Kanada riigi toetusel tehtava projekti käivitamisse. Selle raames hakatakse kokku ostma kasutatud autosid ning neid võimaluse korral taastama, lisas Kütt.\nKolmandaks plaanib Amserv Grupp Aavisto kinnitusel investeerida autotarvikute ja varuosade firmasse Autoreks ning Opeli müüja Ascar Tallinna aktsiakapitali. Küti sõnul läheb Ascar Tallinna aktsiakapitali alla neljandiku emissiooni käigus laekuvast rahast.\nMart Mägi emissiooni korraldava Hoiupanga Investeeringute ASist ütles, et emissiooni käigus märgitakse aktsiad ja makstakse sisse ühel ajal.\n100 000 Amservi aktsiat emiteeritakse 27. maist kuni 10. juunini, kümnekroonise nominaalhinnaga aktsia müügihind on 97 krooni. Kütt lausus, et selline aktsia müügihind saadi Hoiupanga Investeeringute tehtud proovimüügi tulemusena.\nNissaneid müüva ASi Fakto hiljuti lõppenud aktsiaemissioonis kujunes 10kroonise aktsia müügihinnaks 28 krooni.\nPärast emissiooni kavatseb Amserv Grupp taotleda aktsiate noteerimist Tallinna väärtpaberibörsi lisanimekirjas.\nAmserv Grupi puhul on Aavisto sõnul tegemist valdusfirmaga, kelle ülesanded on strateegia kujundamine ja finantsjuhtimine, ning seega ei pea tema aktsiakapital olema liiga suur.\nEmissiooniga suureneb Amserv Grupi aktsiakapital 4 miljoni kroonini. Aasta lõpuks loodab ettevõte omakapitali suuruseks ligi 34 miljonit krooni.\nAmserv Gruppi kuuluvad Toyota ja Opeli müügiga tegelevad ettevõtted, autotarvikute- ja varuosade ning liisingu alal tegutsevad ettevõtted.\nAavisto sõnul on tänaseks loobutud muudest tegevusharudest ning keskendutud ainult autondusega seotud aladele.


ELAVAD EMOTSIOONID - emotsioonidega toimetuleku treening visuaalse kogemisloo metoodika abil vaimse tervise probleemidega inimestele.\narendatakse välja emotsionaalse toimetuleku treeningprogramm, mis tõstab visuaalse kogemisloo metoodika abil kliendi emotsionaalset intelligentsust; treeningprogrammi testitakse 8 kuu jooksul kahes pilootprojektis; töötatakse välja vaimse tervise probleemidega inimeste võtmeoskused nende elukvaliteedi tõstmiseks; luuakse ja säilitatakse projekti ELAVAD EMOTSIOONID veebipõhine platvorm; treeningprogrammi käigus koostatakse portfoolio, mis koosneb inimese olulisematest taastumislugudest; filmitakse lühivideod, kus osaleja kirjeldab oma emotsioone ja taastumislugu; korraldatakse kohtumisüritused, kus treeningus osalejad tutvustavad oma taastumislugu; luuakse blogid või veebipäevikud, et arendada kliendi digitaalset kirjaoskust, õigekirja ja jutustamisoskust; viiakse läbi teavitusüritused, et avada ühiskonnale filtrita tõde ja reaalsus vaimse tervise probleemidest positiivse ja julgustava vaatenurga alt.\nLiving E-Motions ajaleht nr 1\nLiving E-Motions ajaleht nr 2\nSEC4VET – Assessing and promoting the Social-Emotional Competence of young people with cognitive impairments in Vocational Education and Training\nKognitiivsete häiretega noorte sotsiaal-emotsionaalsete oskuste hindamine ja edendamine kutseõppes\n(september 2017 – august 2020)\nSEC4VET projekt toob kokku kuue Euroopa riigi – Saksamaa, Itaalia, Portugali, Ungari, Eesti ja Belgia – erivajadustega inimestele suunatud kutseõppe- ja rehabilitatsiooniasutused ning Bambergi Ülikooli Saksamaalt, et koos välja töötada vahendid sotsiaal-emotsionaalsete oskuste hindamiseks ja edendamiseks kutseõppes.\nProjekti eesmärk on tõsta üldist teadlikkust ja pöörata enam tähelepanu sotsiaal-emotsionaalsetele oskustele kutserehabilitatsiooni protsessis, et seeläbi panustada sihtgrupi jõustatusse ja kaasatusse.\nProjekti tulemusena töötatakse välja hindamis- ja õppevahendid, mille abil kognitiivsete häiretega noortega tegelevad õpetajad ja tugispetsialistid saaksid ja oskaksid lisaks praktilistele tööoskustele paremini märgata ja arendada neid tööle saamise ja iseseisva elu kontekstis ülimalt vajalikke oskuseid.\nProjekti raames töötatakse välja 4 töövahendit:\nHindamisvahend sotsiaal-emotsionaalsete oskuste mõõtmiseks, mis tagab edasises oskuste arendamise protsessis individuaalse lähenemise\nKäsiraamat sotsiaal-emotsionaalsete oskuste olulisusest\nKäsitus, kuidas sotsiaal-emotsionaalseid oskuseid edendada\nKoolitusmoodulid kutseõppeasutuste personalile jt spetsialistidele\nRahastus: Erasmus +\nSEC4VET projekti tulemusena valminud töövahendid avaldatakse ja tehakse vabalt kättesaadavaks kõigile huvilistele.\nSEC4VET projekt lõppeb rahvusvahelise sümpoosiumiga Josefsheim Bigge´s, Saksamaal juunis 2020.\nSEC4VET koduleht: https://sec4vet.eu/\ntalituse juht / psühholoog\nProjekti "Digitaalne kutse" eesmärk on tutvustada erinevaid digitaliseerimise lahendusi, mida kasutavad sotsiaaltöö valdkonnas kutseharidusele ja - koolitustele keskendunud asutused. Projektis osalevad 10 kutseõppeasutust kaheksast Euroopa riigist. Kokku toimub 6 kohtumist ja töötuba, kus tutvustatakse oma asutuses kasutatavaid digitaalseid lahendusi ja millises suunas edasi liigutakse. Projekti lõpus viiakse ühiselt läbi SWOT- analüüs (tugevused-nõrkused-ohud-võimalused).\nProjekti kestus: september 2019 - august 2021\nAstangu Kutserehabilitatsiooni Keskus - Tallinn, Estonia\nSKILLS - oskused ja teadmised elukestvas õppes\nProjekti nimi SKILLS (Skills and Knowledge In Lifelong Learning) tähistab oskusi ja teadmisi elukestvas õppes. Projekti eesmärgiks on erivajadusega täiskasvanud õppijate igapäevaeluoskuste tõstmine, toetamine ja jõustamine ning nende aktiivne osalemine tööelus ning elukestva õppe propageerimine. Projektis osalevad erivajadusega inimesed jagavad kohtumistel omavahel kogemusi ning saavad teadlikumaks enda võimetest ja oskustest läbi projektitegevuste.\nProjekti kestus: august 2018 - juuli 2020\nProjektis osaleb 4 Põhjamaade riiki:\nSpesia Kutsekool Soomest;\nAstangu Kutserehabilitatsiooni keskus Eestist;\nValakupiai rehabilitatsioonikeskus Leedust;\nDugni rehabilitatsiooni keskus Fääri saartelt Taanist.\nProjekti nimi: SSIQ4U ehk Specialized Sport-Instructor Qualification For You\nProjekti kestus: jaanuar 2019 - juuni 2020\nSotsiaalse kaasatuse printsiibi rakendamisel ning inimeste vaheliste suhete loomisel on üheks parimaks viisiks osalemine spordis ja erinevates sportlikes tegevustes. Tervise seisukohalt on regulaarne füüsiline aktiivsus väga vajalik nii füüsilise kui ka vaimse tervise hoidmiseks ja parendamiseks. Kuigi me oleme teadlikud füüsilise aktiivsuse ja spordi olulisusest, on Euroopa elanikkond vähem aktiivsed võrreldes varasema ajaga ning erivajadustega inimeste aktiivsus seal hulgas on keskmisest veelgi madalam. Selleks, et erivajadustega inimeste vähesele füüsilisele aktiivsusele tähelepanu pöörata viidi 2015-2017 aastal läbi rahvusvaheline spordiprojekt “Sport+4All- Active and Included” (Sport kõigile- aktiivne ja kaasatud). Projekti eesmärgiks oli kaasata erivajadustega inimesi sporti, et anda neile võimalus proovida erinevaid spordialasid ja läbi selle olla füüsiliselt aktiivne.\nSport+4All projekti tulemusena ilmnes, et väga olulist rolli sportliku tegevuse läbi viimisel erivajadustega inimestega mängivad spetsiifiliste erialaste teadmiste ja kogemustega juhendajad (nt. füsioterapeut, tegevusterapeut, treener, spordiinstruktor, õpetaja jt). Spetsiifilised teadmised ja oskused erivajadustega inimestega tegelemisel tulevad kasuks spordi tegevustesse osalejate leidmisel, nende motiveerimisel ning kõige enam järjepidevuse tagamisel, et osalejatel tekiks harjumus olla füüsiliselt aktiivne.\nKäesoleva projekti raames plaanitakse kasutada projektis osalevate partnermaade (Eesti, Leedu, Hispaania, Itaalia) spetsialistide professionaalseid teadmisi, oskusi ja kogemusi selleks et:\nanalüüsida sportlike tegevuste vajadust ja erinevaid kohandamisviise erivajadustega inimestele;\noskuslikult juhendada erivajadustega inimeste sporditegevusi.\nProjekti raames läbiviidava praktilise osa teeb eriliseks see, et erivajadusega inimesele lähenetakse terviklikult. Tähelepanu pööratakse kõikidele erinevatele olulistele aspektidele seal hulgas erivajadustega inimeste sotsiaalsele kaasatusele, tervise parendamisele ja/või säilitamisele ning erinevate rehabilitatsiooniga seotud eesmärkide saavutamisele.\nProjekti peamine oodatav tulemus on, et 20 erivajadustega inimestega töötamise kogemust omavat spetsialisti (sh. füsioterapeudid, tegevusterapeudid, treenerid) loovad ja kinnitavad ühise koostööna juhised e. “Õppekava erivajadustega inimestega tegelevatele spordiinstruktoritele/treeneritele” ning levitavad loodud juhiseid nö. tava spordikeskustes/klubides, rehabilitatsioonikeskustes ja teistes võimalikes erivajadustega inimeste spordiga tegelevates asutustes.\nTeised oodatavad tulemused:\nSpordiinstruktori/juhendaja profiili loomine- aitab hinnata ja välja valida spordiinstruktoreid/juhendajaid, kes on huvitatud erivajadustega inimeste sporditegevuste hõlbustamisest.\nJuhised ja soovitused- annavad kogemustest ja teadmistest lähtuvalt parimad juhiseid juhendajatele ning aitavad leida sobivaimaid aktiivsed sportlikud tegevused erivajadustega inimestele.\nProjekt kasutab Euroopa Kvalifikatsiooni Raamistikku (European Qualification Framework), et kirjeldada Spordiinstruktori Õppekava erinevaid õpiväljundeid. Selline lähenemine lihtsustab projekti tulemuste levitamist Euroopa Liidu maades seal hulgas erinevate liikmesmaade haridus- ja treeningsüsteemides.


Kerttu Talvik: Z-generatsiooni sotsiaalmeedia tarbimine eeldab personaliseeritud videosisu - Bestmarketing\nKerttu Talvik: Z-generatsiooni sotsiaalmeedia tarbimine eeldab personaliseeritud videosisu\nZ-generatsioon ehk zoomerid on sugupõlvede loetelus viimased. Sünnipäraselt digialtid noored erinevad eelnevast generatsioonist mitmel olulisel moel. Globaalsete sotsiaalmeediaplatvormide esindaja Httpool tõi välja põhilised mustrid, mida peaks uusimale põlvkonnale turundades jälgima.\nHttpool Eesti juhi Kerttu Talviku sõnul peaksid ettevõtted juba mõtlema Z-generatsiooni tähelepanu püüdmisele, sest praegu varasesse täiskasvanuikka jõudev generatsioon moodustab õige pea olulise osa tarbijatest. „Z-generatsiooni vanimad esindajad on värskelt oma karjääri alustamas, mistõttu suureneb peagi ka nende ostujõud. Ettevõtted, kes oma turundusstrateegiat nendele ei kohanda võivad kaotada olulise kliendisegmendi,“ selgitas Talvik. Ta lisas, et Z-generatsioonile turundades tuleb meeles pidada nende eripärasid.


Mida teha, kui imetav ema on oma rinda jahutanud? - Riniit June\nJammed chest = ((. Oleme GV-s).\nMida arst sa läksid? oma üldarstile või lastearstile?\n1. Jooge 2 tabletti alkoholi ja oodake 40 minutit (lahjendage kanaleid).\n2.Valge rinna massaaž (Johnsoni õliga) kaenlaalust nibu küljele, samal ajal kui see ei vajuta tugevalt.\n3. Alustame maksimaalselt dekanteerida (me valame selle piima - me ei söö neid).\n4.Kui on temperatuur, joome paratsetamooli 1 tabletti - kui see ei ole kõrge, jätke see punkt vahele.\n5. Võtame sügavkülmikust chenit-külmutatud liha jms. Me lebame seljas tagasi, asetame õhukese mähe rinnale ja rakendame külmutamist rinnale, kus on stagnatsioon. Me ei hoia 5 minutit külma-10, ja nii me kordame 5-6 korda järjest.\n6. võtame RZhANYU jahu ja mett, segatakse ja valmistame õhukesed koogid ning rakendame imetamise vahele (paar päeva).\n7. Tooge last nii, et tema lõug suunaks küljele, kus oli stagnatsioon (paar päeva).\nPaar päeva tagasi oli sama probleem. Siin on see, mida arst nimetas:\n1. ei ole pillid\n2. valmistage kamberalkoholist kompress ja asendage see viinaga kompressiga (lahjendatud alkohol ja viin veega)\n3. rakendage pool sibulast (küpsetage pool sibulat ahjus kollaseks olekuks ja rakendage seejärel valulikku kohta)\n4. Ma kaotasin terve päeva, kuni kanalid tabasid (see oli väga valus, kuid ma surusin pikka aega ja kõva).\nKiiresti Jammed rind.\nTeema „Kiiresti. Jammed rinnus. »Vanemkoosolek> Ema tervis\nMastiit algab tavaliselt esimesel kuul pärast sündi.\nPeamine põhjus on Staphylococcus aureus, mis põhjustab põletikku. See siseneb peamiselt pragude kaudu ja see on tingitud välimuse ajastamisest - vale kinnitusega emad ei tea, kuidas ja ei suuda sellega toime tulla. Tavaliselt eelneb mastiitile laktostaas, kus on mädane mastiit - alati.\nPõletikuliste protsesside tüüpide kohaselt jaguneb mastiit seroosseks, infiltratiivseks, infiltratiivseks, peeneks, abscessiks, gangreeniliseks, flegmaalseks.\nTõsine mastiit: temperatuur kuni 38 ° C, rindkere tühjendamine ei muutu kergemaks, turse, punetus.\nInfiltratsioon: sama, kuid tundub selge hermeetik, piim dekanteerib halvasti.\nPurulent: temperatuur tõuseb 40 ° C-ni, on üldine nõrkus, unetus, naha hellitus, terav valu, kui vajutate põletikulisele alale, tugev turse.\nEbakindel mastiit esineb pärast laktostasiiti, kui rinnanäärme tühjendamine on nõrk, peate võtma samad meetmed nagu laktostasis.\nSeroosse ja infiltratiivse mastiidi korral on näidustatud antibiootikumiravi, rinnaga tühjendamine on kohustuslik. Kui antibiootikumid on HB-ga kokkusobivad, on söötmise lõpetamine väga ebasoovitav. Purulent mastitit kasutatakse reeglina pärast operatsiooni, HB-d võib jätkata. Imetamist pärssivad ravimid on igal etapil väga ebasoovitavad, kuigi paljud arstid soovitavad neid tungivalt. Ebasoovitav mitmel põhjusel: terav sekkumine ainevahetusse, suur hulk kõrvaltoimeid, mis sageli ei sobi kokku HB-ga.\nLaktostaas - piima stagnatsioon rinnas. Esiteks on valu, nagu hematoomide puhul, on tunda rinnakorvi nõrk paistetust, laktostaasiga kohti, temperatuur võib tõusta 38 ° C-ni.\n1. halb ja ebaregulaarne rinna tühjendamine:\n- vale kinnitus;\n- söötmise režiim;\n- ei ole öösööta.\n3. Kanali pressimine valesti valitud rinnahoidjaga.\n5. Kanalite kitsasus.\n7. Kanali kahjustus varem (operatsioon, mammaplasty, implantaadid).\n8. Magada kõhtu.\n10. Temperatuuri langused - näiteks dušš.\n11. Vedeliku puudumine ema toitumises.\nMastiidi esimesed 1-2 päeva ei saa olla, see ei arene koheselt. Õige käitumisega rinnaga ei käivitu mitte-nakkuslik mastiit.\nMis vahe on laktaasi ja mastiidi vahel?\nLaktostaasi korral leevendab rindade tühjendamine koheselt seisundit, temperatuur langeb, rindkere kaob. Mastitiidi korral ei too tühjendamine leevendust ja temperatuur ei vähene. Mädaniku laktostasiooni uurimisel ja infiltratsioon on sile plaat selge servadega.\n1. Peamine ja kõige olulisem viis - panna laps rinnale lõua külge pitserile. Kõik muud meetodid on abistavad.\n2. Enne söötmist saate rindkere soojendada nii, et kanalid laieneksid. Mitte kuum vesi ega surub, kuid soe, 37-38С. Enne söömist ja podstralitsya, vanniga riputamist saate sooja duši, kergelt oma rinnal silma paista. Soe dušš laiendab kanaleid ja aitab piimast rinnast kergemini eralduda. Rinnaga saab kinnitada sooja veega mähe kastetud.\n3. Pärast söötmist võite külmkapist külma kompressori juustu panna, kapsas, salvid, mille on määranud arst. Peaasi on see, et kompressid on külmad ja mitte mingil juhul soojad, et mitte tekitada piima sissevoolu. Ja mitte jää, kuid külm, jää on ka soovimatu.\n4. Jooge sööda vahel parema vedelikuga toatemperatuuril, mitte kuumalt, et mitte kuumad vilkumised põhjustada.\n5. Tasub peatuda just siis, kui tead, kuidas. Valu pumpamisel on signaal, et teid pumbatakse valesti. Vajalik on kerge libisemise liikumine rinna alusest nibu juurde.\n6. Kui saate, siis peaksite minema ultraheli massaaži LCD või emadushaiglasse. Võib-olla nimetate te teisi füüsilisi protseduure.\n7. Söötmise ajal saab haarata õrn lobul alusest nibu.\nKõiki neid meetmeid tuleks jätkata kuni täieliku taastumiseni.\nKui laktostaas kordub tsükliliselt ja ilmub ühes kohas või selle läheduses, võib see viidata sellele, et eelmine laktaasi ei läinud täielikult läbi või et mõni kanal juba oli. Kordumise korral tasub minna füüsilistele protseduuridele ja lastes lapse lõpus probleemi ennetamiseks.\nKuna laktostaas esineb tavaliselt ühes rinnas, on soovitav seda anda, teine rind on podtsezhivat kergenduseks.\n1. Ei ole vaja teha mingit alkoholi sisaldavat ja kamferit. See on üldine soovitus, kuid alkohol pärsib oksütotsiini tootmist ja piim on rinna eritamisest halvem, alkohol tungib piima ja soojendab, mis kutsub esile põletiku. Karpar pärsib laktatsiooni.\n2. Ärge jooge laktatsiooni vähendavaid ravimeid ja salvei. See ei aita olukorda, kuid mõju võib olla pöördumatu.\n3. Te ei tohiks oma abikaasalt abi küsida - laps ei ime samal viisil kui täiskasvanu, tundub, et ta piima pihustab, see ei tööta oma abikaasa jaoks. Lisaks on nakkuse oht väga suur - suus on abikaasa tavaliselt ebatäpne.\n4. Tõenäoliselt soovitatakse teil dekanteerimiseks kutsuda piimaõde või ämmaemandat, kuid ma ei soovita seda teha - enamik reisivatest spetsialistidest dekanteerib kuivuse ja valu, sageli vigastades kanaleid, mis on täis laktostaasi kordumist.\n5. Ärge piirake joomist - imetamine väheneb alles siis, kui dehüdratsioon on üle 10%, kuid valu, mis tekib janu, lisab valu rinnus.\n1. Ärge kandke riideid, mis pigistavad või purustavad rindkere. Luudega rinnahoidjad kõrvaldatakse paremini enne GW lõppu, saate spordiülekandeid, kuid vaata, et neid ei surutata kusagil.\n2. Ärge magage rinnal.\n3. Vältige rinnakahjustusi. Isegi väike pliiats võib põhjustada palju laktostaasi.\n4. Pidevalt, vähemalt paar korda päevas, tunda rindkere ja niipea, kui pitser on ilmunud - kandke laps oma lõugale.\n5. Ärge lubage äkilisi temperatuurimuutusi, talvel saate oma pesu ka oma mehe rõdule riputada või soojalt riietuda. Teravate kanalite lõikamine põhjustab ka laktostaasi.\n6. Sööda nõudlust ja kui te toidate režiimil - ärge dekanteerige kuivaks ja kontrollige hoolikalt rindu.\nLaktostaas ja võõrutus võõrutamise ajal.\nTõsise võõrutamise ja lapse kinnitamise võimetuse tõttu tekib olukord, kus standardnõud ei sobi.\nKui rinnal on ületäitumine ja tühjendamine, imendub piim uuesti ja selle kogus väheneb, kuid piim saabub ikka ja probleem tuleb lahendada.\n1. Vähendage arvu, st see on vajalik ja ainus viis - dekanteerida leevendamisse. Kui rindkere ei ole täis, ärge dekanteerige. Ja vähendage sagedust. Kui tunnete, et kõik on normaalne, siis ärge puudutage rindkere.\n2. Joo salvei ja münti, nad pärsivad laktatsiooni.\n3. Kontrollige hoolikalt rinna tihendeid ja võtke viivitamatult ennetavaid meetmeid, kui hülged on olemas.\n1. Ärge siduge. See barbaarne meetod eemaldab piima, kuid väga sageli mastiidi abil. Sidemete ilmnemisel ilmub tavaliselt ülemises kihis mastiit, mida on raske seadistada ja diagnoosida. Ilma riietamata võtab piima lahkumise protsess samal ajal.\n2. Ärge võtke ravimeid, mis pärsivad prolaktiini - Parlodel, Bromkriptin, Dostinex. Kõik need ei ole mõeldud füsioloogilise laktatsiooni inhibeerimiseks ja põhjustavad paljusid kõrvaltoimeid kuni surmani. Veelgi enam, füsioloogilise laktatsiooni pärssimisel suureneb nende arv.\n3. Alkohol ja kamfer suruvad sellisel juhul ära ka piima väljavoolu, nagu laktostasis ja tekitavad põletikku.\nNo-shpa on spasmolüütiline, ämmaemandate poolt soovitatakse seda laktoosi korral, kuid see on ebasoovitav ja kasutu GW-s.\nParatsetamool - palavikuvastane ja põletikuvastane ravim, mis on esimene valik imetamiseks.\nAnalgin ja aspiriin koos GV-ga on kokkusobimatud, nimelt neid soovitavad need kõige sagedamini arstid ja kiirabi meditsiinitöötajad.\nSalve pärsib imetamist, kuid mõju ei tule kohe, sest kui te otsustate seda piima koguse vähendamiseks juua, kuid mitte laktatsiooni maha suruda, võib tulemus olla piima täielik eemaldamine.\nMida teha, kui rindkere on jahutatud - arsti nõuanne\nIgal eluetapil, eriti raseduse ja imetamise ajal, on piimanäärmed negatiivsete keskkonnategurite suhtes väga tundlikud. Vigastused, hüpotermia, stress - mitmesugused põhjused võivad piima väljavoolu häirida laktostaasi tekke ja suure mastiidi riski tekkega. Te peate teadma, millised on rinnanäärme stagnatsiooni tunnused ja mida teha, kui teil on rindkere ummik: kui ilmnevad laktoosi tüüpilised sümptomid, peate võimalikult kiiresti külastama arsti, et vältida ohtlikke tüsistusi.\nKuidas mõista, et jahutatud rindkere\nRinnanäärmevähk koos HB-ga\nEnne arsti külastamist on vaja teha kõik võimaliku piimanäärme laktostasiga koormamiseks. Optimaalselt teostage rinnavähi duši all - soe vesi lõdvestab lõdvestunud kanaleid, aidates naisel piimavahi tühjendada. Ärge kartke anda last rinnale: laktaasi algstaadiumis ei ole põletikku, seega ei ole lapse nakatumise oht. Kõrge kehatemperatuuri vähendamiseks võite võtta aspiriini või paratsetamooli tabletti. Enne arsti uurimist ei saa:\nKuidas ravida ülekoormatud rindkere


KOOGIKONTOR: Jun 18, 2017\nKodukootud rabarberi-kohupiimakook (GV)\nKui maakodus pole miksrit, köögikombaini ega muid erilisi köögividinaid, kuid kook tuleb ikkagi kuidagi valmis saada, siis peab miskit eriti lihtsat välja mõtlema. Just sellepärast sündiski see mahlane purukattega rabarberi-kohupiimakook.\nRabarber on meie maakodu aias just praegu kõige suuremas hoos, seega valisingi ta peaosaliseks. Ja kuna tavaliselt püüan ikka nisujahu mingi muu alternatiivi vastu vahetada, siis seekord kasutasin mandli-ja maisijahu. Kook tuli mõnus ja kodune, täpselt selline, mida tahaks kohe mitu tükki süüa .\nEriti tore oli see, et sain koogis kasutada stressivaba kanade munetud maamune, mis muutis selle lihtsa koogi meie jaoks veel väärtuslikumaks :))\nKoogi valmistamiseks vajad:\n4 spl rafineerimata suhkrut\n3/4 tl meresoola\nKõigepealt koori ja tükelda rabarber väikesteks tükkideks. Sega rabarberitükkide hulka 3 spl suhkrut ja 2 tl kaneeli. Jäta seisma.\nSega omavahel mandli- ja maisijahu, mandlilaastud, suhkur ja sool. Näpi jahusegu hulka võitükid kuni saad puruse taina. Suru 2/3 purutainast küpsetupaberiga vooderdatud või võiga määritud väiksema ahjuplaadi põhja.\nSega kohupiima hulka munad ja suhkur. Jaota rabarberitükid koogipõhjale laiali (ära kausi põhja tekkinud rabarberitest eemaldunud vedelikku lisa) ja vala rabarberitükkide peale kohupiimasegu. Puista peale ülejäänud purutainas.\nKüpseta kooki 180 kraadises ahjus 30-40 minutit. Lase 15 minutit jahtuda ja serveeri.\nPosted by Merilin at 10:51 AM No comments:\nLabels: gluteenivaba, koogid kohupiimaga, koogid rabarberiga


Kruusatee: Kultuurisild: kiri "tundmatult"\nAV 10 March 2010 at 14:18\nAastaid tagasi kirjutasin kaks veebilehte laevast, mis sai nime Aafrikas asuva riigi, kunagise asumaa järgi. Kaks korda olen saanud ka kutse ühineda sinna maale rändava seltskonnaga, kui et ma sellest nii huvitatud olen, et koguni veebilehe kirjutanud. Mu teada see laev selle nime all seal riigis ei käinudki.\niltaka 10 March 2010 at 22:36\nIgasugused imelikud ja ootamatud seosed võivad jah tekkida.\nIgaks juhuks juhin tähelepanu, et täiendasin seda postitust.


selle iga päev buldogile andmine võib aidata leevendada valulikku nahaallergiat - Koeratõu Konkreetne Teave | Aprill 2021\nIga päev selle Bulldogile andmine võib aidata leevendada valulikke nahaallergiaid\nKui teie buldogil on allergia, teate, kui valus see võib olla. Mitte ainult teie kutsika jaoks, vaid ka teie jaoks. On raske näha, kuidas teie kaaslane kannatab testide, valu ja potentsiaalselt eluohtlike allergiliste reaktsioonide tõttu.\nBulldogide tavalised allergeenid\nkoera une agressioon\nBuldogide tavalised allergia nähud ja sümptomid\nmiks mu kutsikas scooting on?\nOluline on meeles pidada, et see on maraton, mitte sprint. Omega toidulisandi eeliste tundmiseks võib teie koer võtta nädalaid või isegi mitu kuud. Rääkige oma loomaarstiga ja uurige, kas Omega rasvhapete lisamine võib olla osa terviklikust plaanist, mille eesmärk on toetada teie buldogi immuunsussüsteemi ja võidelda allergiatega.


05-02-2017, 18:18 PM (Seda postitust muudeti viimati: 05-02-2017, 18:25 PM ja muutjaks oli Formika.)\n(05-02-2017, 12:38 PM)Sidorov Kirjutas: Jah, tagatule kronstein on sama, järelikult oli seal lagunenud Emka.Minu roolikarp aga pakkumisel\nKas hr. Sidorovil on plaan üks GAZ MM surnust üles äratada, see on küll kõva sõna. Kas MM-il on sama mootor 67-ga? Kui roolikarp on sama MM-ga, siis tuleb ringi natuke laiendada, nii et kõigile, võib pakkuda ka GAZ MM roolikarpi.\n05-02-2017, 22:29 PM Jah, mootor on 67-l ja MM-l sama, erinevus on vaid küljesolevais agregaatides.Erinev on generaator, veepump,starter,\nsüütejagaja, kollektor, karburaator ja vasakul ploki küljel olev jahutusvedeliku vooliku otsik.\n05-03-2017, 21:38 PM Kui juba arvuti sai Automoto lainele seatud, siis ka mõni sõna Gaz M1 projektist. Hõisata suurt midagi ei ole. Enamus tööd käib arvuti taga. Ikka otsin mööda maailma juppe taga. Puudu on ikka veel väga palju. Idanaabrid pakuvad kõike. Väga tõsised autokollektsionäärid on minu tegemistest huvi tundma hakanud. Keegi on neile vist selle meie Automoto foorumi EMKA projektipäeviku ära tõlkinud, sest ma ei usu et seda Google tõlke abil teha saab. Igatahes kaks pakkumist on laual. Üks pakub kogu tehnilise materjali, st. võimaluse eest kasutada minu autot näidisena, kui valmis saan, küllaltki ahvatlevaid tagavaraosasid (pedaalide sõlme ja mehhaaniliste pidurite täiskomplekti). Küsimusele kus ta mootori saab, ütles et leiab. Teine on see sama Ukraina miljonär Igor, kellest on siin postitustes juttu. Pakub abi eest mootori ja käigukasti leidmisel, minu KGB Volgale täiesti kasutamatta originaalset raadiosaatjat, kusagilt endistest sõjaväe ladudest. Tema võimalused on ikka kordades suuremad. Oma Zaparozje automuuseumi Gaz 23 tarbeks oli ta otsinud raadiosaatjat kõikjalt ja komistas kohe 2 otsa. Üks endale, teist pakub mulle aga kust kurat ma selle mootori võtan. Kuigi ta lubas kõik kinni maksta. Raadiosaatja siis mulle nagu preemiaks. Samas süda tilgub verd, siis pole minu M1V8 enam ainuke maailmas.\n25-03-2017, 14:01 PM Käisin siis ka kodanik Formikal külas ja vaatasin möödaminnes GAZ M1V8 üle. Oskan öelda,et toorik on ikka väga hea. Originaal stanged,kilbid veljed ja paljud muud pisiasjad. Rääkimata sirged uksed,plekid,kapott jne. Olgugi,et on ka palju asju ümber ehitatud,siis nii mõnigi asi oli üllatavalt hästi säilinud nagu aknaraam,koos tihenditega. Muidugi mina pole asjatundja ütlema,et kas küljes olnud tihendid olid algupärased või mõnelt muult NL autolt võetud. Aga nendest rooste hunnikutest,mida ma üldse näinud olen on see ikka hoopis teine tase. Need ümber ehitused,mis on tehtud need annab tagasi teha seega,midagi katastroofilist pole.\nEks saab olema huvitav näha seda autot siis kui ta ükskord on valmis ehitatud.\n26-03-2017, 16:25 PM Tagasild sai komplekteeritud. Ärge laske ennast häirida valest kardaani kinnitusest. Õige jupp on olemas, ainult ootab oma aega. Põhjus selles, et tuleb sellel jublakal teekond ette võtta Rootsimaale testimiseks, kas saab Ford B40 kardaani koos toruga kasutada M1-l, või tuleb kardaani tagumine ots ümber ehitada.\nRaam paistab päris kobe, ainult parempoolne esiots on sepal käinud ja muidugi on 77 a. jooksul vanakesele igasuguseid juurdeehitusi ilmunud. Nüüd küsimus teadjameestele, kes oskab soovitada head meest, kes oleks võimeline raami taastama. Jumal teab, mis sealt peale liivapritsi välja tuleb.\n26-03-2017, 16:56 PM Meie foorumisValts, autorestauraator vanatehnika.ee tegijate seast.


Paigaldage Neoon Diy-Sse 🔨 Tehke seda ise - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Tehke seda ise Kuidas paigaldada neoon selle komponentide kontrollimisel\nKuidas asendada vanad neoonlambid, jätkates üksikute komponentide lihtsat ja ohutut kontrollimist, järgides lihtsaid reegleid.\nNeoonlambid aja jooksul\nValgust ja värvi tajutakse\nÜha enam maailmas valgustatud LED-lampide uutest põlvkondadest rääkige vanadest lampidest neoon see võib tunduda anakronistlik, kuid me peame meeles pidama, et isegi tänapäeval lambid a eritis mida iseloomustab kaasas olev gaas, kasutatakse neid paljudes kodu- ja töökeskkondades.\nmaksumus piisavalt tagasihoidlik- elektri tõhusast kasutamisest tulenev eelis, t suurem hõõglampidega võrreldes eelistavad need siiski nende kasutamist, kui olukord muutub olukorra muutmiseks liiga koormavaks.\nKõnealused lambid, mida üldjuhul nimetatakse neooniks, võivad tegelikult sisaldada gaasi erinev Neonist nagu Argon, Kripton jne, seega ka värv neist võib toode erineda. Sel põhjusel on neoonlampe kasutatud väga hästi reklaammärkide, töökohtade, akvaariumide jms valgustamiseks.\nKirjeldatud gaasidega töötavate laternate poolt kiirgav valgus tajub inimese silma erineva valgusega astendus värvi, nii et kui see kipub punane, räägime valgust kuum, kui see kipub sinine, räägime valgust Külm.Traditsiooniliste hõõglampide või halogeenlampidega ei saa te seda teha valima lambi toodetud valguse värvus, eriti vanades lampides traditsiooniline elektrivoolu läbimine hõõglambi kaudu, on põhivärv punane.\nSee hõõrdumine tekitab valgust peaaegu unikaalse temperatuuri ja värviga, mis ei juhtu lampidega a Led, mis kasutavad tehnoloogiat täielikult erinev ja palju rohkem arenenud, et oleks võimalik valida soovitud värvi gradatsioon.\nNeoonlampide toodetud valgus on rohkem külm võrreldes hõõglampide toodanguga, mistõttu nende kasutamine on rohkem sobiv stseenide valgustamiseks, kus valgustatud osade värve tuleb tugevalt kontrastida. Külmvalgus neoonvalgustid Ma ei ole soovitatav on lugeda ja õppida, sest see on tundmatu virvendus ampulli sees oleva gaasi tõttu, mis põhjustab visuaalse väsimuse.\nEespool kirjeldatud omadused koos pikk Nende lampide kestus on soodustanud nende hajutamist viimastel aastatel. Suurepärane näide on väike kohalik Los Angeles, mis on täpne Cliftoni kohviku restoran, kus on jäänud õõnsuses peidetud neoonlamp valgustatud umbes 30 aastat.\nSeda silmas pidades näeme, kuidas jätkama neoonlampi juuresolekul, millel on liigne vilkumine, süütamisraskused, kerge vaheldumine.\nKaks jalga ei on võimalik kohe kindlaks teha, milline osa laternast ei lähe, sest kogu valgustuskere koosneb erinev sellised elemendid nagu starter, reaktor, metalllampide hoidik ja luminofoorlamp.\nstarter toimib lüliti ajastatud ja koosneb kahest elektroodid sisalduvad inertset gaasi sisaldavas klaasampullis.\nAmpull sisaldub omakorda metallist torus, nii et süüte hetkel lülituvad käivituslülitid vooluvõrku 1-2 sekundit, avades vooluahela ja muutes suletud gaaslahenduse süüde hõõguvad hõõguvad.\nreaktor selle asemel reegel lambi voolu intensiivsus võimaldab seda sisse lülitada ja seejärel lubab selle voolu.\nMetallist tugi moodustab lambipesa, mille külge need on ankurdatud eelnevalt kirjeldatud erinevaid elektrilisi komponente.\nIga toiming, mis hõlmab kontrollimist, lahtivõtmist jne. eelnimetatud komponentide puhul on tingimata vajalikkatkestus toiteallikast.\nPärast ostu uus Lamp ja hoolitsedes selle eest, et müüja müüja toimiks õigesti, jätkame selle paigaldamist, eemaldades vana lampi ja lisades uue sobiva öömaja kinnitatud lambihoidikusse.\nKui pärast lampi vahetamist peate ennast tegema võimatu sama süütega on vaja jätkata asendamine st starteri, s.o silindrilise komponendi, mis on paigutatud valgustava toru külgsuunas.\nKui kahjuks pärast starteri vahetamist ei saa lamp uuesti sisse lülitada, on vaja kontrollida reaktor selleks, et hinnata, kas seda asendada või parandada.\nSiinkohal soovitan ma reaktori lambipesast eemaldada. See toiming hõlmab ühte miinimum teadmised on tõepoolest vajalikud lahti kruvima mõned kruvid ja lahti mõned juhtmed.\nKui reaktor on eemaldatud, on võimalik identne osta elektriseadmete poest. Nutitelefoniga on kasulik pildistada starter, et illustreerida kaupmeestele täpsemalt seda, mida me vajame.\nMõnel juhul võib olla ka reaktor kaitstud, kuid see operatsioon on eelistatavam kui pädevate inimeste poolt, mitte DIY-s.\nKõik ülalkirjeldatud toimingud eeldavad õige nende vahel kõik loetletud komponendid; mõnel juhul võib see juhtuda, manipuleerides vana lambihoidjaga või muutes valguspunktide paigutust katkestamine kogemata mõned komponendid ja proovige seejärel kõik kokku panna, ilma et austaks õiget ühendust elektriliste komponentide vahel.\nVältimiseks kasutu ja ohtlik Kogumiskatse, olenemata kokkupandava lambi tüübist, on hea meeles pidada allpool esitatud komponentide õige paigaldusskeemi.\nNeile, kes soovivad kasutada kaasaegsemaid lampe, ilma et oleks vaja vahetada lambipesa ja valguspunkti asukohta, pidage meeles võimalust kasutada LED-torud.Nende abil on võimalik saada palju kasu, energiasäästuna kuni 80%, üks suurem kestus, üks puudumine hoolduskulud, süütamine vahetu, stabiilsus valgusvoo e mitte ükski ohtlike ainete levikut keskkonda.\nSamuti ei tohi kokkupuute korral tekitada nägemisele kahjulikke kiirguseid elama need on soovitatavad kõikides töö- ja elukeskkondades.\n. T ei soojust kiirgav soovitatakse kasutada seda ekraanikappide valgustamiseks, kus on paigutatud esemeid, mille pinnad võivad soojusallikate tõttu kahjustada.\nKaasaegse LED Neon kasutamine ei pruugi tingimata kaasa tuua asendamine lambipesad, kuna uued laternad sobivad kergesti traditsiooniliste korpuste korpustesse.


parool - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKümme kõige ebaturvalisemat ekraaniluku parooli\nPrivaatsuse tagamiseks tasub ekraani lukustamiseks alati kasutada parooli, sealjuures pole aga koodist 1234 palju abi, sest tegemist on kõige levinuma ja lihtsamini ära arvatava parooliga.\nParoolipõrgu looja kahetseb oma tegusid\nUSAs asutakse muutma seniseid salasõna koostamise suuniseid, mis on loodud üle kümne aasta tagasi ega ole enam turvalised.\nAjulainete lugemine võib asendada arvutiparoolid, kuid ainult siis, kui olete kaine\nKüberturbe tulevikulahendus – ajulainete abil kasutaja tuvastamine – võib takerduda inimeste levinud pahede taha, kirjutab New Scientist.\nViis suurt eksimust salasõna koostamisel 1\nKellelgi ei seisa meeles kümne veebikülje erinev kasutajanimi ja parool. Kui aga kasutada igal pool sama parooli, paneb see kontod suurde ohtu, kuna nii on neid väga lihtne kurjasti ära kasutada.\nYahoo häkkimine – kas on põhjust paanikaks? 1\nYahoo avalikustas täna ebameeldiva uudise – enam kui miljardi kasutaja andmed on sattunud häkkerite kätte. Paljudel kasutajatel on tekkinud kindlasti õigustatud küsimus, kui ohus on nüüd nende eraelulised ja äriandmed.\nViis teemat, mida paarid väldivad, aga ei tohiks\nKas sa oled oma kaaslasega finantsasjadest rääkinud? Kui ei ole, siis võiksite seda kindlasti teha. Sama kehtib laste ja töö ning pereelu tasakaalus hoidmise kohta. Nendest asjadest tuleb rääkida, kui plaanite terve elu koos veeta.\nLihtne nipp, kuidas koostada piisavalt turvaline, aga meeldejääv salasõna 1\nTänapäevaste programmidega on üsna lihtne salasõna ära arvata, sest tihtilugu ei pea pahatahtlik inimene selleks ise muud tegema kui avama vastava tarkvara ning vajutama nuppu, mis töötleks läbi võimalikud tüüpiliste paroolide variandid.\nCERT-EE hoiatab Facebookis levivate õngitsuslinkide eest\nRIA all tegutsev küberjulgeolekuüksus CERT Eesti hoiatab Facebookis levivate õngitsuslinkide eest, mille eesmärk on võtta üle kasutaja konto.\nF-Secure hoiatab eestlasi püramiidskeemiks oleva videokeskkonna eest\nVeebiturvalisuse ettevõte F-Secure hoiatas täna eestlasi kiiret rikastumist lubava videokeskkonna THW Global eest.\nPolitsei jagab väärt nõuandeid lahkuminejatele\nInimsuhted on keerulised ja lahkuminekud võivad olla tihti emotsionaalselt kurnavad. Vahel võib ka juhtuda, et endine kaaslane tunneb vajadust enda pettumust väljendada teise Facebooki kontol pahandusi tehes.\nUuring: iga kolmas teab salaja partneri paroole\nVoucher Codes Pro viis läbi uuringu, millest selgus, et üks britt kolmest teab oma partneri paroole, ilma, et nende partner asjast teadlik oleks. Nad on kasutanud ka võimalust, et kallima sotsiaalmeediakontodele sisse logida ja natuke nuhkida.\n«Sain teada, et mehel võib olla armuke, ja sain teada ka selle isiku nime. Mehel on Facebooki konto, mida peamiselt suhtlemiseks kasutatakse. Facebook on installitud mehe nutitelefoni ja sama kontoga Facebook on vaikimisi käimas ka meie ühises lauaarvutis, parool on salvestatud. Hiljuti, kui mees läks eraldi ruumi telefoniga oletatavasti oma armukesega Facebooki kaudu suhtlema, vaatasin nende vestlust lauaarvutist pealt.»\nVaata üle oma ja lapse suhtlusvõrgustike kontode privaatsusseaded\nInternet on avalik ruum. Mõtle alati, mida sa suhtlusvõrgustikes teistega jagad, sest mida oled kord internetis teistega jaganud, seda on raske või pea võimatu internetist täielikult eemaldada, hoiatab Targalt internetis projekti teavitustöö koordinaator Kerli Kuusk ajakirjas Märka Last.\nLugeja küsib: miks nõuab Estonian Air piletite ostmisel lisaturvalisust?\n«Estonian Air nõuab krediitkaardi omanikelt, et nende kaart oleks lisatud turvalise netiostu süsteemi, muid sellega maksta ei saa. Ma pidin lennukipiletite ostmise pooleli jätma, kuni sain asjad korda aetud neti pangas, ja sain uuesti maksta. Miks nõuab Estonian Air piletite ostmisel sellist lisaturvalisust?» uurib lugeja.\nLennufirma teeb internetipõhised piletiostud turvalisemaks\nTänasest muutub Estonian Airi kodulehel krediitkaardimaksete tegemine senisest turvalisemaks tänu 3D Secure turvataseme rakendamisele.\nVaata, kuidas kaitsta oma meilikontot võimaliku kaaperdamise eest\nKuna taas on hakanud levima skeem, kus kaaperdatakse inimese Google'i Gmaili konto ja saadetakse selle kaudu tema kontaktidele erinevaid hädaabipalveid, siis annab spetsialist soovitusi, kuidas oma kontot võimaliku sissetungimise eest kaitsta.\n25 nõuannet nutiseadmete kasutajatele\nLastekaitse liidu ajakiri «Märka last» vahendab nutiturvalisus.ee soovitusi, kuidas hoida oma nutiseadmeid nii, et ei tekiks ohtu turvalisusele. Vaata üle nii enda kui laste nutiseadmed.\nVideoid, mänge ja teste lastele, mis õpetavad internetiturvalisust\nLastekaitseliidu ajakiri «Märka last» kogus laste harimiseks kokku rea videoid, teste ja mänge, mis õpetavad lustlikul moel, kuidas end küberkurjategijate eest kaitsta.\nViirus ründas Facebooki kontot! Mida teha?\nKui teie sõbrad hakkavad kurtma, et postitate segaseid sõnumeid ja saadate Facebooki kiirsuhtluses kummalisi linke, on üsna tõenäoline, et mõni viirus on teie konto üle võtnud.\nParoolileke avas postkasti võõrale inimesele\nOrdi salongist ostetud arvutis olid hot.ee keskkonnas salasõna ja kasutajatunnuse kast võõraste andmetega täidetud.\nLekkes avalikustati 47 000 Eesti kasutaja paroolivihjed\nRiigi infosüsteemi amet (RIA) teatas, et hiljuti rahvusvahelist tähelepanu pälvinud Adobe Systemsi andmelekkes on ka ligi 47 000 .ee lõpuga meiliaadressi, krüpteeritud parooli ja paroolivihjet.\nAdobe'i andmelekkes avalikustati 47 000 Eesti kasutaja paroolivihjet\nHiljutises Adobe Systemsi andmelekkes on avalikustatud ligi 47 000 .ee lõpuga meiliaadressi, krüpteeritud parooli ja paroolivihjet, riigi infosüsteemide amet (RIA) soovitab kasutajatel paroole uuendada.\nKümme kõige levinumat pangakaardi parooli\nKui turvaline on sinu pangakaardi parool?\nVälismaal viibides ei maksa pangakaardi parooli unustada\nPangaklient Aivar pöördus SEB panga poole murega, et kaotas Londonis olles ära oma pangakaardi parooli ning muud raha saamise võimalust tal ei ole. SEB sõnul on aga sellisel juhul välismaal viibiva kliendi ainsaks võimaluseks tellida kodumaalt uus kaart.\nKuidas end hulluks ajamata mõelda välja tugev parool?\nTurvatarkvara tootja Eset jagab internetikasutajatele nõuandeid, kuidas luua erinevates veebikeskkondades kontot avades turvaline ja kindel parool.\nKuidas kontrollida, kas sinu Gmaili kontole on sisse häkitud?\nLõppenud nädalavahetuse jooksul on E24ni jõudnud mitme Google'i meilikonto kasutaja kaebused, mille kohaselt on nende Gmaili kontole väidetavalt sisse häkitud. Kuidas seda aga tuvastada ning ennast «meilikaaperdamise» vastu kaitsta?\nDropbox kinnitas kasutajaandmete vargust\nFailisaatmisteenust pakkuv Dropbox kinnitas, et keskkonna veel kindlaks tegemata arv kasutajaandmeid langesid häkkerite saagiks, ettevõtte kinnitusel on oht aga nüüdseks elimineeritud.\nLinkedIn kaevati infolekke tõttu kohtusse\nIllinoisis elav naine kaebas sotsiaalvõrgustiku lekkinud kasutajaandmete ebapiisava turbe eest kohtusse. Naine loodab firmalt kahjutasudena saada 5 miljonit dollarit.\nLinkedIn lubab keskkonna turvalisust parandada\nÄrikontaktide suhtlusvõrgustik LinkedIn lubas hakata oma kasutajate turvalisusega rohkem tegelema. Firma väitis samas, et eelmisel nädalal internetti lekitatud tuhanded meiliaadressid ja paroolid ei ühtinud omavahel, mistõttu kasutajate kontod reaalsesse ohtu ei sattunud.\nÜle 55-aastased kasutavad turvalisemaid paroole kui teismelised\nCambridge’i ülikooli tehtud uuringust selgus, et üle 55-aastaste arvutikasutajate paroolid on võrreldes teismelistega kaks korda turvalisemad.\nTuhanded Twitteri paroolid lekkisid internetti\nTwitter uurib tuhandete sotsiaalvõrgustiku kasutajate paroolide ja meiliaadresside avalikuks tulekut.\nMicrosoft paikas vea Hotmaili turvasüsteemis\nHotmaili parooli muutmisega seotud turvarisk sai Microsofti poolt lõplikult parandatud.\nKender: arvuti kaitsmine parooliga tundub tavainimesele keeruline\nArvutispetsialist Heiti Kender ütles täna hommiku Kuku raadio hommikuprogrammis Keskerakonnast leitud Hannes Rummu kirjavahetuse teemat kommenteerides, et tihti jäetakse kodu- või ka tööarvuti salasõnaga kaitsmata.\nERR: ema nime ega oma sünnipäeva paroolina kasutada ei tasu Vaata videot!\nKuna inimestel on salasõnu vaja paljudes internetikeskkondades, kasutatakse sageli lihtsaid paroole, mida masinad suudavad mõne minutiga ära arvata, rääkis riigi infosüsteemide ameti kommunikatsioonijuht Katrin Pärgmäe.\nMida peaks tegema, et nutitelefon ei ohustaks sinu turvalisust?\nRiigi infosüsteemi amet tuletab meelde, et kuna sellel suvel rändab mööda Eestit rekordiline arv nutitelefone, tasub teada taskusse mahtuvate arvutitega seotud turvaohte.\nKelm üritas Nordea netipangas välja kavaldada turvakoode\nTeise inimese Orkuti profiili muutmine tõi tingimisi trahvi\nTeise naise Orkuti konto parooli ja profiili muutnud ning Rate’i konto kustutanud naisele mõisteti karistuseks 928 euro suurune trahv, mis jäetakse sisse nõudmata, kui naine ei pane kolme aasta jooksul toime uut kuritegu.\nSalasõnaga kaitsmata WiFi meelitab ligi netikaaperdajaid\nGoogle: jah, Gmaili paroolid lekkisid samuti\nGoogle kinnitas BBCle, et kasutajatelt välja meelitatud ja avalikustatud meilikontode hulgas oli Gmaili omi.\nLekkinud meilikontode hulk on arvatust palju suurem\nVarem pakutud 10 000 asemel on internetti lekkinud vähemalt topelt nii palju meilikontodega seotud salasõnu.\nEkspert: Hotmaili paroole siiski ei häkitud\nRiigi infosüsteemide arenduskeskuse infoturbe ekspert Anto Veldre kinnitas Kuku raadio saatele Päevapilk, et täna teatavaks saanud fakt 10 000 Hotmaili postkasti parooli levimisest internetis ei tähenda siiski, nagu oleksid need avalikuks tulnud häkkimise läbi.