Luuletaja ja lastekirjanik Kersti Merilaas (1913–1986) j�udis arbujate luulevainule viimasena ja kohe h�ivasid lapsed suure t�ki tema s�ja pealetulekuga niigi l�hikeseks j��nud parimast kirjutamise ajast. Uuesti alustades oli nii aeg kui ka Kersti muutunud.\n“Kunagi oli August Sang kutsunud selle imeliku t�druku, kes rohkem paljajalu kui kingades k�is ja oskas istuda, kadakap��sas s�les, Tartuga tutvuma.” Nii m�letas Kaarel Ird. Meie v�ime lisada, et Bernard Kangroga kolmekesi k�idi seda t�pitatud looritaguse pisut eksootilise n�oga olevust Tartu ringk�igul ka Heiti Talviku p��ningukambris n�itamas. Tutvust Kersti Merilaasiga – ehk lihtsalt Kersti ja ta luulega – peaksime alustama ��sel. Siis v�sitab rabelev pilt v�hem silmi, helid ja v�lja �eldud s�nad on teravamalt aistitavad ning k�ik on m�hitud mingi ainult ��le omase salap�raga. Heiti Talviku manitsus, et “��s on asju, / mille k�lge tark ei puutu”, ununeb pea ja Ain Kaalepi viide Kersti lausa lunaarsele ��h��lestusele t�useb esile. Kersti esimesest luulekogust “Maantee tuuled” kirjutas Paul Viiding: “Kuidas poolehoiu, armastuse, kirgede �lesleegitsemise ja �htekuuluvuse tunded ei kanta j�medalt ja lihtsalt lagedale, vaid leitakse nende jaoks �ha uusi ja uusi v�rdpilte. ... N�gija silmad elustavad n�htava, n�eme m�ndagi ammun�htut ja iseendast tuttavat j�rsku sootuks uute silmadega.” Luuletaja ja lastekirjanik Kersti Merilaas (1913–1986) j�udis arbujate luulevainule viimasena ja kohe h�ivasid lapsed suure t�ki tema s�ja pealetulekuga niigi l�hikeseks j��nud parimast kirjutamise ajast. Uuesti alustades oli nii aeg kui ka Kersti muutunud. web hosting services top\nVallo Kepp, foto: Eesti Kirjandusmuuseum\n“Kunagi oli August Sang kutsunud selle imeliku t�druku, kes rohkem paljajalu kui kingades k�is ja oskas istuda, kadakap��sas s�les, Tartuga tutvuma.” Nii m�letas Kaarel Ird. Meie v�ime lisada, et Bernard Kangroga kolmekesi k�idi seda t�pitatud looritaguse pisut eksootilise n�oga olevust Tartu ringk�igul ka Heiti Talviku p��ningukambris n�itamas. Tutvust Kersti Merilaasiga – ehk lihtsalt Kersti ja ta luulega – peaksime alustama ��sel. Siis v�sitab rabelev pilt v�hem silmi, helid ja v�lja �eldud s�nad on teravamalt aistitavad ning k�ik on m�hitud mingi ainult ��le omase salap�raga. Heiti Talviku manitsus, et “��s on asju, / mille k�lge tark ei puutu”, ununeb pea ja Ain Kaalepi viide Kersti lausa lunaarsele ��h��lestusele t�useb esile. Kersti esimesest luulekogust “Maantee tuuled” kirjutas Paul Viiding: “Kuidas poolehoiu, armastuse, kirgede �lesleegitsemise ja �htekuuluvuse tunded ei kanta j�medalt ja lihtsalt lagedale, vaid leitakse nende jaoks �ha uusi ja uusi v�rdpilte. ... N�gija silmad elustavad n�htava, n�eme m�ndagi ammun�htut ja iseendast tuttavat j�rsku sootuks uute silmadega.”\nOktoober 2012 November 2012 Detsember 2012 Jaanuar 2013 Veebruar 2013 M�rts 2013 Aprill 2013 Mai 2013 Juuni 2013 Juuli 2013 August 2013 September 2013 Oktoober 2013 November 2013 Detsember 2013 Jaanuar 2014 Veebruar 2014 M�rts-Aprill 2014 Mai 2014 Juuni 2014 Juuli 2014 August 2014 September 2014 Oktoober 2014 November 2014 Detsember 2014 Jaanuar 2015 Veebruar 2015 M�rts 2015 Aprill 2015 Mai 2015 Juuni 2015 Juuli 2015 August 2015 September 2015 Oktoober 2015 November 2015 Detsember 2015 Jaanuar 2016 Veebruar 2016 M�rts 2016 Aprill 2016 Mai 2016 Juuni 2016 Juuli 2016 August 2016\nSeptember 2016 Oktoober 2016 November 2016 Detsember 2016 Jaanuar 2017 Veebruar 2017 M�rts 2017 Aprill 2017 Mai 2017 Juuni 2017 Juuli-august 2017 September 2017 Oktoober 2017 November 2017 Detsember 2017 Kevad 2018 Suvi 2018\nAvaleht > Arhiiv > August 2016 > Arbuja Kersti


> Raamatud>Kristlus ja teised vaated>Nad ajavad välja kurje vaime\nKes on kurjad vaimud? Kuidas nad tungivad inimeste ellu? Kas kristlased võivad vajada kurjadest vaimudest vabastamist?\nSelles raamatus vastab D.Prince neile ja paljudele teistele küsimustele. Kui te võitlete vaevavate probleemidega, mis teie elust kunagi ja kuhugi ei kao, ja teie lootus on otsas, kas pole see äkki märk kurjade vaimude tegevusest? Kuidas seda ära tunda? Kui´das neist vabaneda? Kuidas aidata teistel vabaneda?\nD.Prince tõdeb:"Jeesus ei läkitanud kedagi evangeeliumi kuulutama, andmata erikorraldust ja meelevalda kurjade vaimude väljaajamiseks. Jüngrid pidid toimima täpselt nii, nagu oli toiminud Jeesus ise. Kui me tänapäeval seda ei näe, siis küsime:"Kes on muutunud? Kas Jeesus? Kas kurjad vaimud? Või kogudus? "\nD.Prince räägib oma isiklikust võitlusest kurjade vaimudega, samuti paljudest raskustest, kartustest, erimeelsustest, mida vabastusteenistus endaga kaasa toob. Aastakümnetega omandanud kogemuste alusel annab ta praktilist nõu, kuidas vabaks saada, kuidas vabaks jääda, kuidas läbi viia vabastusteenistust.\nautor Derec Prince


Heietasin siin enne mõtet, et alles see oli, kui vaveu teadsin, mis see suvikõrvits on ja seda vaadati jube skeptiliselt söögilaua taga. Täna jõudis kätte see haruldane hetk, kui üks mees siin sõnas, et ega ma jumala eest ära ei viska seda osa suvikõrvitsast, mis üle jäi 😆 Ennetavalt ütlen, et see konkreetne aretus oli soojal kujul parem kui külmalt.\n3 suuremat suvikõrvitsat\nÜks purk purustatud tomatit\nVäike pakk riivjuustu\nKüüslaugusool, till, petersell\nPese ja koori suvikõrvits ning seejärel uurista (tee)lusikaga seest tühjaks, et tekiks kena pesa täidise jaoks. Ära välja uuristatud osa minema viska, see tuleb täidises kasutusele!\nJärgmise sammuna pane hakkliha pannile ja prae korralikult läbi. Seejärel lisa juurde roheline sibul, küüslaugusool, till ja petersell. Sega läbi ning nüüd lisa juurde ka peotäis riivjuustu. Sega taaskord läbi ning kuumuta õige pisut, et enamus juustust sulaks ära.\nNüüd on käes aeg suvikõrvitsate täitmise jaoks. Kõige põhja pane purustatud tomat, sinna peale hakklihasegu ja kõige peale riivjuustu, mis kogu seda hakklihakuhja pisut kinni hoiab. Toimi nii kõigi kuue suvikõrvitsa poolega.\nSeejärel pane ahju ja küpseta 200kraadi juures umbes 30 minutit ehk seni kuni juust on peal sulanud.\nSildid: Retsept õhtusöök


Tänapäeval on kohtinguelu mugavamaks ja ohutumaks muutunud kui varem. Kuna täiesti normaalne on, et tutvus algab internetis, saab enne päriselt kohtumist piisavalt võimalusi teineteist natuke lähemalt tundma õppida, alustades tutvumis- ja sotsiaalmeediaprofiili vaatamisest kuni sõnumite, kirjade ning video- ja telefonikõnedeni.\nMiski ei garanteeri aga, et tõesti kokku saades senine soodne tunne säilib. Mingi detail kaaslase või tema käitumise juures võib täiesti vastumeelseks osutuda, või siis tuleb tunnistada, et kuigi midagi pole otseselt valesti, siis sisetunne ütleb, et millegi enama alustamiseks pole tahtmist.\nKuidas ebasobivaks osutunud kohtingule kiire ja viisakas lõpp teha? Tõenäoliselt tahad korraldada seda nii enda kui ka tema väärikust austavalt, mitte näiteks kohtumispaigast välja lipsates ja kõigi nelja tuule poole kadudes, kui ta korraks tualetti läheb.\nEsimene kohting olgu lühike\nAmoreMi on seda soovitanud varasemateski suhtelugudes: esimene päriselt kohtumine olgu lühike, näiteks pooletunnine kohvipaus või lõuna keset tööpäeva. Sel juhul pole vabandusi vaja, kui soovidki kiiresti lahkuda.\nSelle lähenemise pluss on, et kui jäid esimese korra järel kahevahele ja tahad uuesti proovida, võid kokku leppida samasuguse kokkusaamiseks näiteks teiseks korraks. Ja edaspidisest saad keelduda neti teel, sest te pole veel tõenäoliselt nii lähedaseks saanud, et sa võlgneksid talle silmast silma selgitusi.\nSellise lähenemise miinus on, et kohtingulekutsuja võib esmasest “edust” innustust saada ja arvata, et kui juba korra tulid, siis oled nõus veelgi kohtuma. Eriti kui talle oma telefoninumbri andsid või ta sõbrakutse sotsiaalmeedias vastu võtsid. Ja kui järgneb teinegi kokkusaamine, kasvab tema veendumus veel.\nKui olete siiski täismahus kohtinguni jõudnud ja eelmisest punktist abi pole, tasub lahkumisoovi väljendades ka ausalt öelda, et siin lähevad teie teed lahku.\nSa ei pea tingimata teda või tema käitumist süüdistama või täpselt kirjeldama, mis tekitas soovi kohting lõpetada ja lahkuda. Küll aga tasub otse mainida, et tunne pole õige. Pole mõtet kaaslases tekitada tunnet, et see “uks” on tema jaoks endiselt avatud.\nKui hea tunne tema vastu läbi ime hiljem naaseb, küllap leiate võimaluse uue kohtingu kokku leppida. Vastasel juhul ära jäta lootust õhku.\nSaabu kindla lahkumisplaaniga\nEelmise punkti edasiarendus: jäta kohtingu pikkus lahtiseks, aga ütle kohe, et tahad kindlal ajal kuhugi jõuda (näiteks rongile) või on peagi veel mingi kohustus täita (näiteks vajadus aidata sõpra).\nKui kõik laabub, võid sellest ettekäändest loobuda, kui ei, teadis kaaslane ajalisest piirangust juba ette. Igatahes jäid ausaks selle osas, et kohtumine ei saa väga kaua kesta.\nLahkumisaja saab vahel lahtiseks jätta ka pärast kahekesi ajaveetmist kuhugi üritusele või seltskonda edasi minnes. See toimib muidugi kõige paremini mingite üldiste ürituste puhul, kuhu ta oleks tahtnud nagunii minna, mitte näiteks kaaslast kellegi sünnipäevale kaasa võttes.\nMõnigi valib kohtingu ja edasise suhtlemise lõpetamiseks valetamise (a la “asi pole sinus”, “mul tuli meelde üks kohustus, millega ei saa oodata”, “mul on tegelikult keegi”) või lihtsalt katkestab igasuguse suhtlemise järsult ega reageeri edasistele kirjadele, kõnedele jne.\nKui sa aga soovid, et inimesed sind tõsiselt võetaks, ei peaks sa käituma nagu isekas teismeline – ka kohtingutel. Austa ennast ja kaaslast piisavalt, et ausaks jääda. Miks sa üldse nõustusid kohtuma, kui ei taha teda vääriliselt kohelda?\nIlmselt kellelegi ei meeldi ilma igasuguse selgituseta tõrjutud saada – eriti kui ta ise käitub viisakalt. Ja hoolimatust on tihti aimata juba eelnevast kaugsuhtlusest.\nLihtsalt poole kohtingu pealt ootamatult kadumine on mõistlik muidugi juhul, kui kaaslane ei jäta viisakaid valikuid, näiteks keeldub sul minna laskmast või muutub ohtlikuks.\nvale partner esmakohting halb kohting\nEelmine lugu Netitutvuse A ja O: kuidas esimene kiri huvitavaks muuta\nJärgmine lugu Pildid on tähtsad: kasuta tutvusi otsides neid, mis sinu lugu räägivad


96V Päikesepaneel Akut, Solar PV Süsteemi Eest Vastutav 25A, Mille LCD-Ekraan,kodus Kasutada 25 Amp 96V Päikese Süsteemi Vastutav Töötleja Päikeseenergia - Bokladan.org\n96 V päikesepaneel Akut, Solar PV süsteemi Eest vastutav 25 A, mille LCD-Ekraan, kodus kasutada 25 amp 96 V Päikese töötleja\nTöötleja sobib off-grid päikesesüsteemi(Sõltumatu Süsteem), saab automaatselt juhtida protsessi laadimine ja kinnitamine. Aku eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlust on optimeeritud vastutava töötleja poolt, mis võib pikendada aku eluiga ja parandada süsteemi jõudlust. Terviklik elektrooniline kaitse aitab vältida töötleja kahju paigaldamise vead ja süsteemi tõrgete.\nPeamised Tehnilised Esile\n1. Topelt MCU disain suure kiiruse ja kõrge jõudluse;\n2. Suurepärane soojushajutamise ja elektromagnetilise ühilduvuse disain;\n3. Peamine circuit võtab tandem PWM Laadimine, laadimise tõhusus on 3%-6% kõrgem kui mitte PWM, mis võib suurendada võimu ajal ja teha t ta süsteem on enam kasutada elu;\n4. Vastuvõtmise märk, LCD liquid crystal display ja topelt-nupp liides, täielik menüü kuvamine ja kasutamine;\n5. Rinnapiimasarnane sirvida liides, mis muudab kasutamise mugavamaks;\n6. Kasuta power MOSFET nagu lüliti, ilma mehaanilise lüliti;\n7. Intelligentne aku laetuse indikaator mugavalt võimaldab kasutajatel kontrollida töötavad staatuse aku;\n8. Suletud plii-happe, vabatahtlik kahte tüüpi aku laadimine korras;\n9 . Välis temperatuuri andur, koos ülitäpse temperatuuri kompenseerimisega\n10. Parameetrite seadistus off-elektrienergia kaitse funktsiooni, ei pea korda seaded, väga mugavalt kasutada;\n11. Intuitiivne LED-ekraanid, mis ei lase kasutajatel kergemini mõista töötab riigi Päikese, Aku ja Koormused;\n12. Koos kaitse üle-tasuta, üle-heakskiidu, üle-koormus, elektrooniline kaitse ja aku tagurpidi;\n13. Vastu valgustuse kaitse.\nTehnilised Parameetrid Tabel\nSüsteemi Ühendus ja Struktuuri Ekraan\n1. Kindlalt ja turvaliselt paigaldada kontroller;\n2. Ettevalmistamist juhtiv traat : arvutada pikkuse traadi ,ja siis aru saada, paigaldus koht,veenduge, pikkus traat on mõistlik, et vähendada kahju, elekter;\n3. Ühendage aku esimene,pöörama tähelepanu sellele, et anoodi ja katoodi, et vältida pöördvõrdeline seos.märgutuli aku töötab, kui ühendus on korrektne,vastasel juhul ei ole ,kuid selle osa vastutava töötleja ei kahjustata;\n4. Ühendage juhe päikesepaneel, pöörama tähelepanu sellele, et anoodi ja katoodi, et vältida pöördvõrdeline seos.kui ühendus on õige,märgutuli "TASUTA"on või flash 10 sekundit hiljem pärast, millega väljaspool päikese all,muidu palun kontrollige ühendust.veenduge, et päikeseenergia vaekogu on asetatud välitingimustes päikest;\n5. Ühendage koormus lõpus, pöörama tähelepanu sellele, et anoodi ja katoodi, et vältida pöördvõrdeline seos .kui pöördvõrdeline seos ,led-lamp võib olla kahjustatud;\n6. Vastutava töötleja maksimaalne traadi läbimõõdu vahemik : 20-2 AWG(0.5mm2-33.6mm2).\nSoovitatav Päikesepaneel :\nKaitse Funktsioonid :\nLühikese-circuit Üle-koormus, Üle-laadimine Üle-heakskiidu jne\nArvestatud Tasu ja voolutugevusest :\n1 Aasta Tasuta Ülalpidamise\nPV Päikesepaneelide Ühendus\n€ 98.00 122.50 8 %\n€ 21.00 24.21 8 %\n€ 28.00 32.20 8 %\n€ 101.00 106.40 8 %\n€ 33.00 37.10 8 %\n€ 7.57 8 %\n€ 39.00 44.34 8 %\n€ 37.00 52.50 8 %\nUW 3 V Kvaliteetseid Solar Cell, Polükristallilised päikesepaneel DIY Päikeseenergia Moodul HaridKomplektid 65*65*3 MM Tasuta ShippingOmadused : 1 UROHS kinnitatud mini Solar panel2 Päikesepatareid on kaetud ja kaitstud vastupidav välimine polü raam3...\n€ 82.00 102.76 8 %\n€ 35.00 38.92 8 %\n€ 17.00 19.95 8 %\n€ 10.00 12.10 8 %\n€ 47.00 71.04 8 %\n€ 6.00 9.68 8 %\n€ 2.57 8 %


MBA Ipswich - Parimad MBA programmid Ipswich - MBA 2017\nSuurbritannia Inglismaa Ipswich\nMBA Ipswich - MBA programmid Ipswich. Ülevaade See kursus on saadaval ka veebruar 2016 sisenemist. Kandideerimiseks täitke online-taotlusvorm. MBA on üks kõige soovitud pärast kvalifikatsiooni maailmas. See tähendab olulist väärtust nii era- kui ka avaliku sektori organisatsioonidele. MBA pakub kogenud äri teadmisi kõrgemal tasemel juhtimise ja oluliselt ettemaksed juhtimisoskusi. Ettevõtja see kvalifikatsioon näitab sihikindlust aastal valitud karjääri ala ja tugevdada oma usku. Kursuse eesmärk on arendada analüütilisi ja strateegilisi juhtimisoskusi kasutades tulenevate mõistete laia eriala. See võimaldab õpilastel vastata loovalt ja tulemuslikult väljakutseid globaalses ärikeskkonnas ja laiendada valikut juhtimisülesanded nad kohustuvad. Eluiga ja maine MBA pakutakse UCS on üks pikim töötab MBA programmid Suurbritannias. See tähistab oma 30. sünnipäeva järgmisel aastal. Samuti on ametlikult akrediteeritud Chartered Management Institute (CMI). See tähendab, et meie MBA lõpetajate saada kaks auhinda Lõpetamisel: oma MBA kraadi ja nende Level 7 CMI diplomi. See kvalifitseerub neid ametliku instituudi. Paindlikkus Kell UCS, võite õppida oma MBA kas täistööajaga või osalise tööajaga. Programm koosneb moodulitest ja on valmis tempos dikteeritud õpilane. Paindlik struktuur MBA programm annab võimaluse ehitada üles laenude ajas suunas täis MBA. See sisaldab vahe auhindu, sealhulgas aspirantuur Management (kolm moodulit, 20 krediiti ühe mooduli) ja aspirantuur Management (kuus moodulit, 20 krediiti ühe mooduli). Täis MBA on lõpetamisel saavutatavad seitse moodulid ja väitekirja (kokku 180 ainepunkti). Võite valida ka võtta vaid ühe mooduli osana Jätkuv ametialane areng programmi. On möödaminnes, see annab sulle 20 magistriõppe krediiti, mida võib kasutada, et luua alternatiiv Masters kvalifikatsioon. Katmine Tuum programm on laiaulatuslik ja sisaldab mooduleid Operations ja personalijuhtimine,... [-]\nLink to and share "MBA Ipswich - Parimad MBA programmid Ipswich - MBA 2017"


Kas seksuaalne liige voib suurust vaheneda Kuidas moista, mida ma motlen\nArtikkel 27 — Karistused ja meetmed 1 Konventsiooniosaline võtab vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et konventsiooni kohaselt sätestatud süütegude eest karistatakse tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega, võttes arvesse süütegude raskust. Töötasu võib koosneda erinevatest osadest, näiteks võib kuutasu koosneda lisatasust müüdud toodetelt ning tunnitasust, tunnitasu võib koosneda tehtud tükkidest ja protsendist kogu kuu käibelt jne.\nEleringi varustuskindluse konverents 3.12.2020\nTöötasu suuruse võib määrata seegi, millistele nõuetele peab vastama kindlat tööd tegev töötaja haridustase, kogemus, vaimse või füüsilise töö oskus, otsustus- ja vastutusvõime. Töötasu suurus sõltub ka sellest, kas töötatakse täisvõi osalise tööajaga. Täistööajaga töötamisel on riik ette näinud kohustuse maksta töötasu vähemalt alammääras, mis on kehtestatud nii tunnitasule kui ka kuutasule.\nOsalise tööajaga töötamisel sõltub töötasu suurus osalisest tööajast. Näiteks poole koormusega töötamisel on töötasu pool kindla töökoha täistööaja töötasust, kuid mitte vähem kui pool töötasu alammäärast.\nTöölepingu märgitakse töötasu suurus ja selle arvutamise viis kas arvutatakse tunnitasu, tükitasu, protsent käibelt vms. Töölepingus olev töötasu on brutosumma.\nTöötaja pangakontole kantakse töötasu summa, millest on maha arvestatud maksud.\nTöölepingus peab tööandja märkima, millised maksud töötasust kinni peetakse tulumaks, kohustusliku kogumispensioni makse ja töötuskindlustusmakse ning millised maksud maksab tööandja töötaja eest ise sotsiaalmaks. Reeglina makstakse töötasu ajatöö eest tunnitasu, kuutasu.\nTöö eest makstav tasu - Tööddr.ee\nKas tööandja võib eriolukorra tõttu töötasu järgmisest päevast vähendada? - Tööddr.ee\nTööandja võib teha ettepaneku leppida kokku töötasu nn tükitöö eest. Teisisõnu tähendab see, et tööandja kehtestab n-ö tööhulga ehk ühikud tükidmida töötaja on kohustatud tegema või valmistama kokkulepitud ajavahemikus tunnis, päevas.\nTööhulgale on kehtestatud hind ehk tooteühiku maksumus ja kindlaks määratud arvuline norm. Töötasu moodustub sellest, kui palju tooteühikuid teatud ajavahemikus tehakse. Töötajal on võimalik rohkem töötades ka rohkem töötasu saada.\nSelline töötasustamise viis paneb ühest küljest töötaja rohkem pingutama, kuid teisest küljest võib ta hakata kiirustama, mille tagajärjel kannatab töö kvaliteet. Seega: pea hoogu ja veendu, et kui rohkem teed, on töö tulemused siiski endiselt nõutaval tasemel. Töötasu võib koosneda erinevatest osadest, näiteks võib kuutasu koosneda lisatasust müüdud toodetelt ning tunnitasust, tunnitasu võib koosneda tehtud tükkidest ja protsendist kogu kuu käibelt jne. Töötasu makstakse palgapäeval. Tööandja peab kindlaks määrama päeva, millal töö eest tasu makstakse.\nPalgapäeva võib kindlaks määrata konkreetse kalendripäevaga, näiteks iga kuu 5. Konkreetse kalendripäeva kehtestamisega võib tekkida olukord, kus palgapäev satub üldisele puhkepäevale. Sellisel juhul on tööandja kohustatud maksma töötasu puhkepäevale eelneval tööpäeval ehk reedel. Reeglina makstakse töö eest tasu pangakontole. Kuigi seadus lubab poolte kokkuleppel maksta töötasu sularahas, tuleks sellest kokkuleppest hoiduda.\nSeda põhjusel, et sularahas arveldamist võib olla vaidluse korral raske tõendada.\nPeab teadma, et töötasu maksmine palgapäeval on tööandja kohustus. Peale töölepingus kokkulepitud töötasu on tööandja kohustatud maksma tasu ka selle eest, kui töötaja töötab ööajal, riigipühal või teeb ületunnitööd. Kui oled 15—17aastane Kas seksuaalne liige voib suurust vaheneda s.


Aasta meesartist nublu: tegelikult oleks nüüd tore ühe pikema kogumikuga maha saada - Uudised.tv3.ee\n13:40 30. jaanuar 2020\nMöödunud reedel toimus Eesti muusikamaastiku suursündmus kui parimatest parimatele jagati kätte tänavused muusikaauhinnad, millest kolm kuuluvad nüüdseks nublule. Räppar avaldas sotsiaalmeedias ka siira tänukõne.\nAuhinnagalal esitasid nublu ja Gameboy Tetris hitti "Für Oksana", mille tegevus toimus lavale ehitatud rongis. Nüüd teatas räppar, et on lõpuks rongilt maha pääsenud. "Sain ka lõpuks rongilt maha. Jõle väsitav sõit oli. Terve nädalavahetus tundus nagu üks pikk päev, aga vähemalt on, mida meenutada...sama on möödunud aastaga."\nNublu tänas kõiki fänne, kes ta muusikat kuulavad ja soojalt vastu võtavad, sest selgub, et räppar ise pole lugudega sugugi kindla peale välja läinud. "Te olete mu katsetused alati soojalt vastu võtnud - seda hindan ma tohutult!"\nStaar avalikustas, et plaanib isegi albumi kokku panna, kuigi esikalbum võib jääda ka mehe viimaseks. "Ise mõtlen viimasel ajal, et peaks vist ühe albumi sel aastal kaante vahele suruma. Mul on loll komme hästi palju sahtlisse kirjutada ja siis üht-teist haruharva teistega jagada. Tegelikult oleks nüüd tore ühe pikema kogumikuga maha saada. Väga võimalik, et viimaseks ta jääbki. Vähemalt saab ühe linnukese kirja kuskile."


Kas Mart Seim nurjas Laša Talahhadze rekordikatse? - Sport\nAutasustamine. Vasakult: Mart Seim, Laša Talahhadze, Behdad Salimi ja Saeid Alihosseini.Erakogu\nAnaheimis peetud tõstmise MMil Mart Seim üldarvestuses medalimängu ei kerkinud, kuid tõukamises sai ta grusiini Laša Talahhadze järel hõbeda.\nSeim tõukas kolmandal katsel 253 kilo, Talahhadzele jäi viimane sõna ning ta sai üles 257. Tõukamise pronks kuulus 251 kiloga iraanlasele Saeid Alihosseinile. Tolle kaasmaalane Behdad Salimi tõukas üles küll kilo rohkem, kuid kohtunikud tuvastasid soorituses keelatud järelsurumise.\nKas Seimi hea sooritus läks Talahhadzele maksma maailmarekordi? Nimelt oli grusiin hiilgavas vormis, rebimisel lisas ta rekordile koguni kolm kilo ja sai üles 220. Tõukamises märkis ta pärast edukat sooritust 250kilose kangiga viimaseks katseks esialgu 265 kilo. Eestlase katse järel langetas aga selle 257ni, et kindlustada tõukamise kuld ja teha samal ajal kogusumma maailmarekord.\nKas Talahhadze oleks suutnud Anaheimis tõukaga üles ka 265 ehk lisada iraanlase Hossein Rezazadehi 2004. aastast pärinevale maailmarekordile kaks kilo? Kergelt kätele kerkinud 257 kilo annab märku, et see oleks võinud isegi juhtuda.\nSeim pole aga sugugi kindel, et Talahhadze kavatses esialgu proovida raskust 265. „See võis olla hirmutamistaktika. Et paned viimaseks katseks esialgu kirja väga suure numbri, et teised ei mõtlekski juurde panna. See võib olla täitsa suvaline number, kas või 300 kilo,” selgitas Seim, millised taktikamängud tõstmises käivad. Ta arvas, et Talahhadze jaoks olnuks isiklikule rekordile 258 kilole seitsme kilo lisamine liiga suur hüpe. Pealegi, oletas Seim, on Talahhadzel kasulik timmida maailmarekordit tasapisi kilogrammi haaval, et saaks igal järgmisel võistlusel veidi juurde panna.\nAga rebimises pani ta ju kohe kolm kilo juurde? „Ta tahtis, et tõukamiseks oleks suur vahe teistega sees,” seletas Seim, kes võttis võidumehe ees mütsi maha. „Laša oli mees teiselt planeedilt. Üldarvetuses kolmandaks tulnud Alihossinil oli rebimises raskusi, ta sai 203 üles alles viimasel katsel. Kui poleks saanud, siis oleksin mänginud vaid üldarvestuse medalile (Seimil oleks tulnud siis pronksi saamiseks tõugata 257 kilo – M. R.). Alihosseini jaoks oli see esimene võistlus pärast pikka dopingukaristust. Ma ei usu, et tal on midagi juurde panna. Minul on aga küll see kavas. Aasta pärast ma talle alla jääda ei tahaks.”\nMart Seimi lootused Tokyo olümpialt medal võita suurenesid märgatavalt


pilve koht: 2011\nsee on juba 5 aastat vana lugu vene räpparilt Ligalaizilt. tegin ka väikse reaaluse tõlke -\nsündinud NSV Liidus, elanud SRÜ-s,\noleme elus näinud piisavalt palju s...a\net keelduda viletsusest ja vanglast\nmeid juba alt ei vea, oleme sündinud NSV Liidus\nme oleme põlvkond, meil pole vahet\nraskused ja vaesuse võtame ja segame oma supi sisse\nsiin olen mina, tutvu minu boršiga\nma sündisin NSV Liidus\nma olen põlvkonnast, kes sündis NSV Liidus\nkes olid oktoobrilapsed, pärast said pioneerideks\nkelle eest Kremlis hoolitses vanaisa Lenin\nkomnooreks ma ei saanud, sest ajad muutusid\nnagu ta on korduvalt muutunud pärastki (ja varem)\nkõigepealt ehitame, siis tuleb kokkuvarisemine (mis edasi)\nliidud lagunesid, pered läksid lahku\nalguses nad juhendasid meid, siis jõid nad end täis\njärele jäime meie, sündinud kahe ajastu ristmikul\nlapsi õpetati koolis, et pole mõistet jumal\net me oleme kõigist paremad, ülejäänud maailm on paha\nkui müüt kõnges, hakkas igaüks uskuma seda, mida oskas\nsündinud NSV Liidus\nuskusime Kašpirovskit, Ljonja Golubkovi\nTšubaisi  ja Mavrodit, meid jäeti paljana maha\nAfganistani polnud olemas, tuhanded ei hukkunud\najalooõpikuid ei kirjutatud ümber kord aastas\nei pätsitud büste ega võetud neid pärast maha\nminu linna asfalti ei rõhunud tankid\notsekui, otsekui oleksime unustanud, otsekui, aga me olemegi unustanud\noleme oma elus näinud piisavalt palju s...a\nmind ei vea alt, sest ma sündisin NSV Liidus\nsee on meie minevik ta on selline\npunane, samasugune nagu minu veri\nkõik pidi olema ühetasa, ei kaugemale, ei kõrgemale\nmidagi ma ei kuule, ei räägi, ei kuule\nminu eest otsustatakse, nemad seal teavad paremini\nnad põmmutavad seal kosmost rakettidega\nja aastad lendavad mööda, sajandid sulavad\nehh miks rahvas küll nõnda oleskleb\ntsaari pole neil peas, tsaar on neil Kremlis\npudel käes ja ilma ideeta homse päeva kohta\nnii elada pole mulle mokka mööda, meie hõim valib rohelise tule\nideoloogia ei räägi minust, mind on vaja seal, kus on minu perekond\nminu sõbrad ja minusugused\nvabadus – kas tead seda sõna, millesse usun mina\nma olen noor ja elan omal maal\ntean ise, mida mulle kõige rohkem vaja\nme ei sõdi enam nende sõjas\nPostitaja: Aare Pilv kell 11:25 1 kommentaari\nVõtmed aeg, hiphop, muusika, vene\navastasin, et keegi hea hing on Youtube'i ka selle asja üles riputanud - maestro Goldie drum'n'bass-sümfoonia aastast 1998, albumi SaturnzReturn esimene pool. lugu on ainet saanud Goldie enda komplitseeritud suhetest oma emaga (tema lapsepõlv möödus lapsendamisootel hooldekodudes ja kasuperedes). lugu kestab tund aega, nõuab kannatust, aga väärib just ühes tükis kuulamist (jaguneb tegelikult kolme umbes võrdsesse ossa, keskmine on rütmiline, ülejäänu tume ambient läbisegi keelpilliorkestriga ja vokaaliga - lauljaks on Goldie ise).\nkunagi kuulasin seda kasseti pealt, mille olin lindistanud Ianilt, kes oli selle omakorda lindistanud Tallinnas soomlaste Radio Mafiast, mis kandis üle Londonis tehtavat Gilles Petersoni saadet "Worldwide". kusjuures Peterson miksis sinna veel asju lisaks - nt sissejuhatavas osas kõlas De Niro monoloog "Taxi Driverist".\nPostitaja: Aare Pilv kell 00:42 0 kommentaari\nVõtmed aeg, esimene, muusika\nkotionu. die praxis ist das kriterium des wahrheit\nminule kotionust ei räägitud, ma pole teda kartnud - esimest korda sain temast teada ühest "Tähekese" jutust ja pidin küsima, kes see kotionu selline on, sain teada, et oli jah vanasti selline loll hirmujutt, mida lastele räägiti, et tuleb kotionu ja viib ära, kui hea laps ei ole. küll aga mäletan paari korda, kus see kotionu-hirm pisut teisel kujul esile kerkis - näiteks üks mu naabriplika kartis hirmsasti näärivana, minule oli see tookord mõistatus, aga võib-olla kartis ta hoopis seda, et näärivana osutub kotionuks - mingi mõistetamatu habemega vanamees, kott üle õla. üks teine kord vahtisin keldritrepi peal, kuidas mehed midagi keldrisse või keldrist välja tassisid (kas mitte kartulikotte?) ja äkki haaras üks võõras mees mu kaenlasse ning ütles naljatades, et pistame sinu ka kotti ja viime ära, teeme sinust pikapoisi; siis ma kartsin tõesti - kuigi ma kotionusid ei uskunud.\neile kõndisin tänava peal ja seal oli üks vanaema, kes oli hädas jonniva poisiga; läksin mööda ja vanaema ütles mulle: "onu, võta see poiss endale", haarasin naljatoonil jutust kinni, ütlesin, et "mul pole teda kuhugi panna", naine ütles "pane kotti", mina vastu, et "mul pole kotti kaasas", ja nii jäigi, kõndisin edasi. ja alles mõne hetke pärast jõudis mulle pärale, et ma olin tahtmatult aidanud taasluua toda kotionu-lugu.\nPiret Peiker kirjutab raamatus "Jutustamise teooriad ja praktikad" "Tõde ja õigust" vaadeldes sellest, kuidas Indrek, kes oli just maha salanud Jumala ja usu, kinnitab haigele Tiinale, et Jeesus ja inglid on siiski olemas ning teevad Tiina terveks, nii et ta abiellub kunagi Indrekuga; ja kuigi Indrek ise ei usu Jeesust ja ingleid ning unustab kohe oma lubaduse, on ta tolle lapsele räägitud väljamõeldisega prohvetlikult juba ette kujundanud oma elu. Piret lisab joone all kellegi Chakrabarty kommentaari: "jumalad ja vaimud ei vaja eksisteerimiseks inimeste usku nende olemasollu; mis nad ellu kutsub, on meie praktikad".\nnõnda avastasin minagi eile tagantjärele, et olin pahaaimamatult praktiseerinud ühte nõmedust, ja kui see poiss nüüd kotionust mõtleb, siis on tollel minu nägu; ja ma olin ju pelgalt nalja visanud, ja isegi mitte kotionust mõelnud!\nolen näinud filmidest, kuidas loodusrahvaste usulised rituaalid käivad otsekui naljatades ja muigega, ilma mingi kohustusliku harduse ja tõsiduseta - ja vist ongi nii, et tegelikult naljatamine usu objektide üle, otsekui oleks need vaid mingid veidrad iganenud väljamõeldised, ei tühista nende eksisentsi nonde naljatajate jaoks, nad toimivad endiselt, nende toime on reaalne.\nseda väljendab ka üks juudi nali. rabiks õppiv noormees läheb vana rabi juurde ja ütleb, et ta tunneb väga hästi pühakirja ning rituaale, aga tal on üks probleem - ta nimelt tegelikult ei usu, et Jumal olemas on. vana rabi rahustab teda, öeldes, et ega Jumalal polegi inimeste usku tarvis, talle piisab täiesti, kui tema käske täidetakse ja jumalateenistusi peetakse. ses mõttes on Lutheri "sola fide" põhimõte (et lunastuseks piisab vaid inimeste usust, pole vaja tegusid ega mingeid kindlaid praktikaid) ju üsna revolutsiooniline - ja kauge eelkäija moodsate aegade totalitaarsele ja naljavabale meelsuskontrollile, kus Juhi kohta räägitav anekdoot võib maksta elu - otsekui võtaks anekdoot midagi (reaalselt eksisteeriva!) Juhi eksistentsist vähemaks. ses mõttes on liberaalne (post)postmodernne ühiskond tagasipöördumine vanadesse rööbastesse - kõigi kotionude üle võib nalja heita, millessegi ei pea uskuma, aga nad eksisteerivad sellest hoolimata (kui mitte tänu sellele). just nii nagu suvel Põhuteatris näidatud soomlaste ja Ulfsaki lavastuses "Vaata raevus tagasi" irvitavad ühed tegelased "Cosmopolitani" üle ning vihane peategelane ütleb, et just see hoiabki "Cosmot" elus, sest just sellised irvitajad moodustavad suure osa "Cosmo" ostjaskonnast.\nPostitaja: Aare Pilv kell 12:17 0 kommentaari\nPostitaja: Aare Pilv kell 23:16 3 kommentaari\nVõtmed esimene, prantsusmaa, teater\non allait tout déconstruire, déconstruire avec trois D\nPostitaja: Aare Pilv kell 14:20 0 kommentaari\nVõtmed hiphop, kõrb, moslemid, muusika, prantsusmaa, religioon\nPostitaja: Aare Pilv kell 13:17 1 kommentaari\nvärske essee Lev Rubinsteinilt, mis haakub meilgi hiljuti õhku tõusnud teemadega.\nHiljuti esitas üks intervjueerija-neiu mulle muu hulgas ka vältimatu küsimuse, kes on minu lugeja, millisena ma teda ette kujutan. Kusjuures ta palus vastata võimalikult lühidalt. Ma ütlesin, et lühidalt on sellele küsimusele vastata üsna raske. „Aga te proovige ikka,“ palus tema. Ma proovisin ja, üllatades oma vastusega mitte ainult teda, vaid mingil määral ka iseennast, ütlesin: „Minu lugeja on see, kes oskab lugeda.“\nNiisiis, lühidalt välja ei kukkunud. Ikka tuli üle seletada. Tuli öelda, et see ainult näib nii, nagu lugeda oskaksid kõik, kes tunnevad kirillitsat ja oskavad neist sõnu moodustada. Et minu mulje kohaselt jääb üha vähemaks selliseid inimesi, kes on võimelised võtma teksti vastu mitte ainult üksikute sõnade või sõnaühendite tasandil, vaid ka terviklausungi tasandil. Üha vähemaks jääb inimesi, kes oskavad tajuda teksti individuaalset intonatsiooni ja lause sõnajärjestust sisulise kategooriana.\nJa see pole ainult minu tähelepanek. Kord veetsin õhtut kahe kooliõpetaja seltsis. Kirjandusõpetaja kurtis, et enamikule praegustest teismelistest on täiesti võimatu seletada, milles seisneb näiteks Gogoli proosa võlu. Nad, kas teate, võtavad teksti vastu vaid konkreetse teate vaatepunktist, kunstilistest funktsioonidest väljaspool seisva informatsioonina. Nad peavad kindlasti teadma, „millest“ tekst räägib. Kui see pole kohe aru saada, tajutakse teksti kohe surmigavana ja üleüldse jampsina.\nMatemaatik ütles, et jaa, sarnase probleemiga puutub ka tema kokku. „Kuidas nii?“ imestasime meie koos kirjandusõpetajaga. „Matemaatika oleks ju nagu täppisaine. Mis „sõnajärjest“ saab seal juttu olla?“ „Ärge te öelge,“ vastas matemaatik. „Viimastel aastatel märkan ma üha sagedamini, et mõned õpilased, kusjuures üldse mitte juhmid, saavad suurte raskustega aru ülesande tingimustest. Neil on ebatavaliselt raske vastu võtta rohkem kui ühe lause mõtet. Ma olen juba ammu tähele pannud, et ülesande tingimustest saavad palju kergemini aru need, kes loevad raamatuid. Aga sellega on, nagu ma aru saan, suuri probleeme.“\nMina pole õpetaja. Ma olen kirjanik. Ja ma märkan üha sagedamini, et väga paljud inimesed võtavad teksti vastu vaid üksiksõnade tasandil. Veel enam, paljud on tõsimeeli veendunud, et on olemas sõnad, mis on head või halvad iseenesest. Mul on tulnud kuulda midagi sellist, et on olemas „ropud sõnad“. „Ropu“ all mõistetakse väga tihti „ebaviisakat“, kuigi on hästi teada, et ropuks osutub tihemini hoopis just nimelt „viisakas“. Kas oled, mu lugeja, juhtunud kuulma midagi sellist, nagu „see on hea anekdoot, aga ropp“? Ma olen kindel, et jah, on ette tulnud. Ja päris tihti. Kuigi, kui selle tihti ette tuleva vormeli üle järele mõelda, ei saa vältida seaduspärast küsimust: „Kumb ta siis ikka on, hea või ropp?“ Vali üks välja.\nAsi pole mõistagi selles, milliseid sõnu tekstis kasutatakse. Asi on vaid nende sobivuses antud konteksti. Asi on vaid nende täpsuses ja motiveerituses. Inimestele, kes on harjunud teksti vastu võtma mitte mõtestatud sõnajärjestusena, vaid juhusliku sõnade kogumina, on seda keeruline seletada. Need inimesed õngitsevad igast tekstist välja vaid need sõnad, mis näivad neile võtmesõnadena, kogu teksti kontsentreeritud sisuna.\nNende „võtmesõnade“ või parimal juhul sõnaühendite väljavalimine käib otseses vastavuses tuntud kõnekäänuga „kellel valutab mis“. „Valutab“ on antud juhul täiesti täpne sõna, sest igal indiviidil või sotsiaalsel grupil on erinevad valupunktid.\nNeed sõnad, mis kutsuvad samavõrd lihtsal kuivõrd ka vältimatul moel esile emotsionaalset erutust, võivad olla väga erinevad. Selleks võib olla näiteks „Venemaa“ või „Hodorkovski“ või „patriotism“ või „Stalin“ või „perse“ või „juut“ või „Ameerika“ või „tissid“ või „Gruusia“ või „jumal“ või „Jumal“ või „Katyn“ või „Skolkovo“* või „abort“ või „täimuna“ või „Putin“ või „õigeusk“ või „Sotši olümpiamängud“ või „moderniseerimine“ või „rahvarinne“.\nJa seejuures ignoreeritakse täielikult seda tähtsat asjaolu, et sõnu kasutatakse mitte ainult otseses, vaid ka ülekantud tähenduses. Ja sõnade tähendused värelevad ja kõiguvad eri intensiivsusega ning vahel lihtsalt deformeeruvad sõltuvalt naabersõnadest.\nLugeda mitte oskavate inimeste teadvuses hakkavad üksikud sõnad sellise „lugemise“ tulemusena paisuma küklooplike mõõtmeteni, varjavad valguse, ähmastavad mõistuse ja lõpuks plaksatavad hirmsa pauguga lõhki, ähvardades kõik enda ümber pealaest jalatallani täis pritsida.\nMa ei räägi „kultuuritaseme langusest“ - see veel puuduks. Kultuuri on alati saatnud jutud kultuuri langusest, kunsti surmast ja muudest eshatoloogilistest asjadest. Kuid ta on ikkagi olemas olnud ja on olemas. Ja jääb olema – kuhu ta ikka kaob. Rangelt võttes ainult kultuur ongi meie õnnetul isamaal veel olemas. Ainult kultuur – poliitilise ja ühiskondliku elu täieliku kadumise tingimustes – hoiabki oma habrastel õlgadel seda üüratut jampslikku ehitist.\nMa ei räägi temast, mitte kultuurist. Ma räägin sotsiaalsest patoloogiast, mis võtab kõige erinevamaid vorme. Sealhulgas ka sellise värdjaliku vormi, nagu seda on süntaksi massiline eiramine. Aga ajalugu, muuseas, ongi süntaks. Sest ajalugu pole sõnade kogum, isegi mitte fraaside kogum. Ajalugu on nende vaheline kord, järg. Kui laguneb sõnade kord**, rebeneb niigi nõrguke aegade side.\n„Kord tuleb taastada,“ tahaksin öelda, aga „kord“, „tuleb“ ja „taastada“ jooksevad ju laiali, nad tassitakse laiali eri suundades.\nKuid ma ütlen seda ikkagi. Mõistagi neile, kes oskavad lugeda.\n[* Skolkovo – 2006 asutatud ambitsioonikas ärijuhtimise erakõrgkool Moskva külje all, mis on tekitanud poleemikat sellega, et on saanud enda arendamiseks turureeglite kohaselt ebaproportsionaalselt suurt pangalaenu; kõrgkooli hoolekogu esimeheks on Dmitri Medvedev isiklikult.\n** Rubinstein kasutab siin ja ka ülalpool väljendit „порядок слов“, mis on otsetõlkes „sõnade kord“, kuid lingvistikaterminina tähendab „sõnajärge“.]\nPostitaja: Aare Pilv kell 17:19 0 kommentaari\nPostitaja: Aare Pilv kell 22:24 0 kommentaari\npanin siia päisesse uue pildi, Tartu stencilimehe Edward von Lõnguse pildi Baeri tänavalt. see on sama mees, kes tegi ka nt töötuks jäänud Koidula ja Tammsaare. muuseas, 7. mail toimub Stencibility festivali raames Tartu Kirjanduse Maja müürile uue ühisteose tegemine.\nPostitaja: Aare Pilv kell 15:57 0 kommentaari\nVõtmed kunst, ruum\njuba mõnda aega taban end seda lugu ümisemas, kui hea tuju on. kahtlustasin, et Bach - otsisin netist, muidugi, kes muu ikka nii elementaarset muusikat võib kirjutanud olla. see siin on kõige aeglasem versioon, mille leidsin, salvestis 1977. või 78. aastast, dirigendiks Karl Richter oma Müncheni Bachi-orkestriga.\nPostitaja: Aare Pilv kell 23:39 0 kommentaari\nhommik pärast tsivilisatsiooni\nPostitaja: Aare Pilv kell 15:22 0 kommentaari\npisut reklaami - nädala pärast, 5. aprillil esietendub Athena keskuses Kudu teatri lavastus "Ivanovite jõulupuu", autor Aleksandr Vvedenski, kes oli oberiuut ja Daniil Harmsi sõber ning mõttekaaslane. näidend on üks tuntumaid Vvedenski tekste, kuid Eestis tuleb esmakordselt lavale.\nlisan siia maitseprooviks katkeid Vvedenski "Hallist vihikust", mis koosneb aja ja surma teemalistest arutlustest - need on ka näidendi kesksed probleemid:\n2. Lihtsad asjad\nHakkame mõtlema lihtsatest asjadest. Inimene ütleb: homme, täna, õhtu, neljapäev, kuu, aasta, nädala jooksul. Me loendame päeva tunde. Me osutame nende lisandumisele. Varem nägime ainult poolt ööpäeva, nüüd oleme märganud liikumist terve ööpäeva sisemusse. Aga kui saabub järgmine, alustame uuesti tundide loendamist. Tõsi küll, ööpäevade arvule lisame see-eest ühe ühiku. Kuid möödub 30 või 31 ööpäeva. Ja kvantiteet muutub kvaliteediks, ta lakkab kasvamast. Vahetub kuu nimetus. Tõsi, aastatega toimime otsekui ausalt. Kuid aja arvestamine erineb igast teisest arvestamisest. Ei saa võrrelda kolme elatud kuud kolme taas üles kasvava puuga. Puud on kohal ja nende lehed helgivad tuhmilt. Kuude kohta ei saa me veendunult sedasama öelda. Minutite, sekundite, tundide, päevade, nädalate ja kuude nimetused juhivad meid eemale isegi meie pealispindsest aja mõistmisest. Kõik need nimetused on analoogilised kas esemete või mõistetega ja ruumi arvutamisega. Seepärast lebab elatud nädal meie ees nagu tapetud põder. See oleks niimoodi juhul, kui aeg ainult abistaks arvestada ruumi, kui see oleks kahekordne raamatupidamine. Kui aeg oleks esemete peegelpilt. Tegelikult on esemed aja ähmane peegelpilt. Esemeid pole. Mine aga, võta nad kätte. Kui kellalt kustutada numbrid, kui unustada valenimetused, siis võib-olla tahab aeg näidata meile oma vaikset keret, ennast kogu oma pikkuses. Las jookseb hiir mööda kivi. Loe vaid iga ta sammu. Ainult unusta iga sõna, ainult unusta sõna “samm“. Siis näib iga tema samm uue liigutusena. Seejärel, kuna sul on ootuspäraselt kadunud liigutuste rea kui millegi tervikliku taju, mida sa olid varem nimetanud eksisammuks (sa olid liikumise ja aja segi ajanud ruumiga, sa olid nad valesti asetanud teineteisega kohakuti), siis hakkab liikumine sinu jaoks killustuma, ta muutub peaaegu nulliks. Algab virvendamine. Hiir hakkab virvendama. Vaata: maailm virvendab (nagu hiir).\nTegusõnad eksisteerivad meie arusaamises otsekui iseenesest. See on nagu hunnikusse pandud saablid ja vintpüssid. Kui me kuhugi läheme, siis võtame kätte tegusõna minema. Tegusõnad on meil kolmesed. Neil on aeg. Neil on minevik, olevik ja tulevik. Nad liiguvad. Nad voolavad, nad sarnanevad millegi tõeliselt olemasolevaga. Seejuures ei ole ühtki tegevust millel oleks kaalu, peale tapmise, enesetapmise, ülespoomise ja mürgivõtmise. Märgin, et viimast tundi või kaht enne surma võib tõepoolest nimetada tunniks. See on miski terviklik, miski peatuv, see on otsekui ruum, maailm, tuba või aed, ajast vabanenud. Neid võib katsuda. Enesetapjad ja tapetud teil oli selline sekund, mitte tund? Jah, sekund, noh, kaks, kolm, aga mitte tund, ütlevad nad. Kuid kas nad olid tihked ja muutumatud? - Jah, jah.\nTegusõnad elavad meie silme all läbi oma aja. Kunstis süžee ja tegevus kaovad. Need tegevused, mis on minu värssides, on ebaloogilised ja kasutud, neid ei saa enam tegevusteks nimetada. Inimese kohta, kes on varem mütsi pähe pannud ja läks välja, ütleme me: ta läks välja. See oli mõttetu. Sõna on välja läinud, mõistetamatu sõna. Aga nüüd: ta pani mütsi pähe, ja hakkas koitma, ja (sinine) taevas tõusis lendu nagu kotkas.\nSündmused ei lange ajaga ühte. Aeg on sündmused ära söönud. Neist pole luidki järele jäänud.\nTõuseb vastik koit. Mets ärkab. Ja metsas puu otsas, oksa peal, ärkab lind ja hakkab siristama tähtedest, mida ta unes nägi, ja koputab oma hõbedastele linnupoegadele nokaga pähe. Nii lõvi, hunt kui ka tõhk on rahulolematud ja lakuvad uniselt oma hõbedasi lapsi. Tema, mets, meenutab meile puhvetit, mis on täis hõbedasi lusikaid ja kahvleid. Või, või, või vaatame, voolab oma aupakkumatusest sinine jõgi. Jões löövad lupsu kalad koos oma lastega. Nad vaatavad jumalike silmadega sätendavat vett ja püüavad upsakaid ussikesi. Kas varitseb neid öö, kas varitseb neid päev. Putukas mõtleb õnnest. Veemardikas nukrutseb. Loomad ei tarvita alkoholi. Loomad tunnevad igatsust ilma narkootiliste aineteta. Nad anduvad loomalikule kõlvatusele. Loomad aeg istub teie kohal. Aeg mõtleb teist, ja Jumal.\nLoomad te olete kellukesed. Rebase helisev nägu vaatab oma metsa peale. Puud seisavad enesekindlalt nagu punktid, nagu vaikne pakane. Kuid me jätame metsa rahule, me ei saa metsast midagi aru. Loodus närbub nagu öö. Lähme magama. Me oleme väga sünged.\nPostitaja: Aare Pilv kell 12:18 0 kommentaari\nVõtmed esimene, filosoofia, teater, tsitaat, vene\nImat Suumann - vahtimise meister\nKunstimajas, Toomel ja Gaudeamuses on praegu Kursi koolkonna näitused. olen Kursil ikka püüdnud silma peal hoida, aga olen aru saanud, et kõige ahnemalt otsin nende näitustel Imat Suumanni pilte. nüüdki sain, mida otsisin, või õigemini, sain, mida otsida ei oska, vaid mis tuleb äkki, otsekui juhtumisi, millegi elusana vastu. seekord vist eelkõige kaks pilti pealkirjaga "Betooni tänav", aga ka muid pilte igavatest maastikest.\nmind jätkuvalt hämmastab, kuivõrd vabad on need pildid joonistuslikkusest, kunstniku nn loovast, tõlgendavast kujutamistahtest, kuivõrd vähe alluvad nad joonistada/maalida tahtva käe kapriisidele ja sõltuvad ainult silmast. need maalid ei ütle "tahtsin kujutada just selliseid vorme, tahtsin neid oma käega nähtavaks teha", nad ütlevad "nägin".\npole mõtetki rääkida sellest, et neis maalides pole kujutatud midagi põnevat, huvitavat, vaatamisväärset, tähenduslikku jne - see on Suumanni puhul nii endastmõistetav. pole isegi mõtet rääkida, et Suumann on väga, väga hea õhu ja valguse kujutaja, ilmselt parim, kes Eestis praegu on - see on n-ö esmamääratlus, mida Suumannist rääkides ütelda, kuigi selles kogu värk tegelikult seisnebki.\nei teagi, kuidas sellest mõttekas rääkida on. mis see on, et ma jään näiteks nende Betooni tänava piltide ette seisma (öine või õhtune talvine äärelinnatänav, laternad, kaugemal vist autotee, kaks pilti pisut erineva valgusega, mis vist sõltub sellest, kuivõrd tihke on parajasti pilvekiht, mis linna valgust tagasi peegeldab?), ja lihtsalt vahin, põhitundeks uskumatus, et elusa silmapõhja nähtu koos selle silmaomaniku tundetooniga on sellest silmast välja, lõuendile tulnud; kuidas on võimalik elava silma niivõrd häirimatu ülekanne maaliks? see uskumatuse tunne ei lase mind lahti, lähen teiste piltide juurde edasi ja mul tekib mõte, et äkki need Betooni tänava pildid lihtsalt olid päästikud, mis vallandasid mingi mu enda uinunud tajumälestuse, ja pildis endas seda ehk polegi, on vaid mingi viide, viibe selle poole, mis minus ärkas. vaadanud kogu näituse läbi, lähen vaatan neid pilte igaks juhuks veel - ei, kõik on pildid endas juba olemas, ei mingit vihjelisust, viipelisust, see kõik ongi lõuendil olemas. ma ei pea neisse piltidesse midagi sisse lugema ega neist midagi välja lugema, need pildid loevad mind. need pildid ei näita, nad näevad.\ntegu pole realismiga, rääkimata fotorealismist, sest (foto)realismi eesmärk on kujutada objekte nende objektiivses selguses, objekte väljaspool silma. siin aga pole objektil mingit tähtsust, on lihtsalt mingi vahtima jäämise hetk, kus silm on jäänud ilma erilise mõtteta mingisse valgusenüanssi või õhu hõngu "tuiutama" (jaa, vahel on mul tunne, et Suumann maalib mitte ainult valgust, vaid ka hõngu ja lõhna, näiteks just-just algava kevade pisut värsket, kuid põhiliselt ikkagi veel talviselt tuimavõitu hõngu kuskil igaval põlluserval). kui otsida põhjendust, miks maalimine on foto-ajastul ikka veel mõttekas, siis on see Suumanni piltides - sest väga harva näeb fotokaamera silm täpselt seda, mida inimese silmapõhi - ehk ainult väga eredate ja valgusküllaste vaatepiltide puhul, kuid peaaegu mitte kunagi hämarikku laternate ümber või pruuniks muutunud heinatutte lume all turritamas. foto ikka ilustab, sest foto näitab objekte, näidatav objekt on aga alati juba pisut näitleja, esineja, mitte nagu igavust vahtiva inimsilma nägemisparatamatus.\non see siis äkki impressionism? seda vist ikka ka mitte. olen kunagi seoses bussi- ja rongisõitmisega oletanud, et impressionismi teke on seotud kiirete liikumisvahendite, eelkõige rongi tulekuga (ma ei, tea, äkki on sellest keegi ka pikemalt kirjutanud; vt NO-teatri "Ubu" kava-ajalehte, lk 5) - kas pole impressionistlik pilk eelkõige liikuvast rongist loodusele heidetud põgus silmavaade, millest jääb mällu vaid kiirelt kinni püütud mulje? (loomulikult ei maalinud Monet jt rongis, aga see võiks olla äkki impressionistliku vaatamisviisi põhimudel, mille võis avastada alles rongiajastul? Monet maalide hulgas on mitmeid pilte rongidest, see rongivärk polnud talle võõras; millal avati rongiliin Pariisi ja Auvergne'i vahel?)\nja just ses mõttes Suuman ei ole impressionist. impressioon - mulje - on põgus pilguheit, õigemini selle pilguheidu jälg mälus (jällegi - loomulikult ei maalinud nt Monet peast, vaid ikka natuurist, asi on selles, et silmanähtava tõlkis ta juba-korraks-nähtuks, valib pildile jäädvustamiseks pidevast silmanähtavusest välja tolle hetkelise pilguheidu-mulje, mille tema silmad - võib-olla - on ära õppinud rongiga sõites). ja mälu on midagi muud kui lihtsalt vahtiv silmapõhi, mälu virvendab, nii nagu Monet' pildid ikka alati pisut virvendavad, see pole õhu või lehestiku virvendus, vaid pilguheitu meenutava mälu virvendus; mälu värvib üle; mälu taasesitab.\nmu meelest Suumanni pildid on teistlaadi (kuigi esimesel hetkel võiks teda kui valguse ja õhu maalijat pidada impressionistide järglaseks). siin tuleb mängu pildi aeg. Suumanni pilt pole hetkeline pilguheit või selle mälust taas välja kutsumine; Suumanni pilt pole ka hetkest aega olematuks õgiv foto, ajaliku hetke muutmine ajatuks objektiivsuseks. Suumanni pildi pilk kestab "mõnda aega"; see on just see pilk, mis unustab end vahtima, ja unustab seejuures "takseerimise", "vaatlemise", ühesõnaga, pilk, mis unustab, et ta vaatab - ja nõnda end unustanult ometi vaatab, aeg möödub, pilgusse sigineb mingi silmatagune ähmane emotsioonide või mälestuste elavus, need voolavad pilgust läbi, aga kuna pilk on enda unustanud, siis unustab ta needki, kuni järsku ärkab ja avastab, et on olnud "mõnda aega" silmitsi mingi igava, aga oma omasusega ometi köitva maastiku või tänavanurgaga. kui kaua see kestis, ei teagi - see polnud pelk hetk, aga ometi mitte ka nii kaua, et päike oleks vahepeal olulisel määral liikunud. kusjuures igav pole seni, kuni pilk pole oma unustusest ärganud - just seda iseenesest igava vaatepildiga vastamisi oleva mitte veel ärganud pilgu mõnda aega kestvat mitteigavlemist on Suumanni piltides näha.\nkuidas see on võimalik, kuidas on võimalik, et üks käsi on maalinud nii, nagu maaliks silm ise, kui ta oleks käsi - seda ei tea; seda mõistatust peab ikka ja jälle näitustel piidlemas ja vahtimas käima.\nImat Suumanni pilte võib netis näha Kursi koolkonna kodulehelt, E-Kunstisalongi näitusel "Kuu tõuseb idast", sama galerii oksjonite lehel ja ka siin ja siin; aga arvutist vaadata pole muidugi pooltki see, mis originaalmaale näha (ja Suumanni puhul kehtib see eriti).\nkunstniku endaseletusi võib lugeda sellest ja sellest intervjuust.\nPostitaja: Aare Pilv kell 17:52 0 kommentaari\nVõtmed aeg, ilm, kunst, loodus, ruum\nPostitaja: Aare Pilv kell 14:18 0 kommentaari\nÜhtne Eesti revisited\nlisasin sphairasse ühe blogi, mille oleks juba ammu sinna panema pidanud, sest tegu on ühe sisukama Eesti blogiga, aga nüüd on erilist põhjust, sest: "Lähinädalail avaldab Memokraat koostöös NO99-ga siiski mõned seniavaldamata materjalid Ühtse Eesti kohta, mis keskenduvad põhiliselt sellele, kuidas seda lavastust ette valmistati, läbi viidi ning selle järel avadame mõned seniavaldamata analüüsid headelt Eesti kirjutajatelt, mis lisavad kvaliteetseid ja huvitavaid mõtteid senikõlanutele."\nmuuseas, dotsent Jaak Prints jagab nüüd õpetusi ka Vabariigi Valimiskomisjoni kodulehel.\nPostitaja: Aare Pilv kell 22:52 0 kommentaari


Esietendus 18. juulil 2015 Tartu Laulupeomuuseumi siseõues (Jaama tn 14)\nEtendused suvel 2015 ja 2016\nTõlkija\tVälja Künnap\nDramatiseerija, laulusõnade autor ja lavastaja\tAndres Dvinjaninov\nKunstnik\tMaarja Meeru (Vanemuine)\nHelilooja\tToomas Lunge\nOsades\tpeaosas Karl Kristjan Puusepp või Mikk Kaasik, Liina Tennosaar, Marika Barabanštšikova (Vanemuine), Leino Rei, Margus Jaanovits (Vanemuine), Riho Kütsar (Vanemuine), Rein Annuk (Vilde teater), Andra Hiisjärv (Vilde teater), Astrid Hiisjärv (Vilde teater)\nEtendus kestab\tkoos vaheajaga 1 h 50 min.\nSobib\tlastele alates 3. eluaastast.\nEmajõe Suveteater saab 20-aastaseks! Juubelihooajal on oma viguritega tagasi ka eelmistel suvedel väikses Hömpstadi linnakeses tegutsenud üle linna Vinski. Nähtamatukstegev pulber on apteekril küll sedapuhku otsas, kuid see-eest tutvustab apteekrihärra Vinskile uut pisut kentsakat mängukaaslast – rääkivat harakat nimega Vinsentti. Seesugust imepärast lindu pole keegi enne kuulnud ega näinud!\nVinski seiklused saavad taas hoo sisse ja koos publikuga veedetakse lõbusalt aega nii preili Kribulini ja härra Pumpmani seltsis kui linna saabunud tsirkuses uhke nimega Tingel Zum Tangel. Hömpstadi linnakeses võtavad asjalood põneva pöörde ja Vinskil tuleb mängu panna kõik oma detektiivioskused! Kõik see trall läheb lahti lõbusa laulu saatel, sest vigurpoisi tegemised seab muusikalisse vormi Toomas Lunge, kes pälvis 2014. aastal etendunud Vinski lugude esimese osa originaalmuusika eest teatri aastaauhinna.\nÜle võlli "Vinski ja Vinsentti" Tartu Postimees\t21.07.15\tKerli Jõgi\nEsietenduse galerii Õhtuleht\t19.07.15\nVinski tembutab koos rääkiva harakaga Tartu Postimees\t16.07.15\nSuvelavastust rikastab tsirkus Tartu Postimees\t01.06.15\tRaimu Hanson


Canon PIXMA iX6850-Tarvikud - Tindiprits-fotoprinterid - Canon Eesti\nCanon PIXMA iX6850 Lisatarvikud\nCLI-551BK
 Must tindimahuti
 Seda musta tinti kasutatakse fotode printimiseks. Koos Canoni fotopaberiga kaitseb see ChromaLife100+ süsteemi abil teie fotosid tuhmumise eest. 7 ml tindimahutiga saate printida kuni 384 värvilist fotot mõõtmetega 10 x 15 cm.
\nCLI-551C
 Tsüaanivärvi tindimahuti
 Seda tsüaanivärvi tinti kasutatakse dokumentide ja fotode printimiseks. Koos Canoni fotopaberiga kaitseb see ChromaLife100+ süsteemi abil teie fotosid tuhmumise eest. Selle 7 ml tindimahutiga saate printida kuni 337 A4-formaadis dokumenti.
\nCLI-551M
 Magentavärvi tindimahuti
 Seda magentavärvi tinti kasutatakse dokumentide ja fotode printimiseks. Koos Canoni fotopaberiga kaitseb see ChromaLife100+ süsteemi abil teie fotosid tuhmumise eest. Selle 7 ml tindimahutiga saate printida kuni 324 A4-formaadis dokumenti.
\nCLI-551Y
 Kollane tindimahuti
 Seda kollast tinti kasutatakse dokumentide ja fotode printimiseks. Koos Canoni fotopaberiga kaitseb see ChromaLife100+ süsteemi abil teie fotosid tuhmumise eest. Selle 7 ml tindimahutiga saate printida kuni 331 A4-formaadis dokumenti.
\nCLI-551BK XL
 Must XL-tindimahuti
 Selle suure tootlikkusega musta tindiga saate printida kuni 2 korda rohkem kui teiste standardtoodetega. ChromaLife100+ süsteemi musta tinti kasutatakse fotode printimiseks. 11 ml tindimahutiga saate printida kuni 845 värvilist fotot mõõtmetega 10 x 15 cm.


MTA: idapiirile on kütusevedajaid alles jäänud vaid mõned üksikud - Eesti uudised - Postimees.ee\nMTA: idapiirile on kütusevedajaid alles jäänud vaid mõned üksikud\nSõiduautode järjekord Luhamaal juuli alguses. | FOTO: Sille Annuk\nMaksu- ja tolliameti (MTA) andmeil on juunis karmistatud korra tulemusel Eesti idapiirile kütusevedajaid alles jäänud vaid mõned üksikud, kes püüavad Venemaalt lisaks pooltühjale kütusepaagile kaasa tuua ka muud Eestis kaubaks minevat kraami.\nMTA tollikorralduse osakonna juhataja Urmas Koidu sõnul polnud aktsiisikogumise eesmärgiks raha saamine riigikassasse, vaid piirijärjekordade ära kaotamine ning see eesmärk on tänaseks täidetud, vahendab ERR Uudised rahvusringhäälingu raadiouudiseid.\nIgapäevaselt piiri ületavate sõidukite arv on vähenenud Koidula piiripunktis üle 90 protsendi ja Luhamaal praktiliselt 100 protsenti ning kui sõiduautode piirijärjekord oli Luhamaa tollipunktis juunis kaheksa tundi, juulis kaks tundi, siis augusti esimesel nädalal keskmiselt vaid üks tund. Koidula tollipunktis on augusti alguseks piiriületuse ooteaeg aga täiesti kadunud.\nLisaks on veidi rohkem kui kuuga riigile aktsiisina kogutud üle 45 000 euro.


Looduslik Ovaalne Lapis Lazuli Kivi Võlusid Muna Kujuga Ripats 45*55mm Emailiga Antique Silver-värv Gold-värv Mood Ehteid B3042 ostke online / Kaelakeed & Ripatsid \_ BrandMarts.news\nLooduslik ovaalne lapis lazuli kivi võlusid muna kujuga ripats 45*55mm emailiga antique silver-värv gold-värv mood ehteid B3042\nMärksõnad: f ripats, Lapis Lazuli, kivi võlu, Odavad f ripats, Kõrge Kvaliteediga lapis lazuli, Hiina kivi võlu Tarnijad.\nFirmast Meie ettevõtte on 10 aastat töötama ajalugu, peamiselt hulgi-ja jaekaubandus, et luua erinevaid DIY / ehted tarvikud nagu üks töörežiim, mugav kõik valmistoodete ettevõtted on lihtsalt avada oma pood, saab otsida oma lemmik koos helmed, teha rohkem täiuslik eesmärk käsitsi viimistletud, kett, tervitas laiade masside klientidele ja armastus DIY ehted äri liituda, teie toetus ja koostöö. Me jätkuvalt ajakohastada edusamme, et luua ehted tööstuse luua win-win tulevikus.Meie peamised tooted: looduslik kivi, kaelakee, käevõru, ripats, korallid, pärlmutter, Türkiis,Malahhiit,Lapis lazuli,Rhodocrosite,Hawk 's eye,Tiiger'eyes,Kuukivi,Sunstone,Küaniit, sillimaniit,Chrysoprase,Pikn Opaal,Sinine Chalcedony,Sinine Pits Avärav Pyrite,Bronzite,Ruby Zoist,Carnelian,Must Avärav/onyx,Punane Jaspis,Ametüst, Bloodsont,India avärav,Roheline aventurine,Dalmation Jasper,Roosa Kvarts,Fluoriidimaardlat,Unakite,Amasoniit,Rhodonite,goldstone' i,Lumehelves Obsidiaani,Hull Pits Avärav Labrodorite,Ookeani Jasper,Leopardskin Jasper,Sodalite,Pilt-Jaspis,Mookiate,Uus Jade,Smoky Quartz Crystal/Selge Kvarts,Labrador,kokku rohkem kui 150 liiki looduslikud kivi jasper ja avärav,Hõbe tarvikud ja erinevaid DIY ehted jne. Looduslik ovaalne lapis lazuli kivi võlusid muna kujuga ripats 45*55mm emailiga antique silver & gold pinnatud uus mood ehteid B3042 Klientidele Teate Täname, et ostsid 1.Kui kogu teie tellimus on alla $5,saadame posti (nr jälgimise numbri teavet,umbes 20-40 päeva, et jõuda); 2.Kui teie kokku, et on $5 kuni $200,saadame Hiina Post Shipping (umbes 20-40 päeva),USA-s, et saada EUB(umbes 10-20 päeva),teavet,kuid mõned riigid peavad minema post ekstrakti järjekorras; 3.Kui teie kokku, et üle $200 või rohkem,saadame DHL,EMS,UPS (umbes 7 päeva).valime transport vastavalt kliendi pindala; 4.Kui sa ei saa aru,palun saatke meile kiri,me vastame teile 24-48 tundi,palun mõista erinevusi erinevates riikides. 5.suurus-või sobivad küsimused:suurused on illustreeritud konkreetsete mõõtmiste üksikasjalikud kirjeldused.Palun kontrollige spetsifikatsioon enne, kui te tellida.Tavaliselt lubatud erinevused suurus on ligikaudu 0,5 tolli mõõte.Kui te leiate, suurus kaup ei sobi,võite ühendust otse meiega. 6.Värvi erinevuse:erinevused värv võib olla põhjustatud mõned muud põhjused, nagu värvi kaaluda, ekraan,valgustus,backgrund jne.Siiski,kui te arvate, et punkt saanud on valet värvi,palun võtke meiega ühendust, et näha, kui tagasi või raha tagastamist on võimalik. Tagasiside&võtke Meiega Ühendust ja meie succeess on sõltuvad oma rahulolu,et tagasiside on meile äärmiselt oluline,palun postita hea tagasiside meile, kui olete rahul meie kaupade ja teenuste,me teeme, et teile ka.Tänan teid väga ! Me alaways hindan ja proovida hoolivad meie väärtustatud kliendid,palun andke meile võimaluse lahendada iga probleemi, mis võivad häirida ja kahjustada teid.palun saatke meile E-posti teel enne seda, kui sa tahad lahkuda negatiivset tagasisidet või vaidluse BrandMarts.news,meil on kindel, et te rahuldava meie vastus.Teie mõistmist ja soodustada hoiab meid edasi,Aitäh!\nMudeli Number: B3042\nMetallide Tüüp: Plii ja tina Sulam,Tsingi Sulam


Vaata, kes on lubanud lisaks Prantsusmaale lõpetada bensiini ja diisliga sõidukite kasutamise - Auto - Tehnika\nEelmise aasta kevadel teatas Norra plaanist minna 2025. aastaks üle ainult rohelisel energial sõitvatele autodele. Tegu on riigi jaoks väga mõjuka otsusega, arvestades, et suur osa selle sissetulekust tuleb naftatööstuse pealt. Norra teade tekitas vaimustust ka ei kelleski muus kui Elon Muskis, kes säutsus Twitteris, et tegu on imelise riigiga.\nNorra on üks maailma eesrindlikumaid ökoriike. 98 protsenti riigi elektritootmisest tuleb rohelisest energiast, millest suure enamuse moodustab hüdroenergia. 2013. aastal sõlmiti ka kolme miljardi dollarine leping, et kolmekordistada tuuleenergia tootmine 2020. aastaks.\nÖkosõbralikkus ei ole muidugi takistanud Norral kasvatamast oma naftatootmist ja Arktikas uute puurimiskohtade otsimist.\nEelmisel aastal teatas ka Holland, et plaanib 2025. aastaks keelata uute bensiini- ja diiseloomoritega sõidukite teedele tuleku, kuigi juba olemas olevad sõidukid võivad liiklemist jätkata. Otsus tekitas mõningast vastukaja ja üks toonastest koalitsioonipartneritest nimetas plaani ebarealistlikuks.\nMõnevõrra üllataval kombel on teatanud sarnastest plaanidest ka India, kes on võtnud omale eesmärgiks minna üle ainult elektriautodest koosnevale liiklusele 2030. aastaks. India teede minister kuulutas uhkelt, et Indiast saab maailma esimene sada protsenti elektriliste sõidukitega riik. Võib-olla ta lihtsalt ei teadnud, et selleks ajaks olid Norra ja Holland lubanud juba sama asja 2025. aastaks.\nIndia plaani realiseerimisel saab kindlasti takistuseks tõsiasi, et Norra ja Holland on kõrge elatustasemega rikkad riigid, India mitte nii väga. Isegi koos Tesla Model 3-mega on elektriautod veel võrdlemisi kallid ja käiks isegi riigipoolsete toetusega enamustele indialastele üle jõu. Laiema kasutuspinna leidmiseks peaks madalama elatustasemega riikides muutuma elektriautod veel märksa odavamaks.\nMöödunud sügisel teatas ka Saksamaa plaanidest minna 2030. aastaks üle ainult rohelisel energial liikuvatele sõidukitele, mille järgi saaks kodanikud soetada ainult elektri- ja vesinikuautosid. Samuti kutsusid nad Euroopa Komisjoni üles kehtestama üle-Euroopa Liidulist sisepõlemismootoriga sõidukite keeldu, et pidada kinni Pariisi kliimaleppe sihtmärkidest.\nPrantsusmaa on lubanud keelata bensiini ja diisli jõul sõitvad autod 2040. aastaks, kuid kui üle-Eurooa Liiduline keeld aktiveerub varem, siis siis peavad nad oma lubadusest taganema.


Sakslased ootavad grexit'it\n23. märts 2015 kell 4:00\nBerthold ForssmanFoto: Erakogu\nAngela Merkeli ja Alexis Tsiprase tänane kohtumine Berliinis ei kujune lihtsaks. Liiga palju teravusi on Kreeka-Saksa suhetes lendu lastud, iseäranis mürgised on rahandusministrite Wolfgang Schäuble’i ja Yanis Varoufakise suhted, kirjutab Saksa ajakirjanik Berthold Forssman.\nIlmselgesti pole Kreeka mõistnud olukorra tõsidust või hindab valesti oma osa selleni jõudmises. Ikka ja jälle tõmmatakse paralleele filmiga „Kanade mäss“ ja julguseprooviga „Põhjuseta mässajast“: kaks autot kihutavad teineteise poole, ja kaotanud on see, kes esimesena kõrvale põikab. Kui aga kumbki seda ei tee, hukkuvad mõlemad. Ainult et Alexis Tsipras kärutab vana romuga, Angela Merkel aga sõidab talle vastu 30tonnise veoautoga, mis pääseb kokkupõrke korral halvimal juhul pisikese kriimustusega.\nKreeka avalikkus imetleb Tsiprast, sest lõpuks ometi on välja ilmunud keegi, kes julgeb sellele kalgi südamega Merkelile oma arvamuse välja öelda ja seab jalule kreeklaste solvatud rahvusliku uhkuse. Aga mis on kreeka rahval ja tema eneseuhkusel sellest kasu, kui Tsipras otsustava hetkeni rooli kindlalt hoiab ja põikpäiselt otse kihutab?\nÕigupoolest võiks kreeklastest kahju olla. Selge see, et paljudel inimestel läheb kehvasti, sest viimaste valitsuste meelest on olnud lihtsam keskklassil kraest haarata kui oligarhid arveid maksma panna. Vaesust on kohutavalt palju ja ükski, kel süda sees, ei saa jääda ükskõikseks, kui vanematel enam lastele süüa pole anda ja perekonnad leiavad end tänavalt.\nRaha läheb musta auku\nAga valimiste ootuses ei maksnud paljud kreeklased enam makse, selle asemel paigutasid nad raha välismaistesse pankadesse, ja kui nad sealt päev-päevalt suuri summasid välja võtavad, näitab see, et mitte rahapuuduses ei ole asi. Riik võiks tegelikult selle maksmata maksudest kättesaamata raha sisse nõuda, aga ta ei kasuta oma hoobasid. Selle asemel pöörab ta tagasi erastamisi ja püüab lämmatada üldstreikide võrseid, mis võiksid riigi veelgi suuremasse kriisi viia. Ülemäära suurte sõjaliste kulutuste kärpimisest pole kunagi juttu olnud, kuigi toidab see peamiselt vastandumist Türgiga. Toimivat riigiaparaati Kreekal ei ole, ja kuni midagi ei muutu, läheb kogu antav abi nagu musta auku.\nIseenesest oleks tervitatav, kui Kreekas tekiks mõni uus poliitiline jõud, millele oleks jõukohane aastakümneid ligunenud korruptsioonisoo ära kuivendada. Tsiprase valitsus pole selle tööga kahjuks hakkama saanud, sest tegutseb ebaprofessionaalselt, vaata kustpoolt tahad. Muidugi ei saa uus ja kogenematu valitsus kohe algusest peale kõike õigesti teha, aga mõnda asja võiks ju ikka osata. Tsiprasel ja Varoufakisel pole mingit mõtet Euroopa Liidu komisjonidega läbi rääkida küsimustes, mis otsustatakse eurotsooniüleselt.\nUue ELi tippkohtumise nõudmisest ei ole kasu mingit, kui endal IMF ukse taga seisab. IMF on see, kes juhtmed seinast välja tõmbab, kui Kreeka ei ole koostööks valmis. Siis on Kreeka viimaks paljas nagu püksinööp ning lõplikult igasuguse laenukõlblikkuse minetanud. Tippkohtumise aeg on mahavisatud, kui seal ei räägita konkreetsetest arvudest, ja jääbki segaseks, mida Kreeka valitsus tahab – peale blankoveksli. Seda nad aga ei saa.\nKreeka meenutab lahedat, ega ebaküpset teismelist, kes trotsib marksistlike teooriatega oma autoritaarseid vanemaid, või eluaegset tudengit, kes teeb loengutelt poppi, elab vanemate kulul, aga heidab neile ikka pidevalt ette, et tuba on liiga pisike. Takkapihta on ema-isa süüdi selles, et ta kooliga ühele poole ei saa. Võib isegi veel ebasõbralikumaks minna: see on nagu stseen poes, kus laps nii kaua lõugab, kuni vanemad talle viimaks nõutud kommid ära ostavad ja kõik teised ümberringi on rõõmsad, et kisa lõpeb.\nTippkohtumisel peaksid õigupoolest kõne all olema Ukraina, kaubandus- ja energiateemad. Selle asemel on Kreeka asjad jälle laual. Mis on siis moraal – raha antakse sellele, kes kõvasti lärmab ja ähvardab, aga reforme ei tee mitte mingisuguseid? Mis signaali annaks see näiteks Portugalile, kus on samuti raske? Kas näiteks Läti oleks 2008 endale midagi säärast lubanud?\nKreeka tõrjub ülbelt võrdlust Ida-Euroopa riikidega, pidades ennast täie enesestmõistetavusega Lääne-Euroopaks, millest järeldab automaatselt sellele vastavat elustandardit. Naabritele bulgaarlastele vaadatakse ülalt alla. Kuidas on aga rahvusliku uhkusega ühildatav see, et võlgu peavad kinni maksma eestlased ja slovakid, kelle võlad on ometi kreeklaste omadest palju väiksemad? Kreeka miljardärid makse ei maksa ja paljud ministeeriumiosakonnad eksisteerivad üksnes paberil. Sõna „solidaarsus“ omandab niimoodi vastiku kõrvalmaitse.\nVäljapressimisest on kõrini\nKreeka hinge võib ju rõõmustada Saksa poliitikute pidev natsivormi riietamine, võlakriisi ja riigi ees seisvate reformide vajaduste seose eitamine ning selle kõige stiliseerimine Kreeka ja Saksamaa omavaheliseks probleemiks. Vaevalt meelitab see Kreekasse mõne investori või muutub maa kuidagi konkurentsivõimelisemaks. Etendatakse vaatemängu, justkui oleks lahendus rohkem raha – mis sest, et seegi löödaks lihtsalt laiaks ja lõpuks ei taha Kreekale laenata mitte keegi. Miks peakski, kui kogu aeg kuulutatakse, et ega me niikuinii tagasi ei maksa, ja takkapihta sõimatakse laenuandjatel veel nägu täis ka.\nEurot Kreeka tahab, et reeglitest kinni pidada ei taha. Vasakpoolsed toidavad müüti, et troika on õitsva riigi maatasa teinud, kasinus olevat süüdi vaesuses. Raha olevat juurde vaja (kust iganes), siis saavat elu iseenesest hoo sisse. See kalgi südamega Angela Merkel oma haiglaste säästmisjutuga olevat süüdi vaeste kreeklaste hädades. Päriselt on ikka vastupidi: Kreeka pidurdab reforme, jättes kahe silma vahele, et isegi IMFil viskab lõpuks üle, kui mingit kostöövalmidust pole näha. Tagasimaksetähtaegade lõpmatu pikendamine hävitab sellegi vähese edu, mis vahepeal saavutati.\nSakslased on kreeklaste kangekaelsusest tüdinenud ja väsinud. Enamikul pole grexit'i vastu mitte kui midagi. Pealegi, vaevalt eurotsoon tervikuna kreeklaste janditamisest vabanedes nõrgemaks jääks, pigem ikka tugevneks.\nReforme – kui tahes tähtsaid ja õigeid – pole võimalik teha, kui ühiskond neid valmis pole. Kreeka võiks täiskasvanuks saada ja oma tegude tagajärjed enda kanda võtta. Solidaarsus võiks tähendada seda, et teised Euroopa riigid asuvad Saksamaaga õlg õla kõrvale ja ütlevad: meil on ka sellest väljapressimisest kõrini. Miks ei võiks eestlased kreeklastele öelda: meie saime hakkama, miks teie ei saa?


Eesti keel ja kultuur maailmas | Õppevara tellimine: Loeme koos. Mari tuba\nLoeme koos. Mari tuba\nRaamat „Mari tuba” räägib 5-aastasest tüdrukust, kes on lohakas ja ei hoia oma asju korras. Piltidel on kujutatud Mari tuba, vanaisa tuba, esik. Põhisõnavara, mida raamatu abil saab õpetada, on järgmine: maja, uks, tuba, arvuti, laud, asjad, kapp, voodi, tool, põrand, raamat, riiul, vaip, ruloo, nagi, peegel, mäng, trikoo, ujumisprillid, käterätik, ujumismüts; kohamäärsõnad: paremal, vasakul, kõrval, all, peal, taga, ees, sees jm\nHedi Minlibajeva, Nonna Meltsas


Buduaari foorum - Nita ehk kirsike\nNita ehk kirsike\nPostitatud: 30-04-2014 16:15 Jälgi teemat\nMida arvate saate ,,Puhkus Mehhikos'' Nitast? Meeldib? :D\nPostitatud: 30-04-2014 16:36\nEi meeldi, nii part. Iseloomult tundub ka imelik, räägib, et Tanja nii litsakas, aga ise on 100x hullem :D Tanja, Nita ja see Gioconda vms on kõik täpselt sama nägu minu arust, ainult et Nita neist kõige koledam.\nAa ja naerma ajab, et ta isegi rannaliiva peal ei saa kontsi jalast, ise ei saa nendega käidudki. :D\nPostitatud: 30-04-2014 16:48\nKui ta kannaks paremat meiki ka saate ajal oleks ta mitu korda kenam, jumal tänatud, et tal enam neid kriipskulme pole :D\nPraeguste piltide peal näeb parem välja, kui saates, aga botoxit on ilmselt süstinud ja uued tissid tunduvad ka olevat Muidugi on tegelikkuses tal suurepärane keha\nPostitatud: 30-04-2014 17:50\nViimasel pildil tundub küll kenam, saates näeb paras kloun välja. Mis ta instagram on?\nPostitatud: 30-04-2014 18:27\nKuigi mulle tavaliselt sellised brünetid slaavinaised eriti ei meeldi ja huuled on tõesti natuke liialdatud, meeldib ta mulle väga, ei teagi miks.\nPostitatud: 30-04-2014 18:28\nInstagram on nita_kuzmina\nPostitatud: 30-04-2014 18:30\nalla vööd on kena!\nPostitatud: 30-04-2014 18:46\nVälimuselt mulle meeldib, kena keha. Aga käitumiselt kuidagi hull pornostaar, jubedalt häirib :D\nPostitatud: 30-04-2014 20:16\nSealsest kambast üks normaalsemaid ja ei saa aru mis kuradi pornosaarist siin jahutakse. Ei ole kunagi seksuaalsust mingiks ilgeks tabuks pidanud, pigem vastupidi...\nPostitatud: 30-04-2014 20:25\nvälimus meeldib :p\nPostitatud: 30-04-2014 21:04\nTa on kohutavalt palju muutunud ju! Ütleks, et lausa väga ilusaks... Vähemalt Insta piltide põhjal. Välimuselt ta mulle saates aga ei meeldinud (va keha).\nLisaks käitub ta tõesti nagu pornostaar, olles Ženjale kumminukuks ja madratsiks. See vast teebki teda natuke odavaks, sest mees pole temast pikemas perspektiivis huvitatud.


Mäng Palju mälu. Play online tasuta\nKaardimängud Kleit Up Puuvili 3d 7 aastat Arkanoid Tegevus Poisid Sõit poistele Lapsed rassi Laste riietuda tüdrukutele Kids värvimine Talv Intelligentne Vaata esemed Leia esemeid Jõulud\nMäng Palju mälu Online\nMängu kirjeldus: Ülesanne mäng Happy Memory - eemaldada valdkonnas paari identsete piltidega, mis on tagaküljel kaardid. Alguses igal tasandil sa korraks näha asukohta kõigi piltide ja mäletan neid, nii et teil on aega, et avada ja eemaldada kõik paarid. Kontrolli mängu:\nKaardid avaneb, kui klõpsate neid hiiri.\nÜlesanne mäng Happy Memory - eemaldada valdkonnas paari identsete piltidega, mis on tagaküljel kaardid.\n© playgame24.com - free online mängu Palju mälu ().\nPlay online flash mäng Palju mälu tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Palju mälu ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


LV 13. Raamat, mille pealkirjas on keegi kuskil.\nTommy ja Kribu on teismelised poisid ning head sõbrad, kes käivad põhikoolis, kuid õppimise asemel istuvad parema meelega internetis. Kord satuvad nad jututoas uue „naistuttavaga chattima” , saavad tööpakkumise, millest on võimatu keelduda, ja lähevad liimile. Kuid kahjuks juhtub nii, et nad röövitakse. Nibin-nabin õnnestub poistel siiski pääseda. Kuidas? Seda saab lugeda raamatust.\nAntud kaantevahet võib liigitada nt krimkaks nooremale koolieale. Põhjamaade detektiivromaanid on kindlasti palju jubedamad, aga mul oli korra ikka nii, et ei tahtnud raamatut käest ära pannagi. Algus ei saanud küll vedama, kogu see kooliskäimine, esimene arglik flirt klassiõega, esimene suits, vanemate suhted, kõik on tore ja vajalik, aga pealkirja järgi orienteerudes ootasin pinevust. Pidin juba raamatu najale magama jääme, kui korraga toimus rööv, edasi läks muidugi rutuga. Kirjutatud on ka üpris lihtsalt.\nÜks paremaid dialooge, mis meelde jäi, on see:\n„Tommy pöördub ümber ja näeb isa jooksuga koridoris lähenemas. Tema sabas koperdas Ulle-Bulle. Isa jõuab Tommy juurde ja kallistab teda tugevalt.\n„Püha müristus, asi on ju täitsa hull!” kisendab ta politseinikele. „Kuidas sellised lood küll juhtuda võivad? Eelmisel nädalal pidas mind politseiauto kinni sellepärast, et sõitsin seitsmekümne märgi all kaheksakümnega. Ja samal ajal lastakse säärastel hulludel vabalt ringi lipata! Kurat võtaks, teil on ju tähtsamaidki asju, millega tegelda!”\nPolitsei ei vasta.”\nTuleb tunnistada, et internetis esineb ka negatiivseid nähtuseid, mille eest see raamat lugejat hoiatab. Samas on tegemist sarjaga, üks pahalastest jääb siin vabadusse. Et olekski nagu lugenud üht pikka peatükki romaanist või hauganud vaid ühe tordiviilaka tervikust.\nKuid huvi tekitas hoopis autori nimi. Lena Lilleste (1967), näis kuidagi tuttav, eestlaslik. Saatesõnast selgub, et ta isa rändas poisina 1944. a. koos perega Eestist Rootsi. Lena on hariduselt stsenarist, käib koolides jutustamas oma kirjanikutööst ja juhendab huvikoolis detektiivlugude kirjutamist. Tuleb välja, et kuulsate Põhjamaade krimikirjanike koolitamisel on ka eestlase käsi mängus.


Veinid Pikavalgepilvemaalt | Veiniajakiri VINE\nArne Pajula — 3. mai 2013\nAastavahetus 40 aastat tagasi oli maailmas üpris segane ajajärk. Eestis hakkas ilmet võtma defitsiit ning linnalegendid rääkisid Venemaale suunatud liharongidest, mida õiged eesti mehed olevat raudtee külge keevitanud. Olukord Jeruusalemmas oli rahutu. Nixon valiti taas USA presidendiks. TÅ¡iilis olid võimul vasakpoolsed ja firmaomanikud streikisid. Taani, Iirimaa ja ühendkuningriigid ühinesid Euroopa ühisturuga.\nMis on kõigel selle pistmist Uus-Meremaa ja veiniga? Nõukogude Liit ostis nisu USAst, toetas vasakpoolseid TÅ¡iilis, raiskas raha araablastele relvi tarnides. ühendkuningriikide turule edukalt võid ja peekonit viinud Eesti Vabariigi olid üle 30 aasta varasemad ajaloo keeristormid pühkinud vennalike” rahvaste ajaloo prügikasti. Alles jäänud tühja koha Briti turul täitsid tänu paranenud transpordiühendusele Uus-Meremaa ja Austraalia, kes müüsid sõjajärgsete aastakümnete vältel edukalt oma võid ja lambaliha. Pärast inglaste ühinemist Euroopa ühisturuga ootasid neid aga ees kõrged tõkketollid, sest eks Prantsusmaa farmeridki tahtsid ju elus püsida.\nTolleks hetkeks 140. aastat Briti kroonile kuulunud Uus-Meremaa jaoks oli asi tegelikult päris hull. Kohalikud mägised olud viljakasvatust või muude sarnaste põllumajanduslike rahasaakide tootmist ei soosinud. Mäenõlvadel rahumeelselt rohtu näsinud lambaid polnud äkki kuhugi müüa, isegi lihanäljas Nõukogude Liit ei suutnud seda osta, sest oli oma raha raisanud ärplemisele ja kommunismi ehitamisele.\nUus-Meremaal oli viinamarju kasvatatud küll juba üle saja aasta ja 19. sajandi lõpul avaldati isegi põhjalikud uuringud veinikasvatuseks sobilike alade kohta, kuid veini tööstusliku valmistamisega ei olnud väga tõsimeelselt tegelenud keegi. Põhjus oli üsna lihtne: kohalikku joogikultuuri mõjutas tugevasti 1917–1967 kehtinud reeglistik, mille kohaselt alkoholimüük pubides ja baarides lõppes argiõhtul kell kuus. See tekitas olukorra, kus pärast tööpäeva tormati pubisse, et enne sulgemist loetud minutite jooksul õlle kiirkaanimisega tegeleda.\nMõistagi ei käinud sellistes õlletanklates Uus-Meremaa naised, nii nagu ei käinud ka Eesti omad tolleaegsetes Akvaariumites, Telekates, Kuulipildujates või Bermuda kolmnurkades. Seaduste muutudes kadus ka ostupalavik ja õllekaanimise kohtadest said kümmekonna aastaga õdusad söögikohad, kuhu sisenesid ka naised, näiteks sööma või sõbrannadega veini nautima.\n1975. aastaks oli veinitarbimine juba tasemel 8,6 liitrit inimese kohta ja pärast 1990. aasta seadusemuudatust, mis lubas veini müüa ka supermarketis, on tõus jätkunud ning küünib nüüd tasemeni 21,1 liitrit inimese kohta.\nKasvuala:\t33 600 ha\nKogutoodang:\t2 350 000 hl\nSaagikus: 70 hl/ha\nValgeid sorte:\t78,7%\nPunaseid sorte:\t21,3%\nKeskmine saagikus:\t57 hl/ha\nSisetarbimine:\t56, 7 mln l\nEksport:\t142 mln lEksp. koguväärtus:\t655 mln €\nNiisiis olid lehmad ja lambad määratud Uus-Meremaalt kaduma nagu kunagi varem kohalikud lennuvõimetud hiidlinnud moad, kuid 1973. aastal ei osanud mitte keegi tulevikku ennustada. Kivised karjamaad hakkasid siiski aegamööda tühjenema. Asemele tulid hullud” mehed, kes otsustasid viinamarju kasvatada ja veini teha. Põllumajandusrevolutsiooni peamiseks toimumiskohaks muutus Marlborough, kus algselt kasvas vaid mõni üksik viinapuu. Nimelt olid eksperdid varasemate uuringute käigus hinnanud Marlborough’ kliima liialt külmaks, mistõttu ei näinud nad sealsel veinikasvatusel mingit perspektiivi.\nSeetõttu peetigi viinamarjakasvandusi rajavaid mehi algul hulludeks. Esimese tööstuslikus mõõdus veiniaia rajasid Marlborough’d läbiva Wairau jõe orgu praeguseks Brancotti nime omandanud ettevõtte (varem Montana) austraallastest asutajad.\nAlustati mõistagi katsetustega ning esimesed viinapuud, mis juba 1973. aastal istutati, olid sortidest Cabernet Sauvignon ja Müller-Thurgau. Nüüdseks ülikuulsaks muutunud Sauvignon Blanc jõudis kohale alles aastal 1975. Veinikasvatus vajab maratonijooksja vaimu. Esimesed saagid piirkonna potentsiaali kindlasti ei näita.\nMurrang tuligi alles kümme aastat hiljem, kui Cloudy Bay, mille loojaks oli samuti austraallane, tegi ostetud viinamarjadest oma esimese veini. Tulemus oli fantastiline ja Cloudy Bay muutus tagaotsitud harulduseks, mida kõik maitsta soovisid. Nii ka mina. Soodne juhus selleks avanes 1998. aastal Londonis kolme Michelini tärniga restoranis Oak Room, kus sommeljee veenmine selles, et just Cloudy Bay on see, mida tahan oma toidu kõrvale nautida, oli tõsine töö. Veini hind oli stratosfääris, kuid siiski mitte päris kosmoses, ning maitse meeldejääv – väga hea ja sobis hästi ka toiduga!\nKuulsuse varjus tekkis maailmas Uus-Meremaa ja eriti Marlborough’ veinide vastu laiem huvi ning pidev nõudluse kasv tõi kaasa uute veiniaedade rajamise. Viimase 15 aasta jooksul on kogu Uus-Meremaa kasvupind tõusnud üle viie korra. Marlborough’s on tõus olnud ligi kümnekordne ja seetõttu asub seal praeguseks umbes 66% veiniaedade kogupinnast, kus valmib mahuliselt ligi 75% Uus-Meremaa veinitoodangust.\nUus-Meremaa kui veinimaa areng on olnud veidi tavatu, sest alustati täiesti ebatüüpiliselt kalli kvaliteetveini tootjana. See trend on püsinud pikalt ja alles tänavu jäi eksporditavate veinide keskmine pudelihind Prantsusmaa samasugusele numbrile alla.\nKa meie poeriiulitele on Uus-Meremaa säästuveinid hakanud tekkima alles viimasel paaril aastal. Asja taga on veiniistanduste ohjeldamatu laienemisega seotud ületootmine, mis esimest korda andis ennast tunda juba 2008. aastal. Selle tõttu oldi kriisi ilmnedes ja süvenedes tegelikult juba toimuvaks valmis. Uusi veiniaedu enam ei rajata ja alates 2008. aastast on varem tühise osa moodustanud tankkonteineritega transporditavate, mujal maailmas villitavate veinide kogused üha kasvanud, liginedes 30%-le. Nende muutustega on Uus-Meremaa jõudnud ekspordimahult maailma veiniriikide esikümnesse.\nTänavune saak oli ilmaolude tõttu tunduvalt väiksem, mistõttu tootmine ja müük väheneb umbes 5% võrra. Põhilise osa sellest moodustab mahuvein. Supermarketi säästu-uusmeremaalaste aeg hakkab varsti läbi saama.\nUus-Meremaa tähtsamad veinialad\nKuigi Uus-Meremaal on olemas kohanimede toimkond The New Zealand Geographic Board NgÃ„Â Pou Taunaha o Aotearoa, on see oma tegevuses veidi uimane ja nii pole Uus-Meremaa seni veel suutnud hüpata samasse paati Austraaliaga, kellel on Euroopa Liiduga kahepoolne lepe geograafiliste tähiste vastastikuse tunnustamise ja kaitse kohta. Võimalik, et osaliselt on asja pidurdanud praegu käsil olev kohanimede maoorikeelsete (ehk Te Reo MÃ„Âori) originaalkujude kinnistamise (taastamise) protsess.\nPõhimõtteliselt oleme seetõttu seisus, kus Uus-Meremaalt toodud veine ei tohiks tehnilistel põhjustel KPNi veinidena esitleda, samas on geograafilised tähised siiski siltidel ilusasti kirjas, märgistades kohalikke haldusüksuseid, regioone. Tüüpiliselt on nende nimetuste tunnustamine poolautomaatne tegevus. Nii oleks vist õiglane käsitleda kõiki Uus-Meremaa veine KGT ehk maakonnaveinidena. Loodetavasti toimub siin varsti asjakohaseid muudatusi.\nKokku on Uus-Meremaal 16 regiooni, veinikasvatus toimub ametlikult üheteistkümnes. Järgnevalt vaatame neist meie jaoks olulisi.\nRiigi suurim veiniala, mille 22 587 ha moodustab 66% Uus-Meremaa veiniaedadest. Sellest üle kolmveerandi on Sauvignon Blanc, millest 90% Uus-Meremaa Sauvignon Blanc. Teised tähtsad sordid: Pinot Noir, Chardonnay ja Pinot Gris. Regioonis on kokku 972 veinivaldust.\nViimasel ajal on Sauvignon Blanc’ide puhul hakatud üha enam tähelepanu pöörama kohalike, selgesti eristuvate allüksuste veinide iseloomulikele omadustele.\nAwatere Valley on tuuline ja jahe ning pakub ürdiseid, vaoshoitud veine, kus on esil tüümian, nõges, mustasõstraõied ja märjad kivid.\nWairau Valley pakub seevastu lopsakamaid, magusamaid, ülevoolavate granadilli- ja tikrikompotinüanssidega Sauvignon Blanc’e.\nVärskemad katsetused näitavad paljutõotavaid versioone ka Grüner Veltliner’ist ja Tempranillo’st.\nAjalooliselt vanim, juba 1851. aastast pidevalt toimiv Uus-Meremaa veinipiirkond, kohalik juhtiv punaveiniala. Siinne soojem kliima lubab punastel sortidel edukalt küpseks saada. Kokku 241 veinivaldust katab 4841 ha, mis moodustab Uus-Meremaa üldisest kasvupinnast 14%. Sortide valik on avar, põhilisteks Merlot, Sauvignon Blanc, Chardonnay (igat sorti üle 20%) ja Pinot Gris (10%), lisaks Pinot Noir, Syrah, Cabernet Sauvignon, Malbec jt.\nVeiniaiad asuvad suures setteorus, milles voolab viis jõge. Siinne pinnas on vahelduva ülesehitusega ja oru sügavustes tõusevad jõekallastel järsemad, terrassidega nõlvad. Tänu pikale ajaloole on olemas selge sisene liigendus, mille raames eristatakse 12–25 terroir’i, mille nimetusi leiab ka veinisildilt. Eestis on neist saadaval vähemalt kaks:\n1. Esk River on liivase pinnasega kogu Hawke’s Bay kõige soojem osa, mistõttu Merlot, Chardonnay, Malbec ja Cabernet Franc kasvavad siin väga hästi.\n2. Gimblett Gravels on 800 ha suurune kruusane, päikese käes soojeneva pinnasega terroir, mis on samuti väga hea punaste sortide kasvupaik. Tegu on ühe esimese Uus-Meremaa terroir’iga, kus on moodustatud kohalik veinikasvatajate ühendus. Kuna praegu puudub võimalus selle kohanime kaitsmiseks geograafilise tähisena, on veinikasvatajate ühendus kaitsnud Gimblett Gravelsi nime registreeritud kaubamärgina. Midagi sarnast tegid Prantsuse veinitootjad sada aastat tagasi, kui soovisid kaitsta oma veini päritolu.\nRegioon, kus asuvad kõige uuemad kasvualad. Neist lõunapoolseim ja selgesti eristuv on Central Otago, mille veiniaiad on koondunud mägedest ümbritsetud järvistu juurde. Kasvupinnalt (1787 ha) tõusis ala Uus-Meremaal äsja kolmandale kohale. Tegu on Pinot Noir’i tõotatud maaga, selle sordi all on üle 70% kasvualast. Veiniaedade liigendatus ning selgelt eristuvad pinnase- ja kliimaolud on lubanud kiiresti eristada ka hulga alampiirkondi.\nGibbston ehk Wakatipu asub jõekärestikku palistavas orus ja on kõige jahedam. Marjad küpsevad teiste alade omadest isegi kuni kuu aega hiljem, kuid veinid omandavad seetõttu kõrgtasemelise nüansirikkuse ja sügavuse. Abiks on seegi, et siinsed veiniaiad on ühed piirkonna vanimad.\nWanaka on samanimelise järve kaldal asuv tilluke, kuid maaliline ala, mille veine (Rippon Vinyards) on olnud saada ka Eestis.\nCromwell Basin on kohaliku veinitööstuse keskus, kus veel kümme aastat tagasi ei olnud ühtegi kandvat viinapuud, ent kus nüüd asub ligi kaks kolmandikku Central Otago veiniaedadest, mistõttu on ala hakatud jagama kolmeks eraldi allüksuseks.\nAlexandra-Clyde on kohaliku veinivalmistamise sünnipaik, kus on säilinud 19. sajandi kullapalaviku aegadest pärinev, juba aastal 1864 tööd alustanud veinikelder Monte Cristo.\nWaitaki on kahe regiooni, Otago ja Cantebury piiriks oleva samanimelise jõe oru mõlemal kaldal asuv veiniala, mille aiad on ühed noorimad. Istutama hakati 2001. aastal ning peagi ilmnes, et siinne jahe kliima koos grauvakist ja kiltkivist pinnasega annab mineraalseid ja nauditavaid veine sellistest aromaatsetest sortidest nagu Pinot Gris, Riesling ja Gewürtztraminer. Punastest on esiplaanil mõistagi Pinot Noir. Waitaki veiniaiad alles hakkavad jõudma korralikku kandeikka, mistõttu tulekul on mõnusaid üllatusi.\nUus-Meremaa pealinna Wellingtoni ümbritsev regioon, mis on oma nime saanud samanimeliselt järvelt (maoorikeelne tähendus sillerdav vesi”). Viinamarju kasvatatakse sisemaal, Ruamahanga jõe orus, mille keskjooksu nõlvadel asuva kolme linna ümbruses on kokku\n942 ha veiniaedu. Põhitähelepanu all on Pinot Noir (51%) ja Sauvignon Blanc (33,5%), mille kõrval Pinot Gris (6%), Chardonnay (4%) ja Riesling (3%) saavad tähelepanust vaid murdosa. Tüüpiliselt ei kasutata pudelil veinide tähistamiseks piirkonna üldnime, küll aga leiab sealt linnanimed.\nMartinborough on kohalik väikelinn, mille veiniaiad on tuntuimad ja müügil ka Eestis.\nMasterton on üle 20 000 elanikuga keskus, mistõttu siinset veini võõrastele jagada eriti ei ole.\nGladstone on eraldi orusopis asuv küla, mille veiniaiad paiknevad looduslikel jõeterrassidel.\nEesti keeles on Uus-Meremaa põlisrahva kohta kasutusel nimetus maoorid”. Maakerale ringi peale tehes nimed ikka väänduvad, kuid tänapäeval on meil kombeks eelistada kohalikku kirjapruuki. Selle järgi võiksime ja ehk isegi peaksime kasutama põliselanikest rääkides hoopis kirjakuju mÃ„Âori, mis mõistagi hääldub, nagu oleks selle kirja pannud lätlane, ehk [ma:ori].\nIroonilisel kombel räägivad nad keelt, mida kutsutakse nimega Te Reo MÃ„Âori – ehk midagi sarnast, mida mõni hüperviisakas saks võinuks meie esiisadele öelda.\nUus-Meremaa kohta oleks isegi mõistlikum kasutada kohapeal viimasel ajal üha laiemalt levivat nimetust Aotearoa – hoiaksime hulga trükimusta kokku, kuid tõlkides jääksime hätta, sest Pikavalgepilvemaa on tegelikult rumalavõitu mugandus inglise keelest, milles armastatakse metsarahvaste sõnapruuki esitada kujul, mis jätab neist juhmaka mulje.\nReaalselt võiks see olla ka Pikapäevamaa, Koidusära ilm või midagi muud ilusat, arvestades, et tegu on kolmest sõnast – ao (’pilv, päev, ilm’), tea (’valge, hele, särav’) ja roa (’pikk’) – koosneva liitsõnaga.\nJärgmine postitus Veel veinipudeli korkidest\nEelmine postitus Lahkus Brunello suurmees Franco Biondi-Santi


Väikesed kollased sidrunid (128788972) - Osta.ee\nEseme ID: 128788972\nEseme ID: 128788972 Seisukord: kasutatud\n«Ma igatsen Itaaliasse, Itaalia imekaunile maale, kus väikesed kollased sidrunid, nad kasvavad üles rannal...» Väikelinnast pärit noore neiu Agnese kutsumuseks on restoranimaailm. Stockholmis valmistub ta looma oma karjäärile head alust, kuid elul on varuks ootamatused. Agnes kaotab töö ning samas pannakse proovile ka tema peresuhted ja armastus. Just siis, kui näib, et laual on vaid kõige halvemad kaardid, näeb neiu unes oma unelmate restorani – just nagu laulusalmis väikestest kollastest sidrunitest...\nKajsa Ingemarsson on populaarne Rootsi kirjanik, kolumnist ning TV- ja raadioesineja. Enne kirjanikukarjäärile pühendumist töötas ta Rootsi julgeolekupolitseis. Lisaks on tegutsenud ka tõlkija ja fotomodellina. Kajsa Ingemarssoni raamatud on kodumaal ülimalt populaarsed. «Väikesed kollased sidrunid» oli 2005. aastal Rootsi müüduim teos.\nNikolai Španov - Vandenõulased. Kuritöö. 1. osa


Eesti naisjuhtidele pronksmedal! - Personaliuudised\nEuroopa riikidest on kõige vähem naisjuhte Ühendkuningriigi (19%) ja Saksamaa (18%) ettevõtetes, ka USA ettevõtteist vaid veidi enam kui viiendikus on juhtkonnas naisi. Kokkuvõttes tähendab see, et nendes riikides on ettevõtteid, kus juhtkonnas leidub meeste kõrval ka naisi, kaks korda vähem kui Eestis! 36 riigi seast on konkurentsitult kõige vähem naisi Jaapani firmade juhtkondades: ainult 7% ettevõtteis on õrnem sugu juhtkonnas esindatud.\nGrant Thorntoni varasemaid uuringuid vaadates saame siiski teha rõõmustava järelduse: aasta aastalt on naisjuhtide arvukus maailmas tasapisi kasvanud. Tasapisi tähendab muide seda, et mullu oli kasv üks protsendipunkt aastas ... Kui praegune aeglane kasvutempo jätkub, on meil alles 2060. aastaks naisi ja mehi ettevõtete juhtkondades võrdselt.\nKüll aga võime juba praegu uhkusega öelda, et Eesti on teistele riikidele naisjuhtide rohkuse poolest eeskujuks ja meie kogemusest maksab šnitti võtta küll. Ma pole nõus sageli kõlava väitega, et Eestis on naistel karjääris ees n-ö klaaslagi ja mingil hetkel saab karjääriredelil ronimise piduriks tõik, et ollakse naine. Hea näide on kas või minu enda kogemus: tänavu 25-aastast sünnipäeva tähistav Grant Thornton Baltic laiendas hiljuti partnerite ringi ja nüüd on meie Eesti ettevõtte kaheksast partnerist kolm õrnemast soost. Partneriks saamisel luges tahe ettevõtet arendada ning sellesse oma aega ja teadmisi panustada, mitte see, mis soost keegi oli.\nMa usun, et kõigile kasvada soovivatele ettevõtetele on selge, et tuleb olla suurema tootlikkusega, innovaatilisem ja avatum. Samuti hinnatakse järjest enam nn pehmeid väärtusi, milleta üks kaasaegne organisatsioon edukas olla ei saa. Mehed ja naised on erinevad ning seetõttu on mõnevõrra erinevad ka nende juhtimisvõtted ja otsustusprotsessid.\nNäiteks riske näevad mehed ja naised sarnaselt, aga käituvad riske juhtides erinevalt – naised on riskide maandamiseks ette võetavaid samme astudes ettevaatlikumad ja kaalutlevamad. Kui need kaks poolt kokku panna – kiire ja julge tegutsemissoov vs. kaalutletus –, saame ettevõtteis kujundada kvaliteetsemaid otsustusprotsesse. Mitmekesisus, sh erinevad kompetentsid, on just see, millest ettevõtted saavad kasu lõigata, et keerulistel aegadel edukaks saada ja edukana püsida.\nKas üks variant võiks olla palju poleemikat tekitanud sookvoodid? Ma ei usu, et kohustuslike sookvootide kehtestamine oleks naiste juhtivatele positsioonidele toomiseks hea mõte. Mitte kvoodid ei pea aitama naistel juhiks saada, vaid hoopis meie endi söakus ja tahtmine, samuti oskused ja teadmised. Kvootide kehtestamisest tõhusam ja olulisem on muuta ühiskonna hoiakuid, see aga võtab aastaid. Sealhulgas peaksid muutuma ka naiste hoiakud, sest vahel takistab meil juhiks saada ka see nähtamatu puur, mille oleme ise endale ümber ehitanud, olgu selleks puuriks siis liiga madal enesekindlus või liigne tagasihoidlikkus. Tagasihoidlikkuse kohta on ilmekas näide see, et sageli annavad naised tööl endale 360-kraadise tagasiside küsitluses madalamaid hindeid kui nende juhid ja kolleegid neile on andnud.\nGrant Thorntoni 2017. aasta uuringu „Women in business: new perspectives on risk and reward” täisraporti saab alla laadida siit.\nAutor: Anastasia Borovaja, Grant Thorntoni partner


VIDEO! Räägi kaasa esimese riikliku mereala planeerimises - Kõik\n"Kolme aasta jooksul on tihedas koostöös valdkonna ekspertide, teadlaste ja kohalike elanikega välja selgitatud parimad viisid, kuidas meie mereala tulevikus kõige funktsionaalsemalt kasutada," tõdes riigihalduse minister Jaak Aab.\nVIDEO! Räägi kaasa esimese riikliku mereala planeerimises\nEesti esimese riikliku mereala planeeringu põhilahendust ja selle mõjude hindamist tutvustavad avalikud arutelud toimuvad 17.-19. augustini Tallinnas, Kuressaares ja Saka mõisas, kuhu on oodatud kaasa rääkima ja mõtlema kõik huvilised, vahendas BNS.\n"Planeeringu protsessis on üle kolme aasta tehtud intensiivset tööd. Suur ja riiklikult väga olulise tähtsusega Eesti mereala planeering on peagi jõudmas lõpusirgele," rõõmustas Aab. "Selle aja jooksul on tihedas koostöös valdkonna ekspertide, teadlaste ja kohalike elanikega välja selgitatud parimad viisid, kuidas meie mereala tulevikus kõige funktsionaalsemalt, otstarbekamalt ja keskkonnasäästlikumalt kasutada. Sealhulgas tehes seda nii, et erinevad merekasutused mahuksid üksteise kõrvale kenasti ära."\nAvalikel aruteludel tutvustatakse Eesti mereala planeeringu põhilahendust ja sellega kaasnevaid mõjusid, sealhulgas keskkonnamõjusid. Samuti tuuakse välja avalikul väljapanekul esitatud arvamused koos vastustega. Pärast avalikke arutelusid korrigeeritakse lahendust veel viimaste laekunud täiendustega, kooskõlastatakse planeering asjaomaste asutustega ning seejärel tutvustatakse avalikkusele lõplikku, valitsusele kehtestamiseks esitatavat planeeringut. Kehtestamisele esitatakse planeering eeldatavasti 2021. aasta märtsis.\nTäiendavalt on soovi korral aruteludest võimalik osa saada veebi kaudu. Veebis osalemiseks avalikustatakse ülekandelink arutelu toimumispäeva hommikul mereportaali avalehel mereala.hendrikson.ee ja rahandusministeeriumi kodulehel www.rahandusministeerium.ee/et/planeeringud .\nMereala planeeringu ja selle mõjude hindamise algatas valitsus 2017. aasta kevadel. Planeeringu koostamist ja selle mõjude hindamist korraldab rahandusministeerium. Mereala planeering ja selle mõjude hindamine koostatakse koostöös konsultandimeeskonnaga Hendrikson&Ko-st. Kehtestatud planeering on tulevikus aluseks mereala kasutamise otsuste langetamisel nii ministeeriumidele kui ka ametitele. Ettevõtjatele, investoritele, kohalikele omavalitsustele ning rannikukogukondadele saab planeering olema tegevuste suunaja. Mereala planeering korrastab majandustegevust merealal, lihtsustades ettevõtetel erinevate merel aset leidvate tegevustega arvestamist ning tagades tasakaalustatud mereala kasutuse.\nPlaneeringu ja mõjude hindamise täiendatud materjalid, näiteks seletuskiri, mõjude hindamise aruanne, kaardirakendus ja avalikul väljapanekul esitatud ettepanekute tabel on leitavad mereala portaalist mereala.hendrikson.ee. Planeeringu menetluse informatsioon on kättesaadav ka rahandusministeeriumi kodulehel.