Segisõlm põrandakütte jaoks: jaotuskollektori paigaldusjuhised - Betoon 2021\nMilline kollektor sooja põranda valimiseks - tüübid, valikud ja paigaldusskeemid\nKui põrandakattele on paigaldatud vee soojendus, tuleb paigaldada suur hulk torusid, mis koosnevad torustikest. Kõik need peavad seadmesse jõudma - kollektor sooja põranda jaoks. See on ette nähtud kuumade ja juba jahutatud jahutusvedeliku kogumiseks.\nTurustuskollektorite tüübid ja nende eesmärk\nPõranda veekütte loomist iseloomustab suur arv kontuure ja mitte liiga kõrge temperatuuri (35 - 40 ° C) torustikus ringlevat jahutusvedelat. Sellistes tingimustes töötavad ainsad küttekatlad on gaasikondensatsiooniseadmed, kuid need on paigaldatud äärmiselt harva.\nKõik teised väljalaskeavad annavad kuumemat vett, kuid seda ei saa kõrgtemperatuurse süsteemi sisse tuua, sest põrand muutub nii kuumaks, et pinna pinnale ei saa liikuda. Temperatuuri alandamiseks ja soojendamiseks on vaja kollektoriventiili.\nSelles on teatud koguses kuumutatud jahutusvedelik segatud toiteallikast ja jahutatakse tagasitoru kaudu. Seejärel pinge kogu põrandakütte soojendamiseks kollektori kaudu.\nSelleks, et süsteemile tarnitud jahutusvedelik oleks kõigis vooluahelates sama temperatuuriga, siseneb see esmakordselt kambrisse, mis on seade, millel on üks sisselaskeava ja mitu väljundit. See seade kogub kontuuridest jahutatud vett ja varustab seda katla sisendisse ja osaliselt subsihkseseadmesse.\nPõrandaküttel on erinevat tüüpi kollektorid. Neil võib olla kas alam-sõlme või täiendavaid koormusi.\nMaterjalid põrandaküttega kollektorite tootmiseks\nErinevatest materjalidest põrandaküttele jaoturite tootmine:\nRoostevaba teras. Need on kõige vastupidavamad, kuid kallimad.\nBrass. Kuulub keskmise hinnakategooriasse. Kui kasutatakse kvaliteetset sulamit, kasutatakse neid pikka aega.\nPolüpropüleen. Kas on kõige odavam? Kui kuumutatud põrandakollektori töö toimub madalatel temperatuuridel, saab sellist valikut nimetada heaks ökonoomseks lahenduseks.\nVesipõrandakütte paigaldamisel peaks kõikide ahelate pikkus olema sama. See on vajalik nii, et kõigi silmuste soojusülekanne ei erineks. Kuid seda võimalust näevad harva. Kontuuride pikkusel on sageli erinevus ja mitte väike.\nSoojuse ülekande taseme võrdsustamiseks põranda kõikides kohtades küttega paigaldatakse vooluhulga mõõturid söödajuhtmele ja reguleerimisventiilid paigaldatakse tagasivooluotsale. Voolumõõtur on läbipaistva plastikust kaanega seadme kujul, millele rakendatakse gradueerimist. Plastkorpusesse pannakse ujuk, mis näitab jahutusvedeliku kiirust kindlas silmus.\nMuidugi, mida väiksem on sooja vee kogus, seda madalam on ruumi temperatuur. Kütterežiimi reguleerimiseks peate mõõtma iga vooluahela voolukiirust.\nSelle kollektori konfiguratsiooniga tehakse kohandamine käsitsi, kasutades tagasikäigul olevaid klappe. Voolukiirust reguleeritakse, keerates regulaatori nuppu. Et hõlpsamini liikuda, kui põrandkütte kollektorikomplekt paigaldatakse käsitsi, tuleb iga kontuur allkirjastada.\nSeda võimalust ei saa nimetada halb, kuid peate käsitsi reguleerima temperatuuri ja jahutusvedeliku voolu, mis pole alati mugav. Protsessi automatiseerimiseks sisenditel installige servosõlmed. Need toimivad koos termostaatidega. Sõltuvalt ruumis olevast temperatuurist saadetakse automaatrežiimile voolu sulgemiseks või avamiseks käsu servo. Vaata ka: "Kuidas paigaldada soojendusega põrandakollektor - samm-sammult juhend."\nSoojust põrandakollektorit segistiga saab ehitada kahe- või kolmekäigulise ventiili abil. Kui küttesüsteem on segatud, mis koosneb radiaatoritest ja soojendusega põrandast, peaks selle projekteerimisel olema tsirkulatsioonipump (loe: "Milline pump sooja põranda valimiseks - tüübid, erinevused, töökorraldused").\nIsegi kui kütteseade sisaldab tsirkulatsioonipumpa, ei suuda see kõigi ahelate silmuseid säilitada, mistõttu nad paigaldavad täiendavaid pumpamisseadmeid. Selle tulemusena töötab katla juures asuv pump radiaatori hoolduseks. Põrandakütte kollektoriprofiili nimetatakse pumba ja segamisseadmeks (täpsema teabe saamiseks: "Kuidas paigaldada oma kätele kuumutatud põranda segistile õige kava").\nKolmekäigulise ventiiliga ja pumbaga monteerimine\nKolmekäiguline ventiil - seade, mis on ette nähtud kahe jahutusvedeliku voolamiseks - soojendus ja külm vesi, mis tulevad tagasivoolutorust. Sellel on liikuv element, mis reguleerib jahutatud jahutusvedeliku voolu intensiivsust. Seda saab juhtida termostaadist või elektroonilise või manuaalse režiimiga töötava termostaadiga.\nHulgaliselt on kolmekäigulise ventiiliga segamisseade järgmine: kuum vesi ja tagasivoolutoru on ühendatud väljalaskeavadega ja väljalaskeava läheb toitekambrisse. Ventiili taga asetage pump, mis suunab jahutusvedeliku toitekambrisse. Veidi kaugemal on kolmekäigulises elemendis paiknev termotsügavuse temperatuuriandur.\nNiisugune segamispump pumba soojendamiseks koos pumpiga töötab järgmiselt:\nKuum vesi pärineb küttekehast. Esialgu läbib see klapi ilma segamiseta.\nTemperatuuriandur pakub ventiilile teavet selle kohta, et veetemperatuur ületab seatud punkti. Kolmeosaline element avab tagasivoolujuhtme jahutusvedeliku segu.\nLisaks sellele töötab süsteem selles olekus, kuni veetemperatuur ei vasta ettenähtud parameetritele.\nVentiil peatub külma veega.\nPärast seda töötab süsteem seni, kuni jahutusvedelik muutub liiga kuumaks. Siis jälle hakkab ka podmes.\nSellel skeemil on suur puudus. On olemas võimalus, et põrandakütte kontuurides võib tekkida rike ja kuum vesi hakkab ilma segamiseta voolama. Kuna polümeermaterjalid asuvad tavaliselt tasanduskihis, hakkavad nad halvenema, kui pikaajaline kokkupuude kõrgemate temperatuuridega. Kuid selle skeemi puudust ei saa kõrvaldada.\nKavas, milles kirjeldatakse sooja põrandakollektori põhimõtet, mis on varustatud kolmekäigulise klapiga, on võimalik näha hüppesümbolit. Selle eesmärk on välja jätta soojusvaheti katla töö. Sarnased olukorrad ilmnevad, kui kollektori ventiilid on suletud.\nKui mööda pole, võib seade üle kuumeneda ja muutuda täielikult kasutuskõlbmatuks. Kui see on olemas, suunatakse tarnetest tulev vesi läbi kummiku katla sissepääsu. Selle tulemusena ei teki ülekuumenemist ja süsteem töötab soovitud režiimis.\nPaigaldage see kütteseadme voolust. Voolutoru ja tagasiliini vahel asuva hüppaja asemele on paigaldatud tasakaalustusventiil. Seda reguleeritakse vastavalt tarnitud vee nõutavale temperatuurile, tavaliselt kuuskantvõtiga. Külma jahutusvedeliku koguse reguleerimine on vajalik.\nPärast pumpa asetatakse temperatuuriandur, mis omakorda liigub vett kammi suunas. Alles nüüd muutub soojendatava jahutusvedeliku liikumise intensiivsus katlast. Seega tarnitav vee temperatuur muutub pumba sisselaskeavas, samal ajal kui külm vool on häälestatud ja stabiilne.\nSegamine toimub alati ja katla vesi ei lange otse ahelates, kuna see on võimatu. Sellist skeemi võib pidada usaldusväärsemaks. Kuid tuleb märkida, et kahesuunalise elemendiga varustatud segamisgrupp suudab soojendada 150-200 "ruudu" ala, kuna seal ei ole suurema võimsusega ventiilid.\nValve valik parameetrite järgi\nVentiil ja kahesuunaline ja kolmesuunaline on omadused (jõudlus). See väärtus näitab jahutusvedeliku mahtu, mida seade suudab edastada ajaühiku kohta, väljendatuna liitrites minutis või kuupmeetrit tunnis.\nKüttesüsteemi projekteerimisel on vajalik põhiparameetrite arvutamine. Kuid kui koguja on oma kätega kuumutatud põrandale monteeritud, tehakse selliseid arvutusi harva.\nTavaliselt põhinevad eksperimentaalsed näitajad:\nventiilid mahutavusega kuni 2 kuupmeetrit tunnis suudavad anda ruumis 50-100 ruutu kütmist;\nkui mahutavus on 2-4 kuupmeetrit tunnis, paigaldatakse sellised ventiilid süsteemidele, mille põrandaküte on kuni 200 ruutu;\nkui pindala on üle 200 ruutmeetri, paigaldatakse sageli 2 alam-sõlme.\nKui soov on kollektsiooni koguda sooja põrandaga oma kätega, tuleb suurema usaldusväärsuse tagamiseks võtta ainult margitute ja tõestatud esemed. See on oluline, sest sellest sõltub kogu struktuuri töö.\nKui kaalute, millist kollektorit sooja põranda valimiseks valida, on vaja pöörata tähelepanu ka soojuskandja temperatuuri reguleerimise piiridele. Tootja juhised näitavad tavaliselt minimaalset ja maksimaalset temperatuuri.\nVee põrandaküte korraldamine - sündmus pole odav. Pinnaküttega seotud eeliste mõistmiseks peab majaomanik kandma torude suurte materjalide ostmise, paigaldamise ja tsemendiklaaside paigaldamise kulud. Te ei saa seda raha säästa, kuid täiesti võimalik omavahel oma kätega kokku panna kõige kallim süsteemikomplekt - kollektor sooja põranda jaoks. Vaatame oma koduse levitamise kambri võimalusi ja vaadake, kuidas neid saab teha iseseisvalt.\nKüttesüsteemide hinna säästmiseks ja kollektori sõlme valmistamiseks peate mõistma, millised valmistooted koosnevad. Komplekt sisaldab järgmisi osi:\nVoolujuhtme ühendamiseks kahe või enama kraaniga, mis on varustatud eurokoneidega (torude ühendamiseks mõeldud liitmikud). Enamasti on see varustatud läbipaistvate kolbidega, kus jahutusvedeliku voolukiirus on igas ringis nähtav (rotameetrid).\nSama, mis on ühendatud tagastusliiniga. Voolumõõtemeetrite asemel käideldakse käsitsi termostaatventiilid servo-või termomehhanismidega nagu RTL. Nende tööpõhimõte on lihtne: kui vajutate vedruga pingutoru, väheneb vooluhulk ja elemendi kaudu vooluhulk.\nAutomaatne õhutusventiil paigaldatakse eraldi toite- ja tagasivoolukollektorile.\nKlaaskorgid aurude tühjendamiseks ja täitmiseks jahutusvedeliku abil.\nTermomeetrid, mis registreerivad kogu temperatuuri sisselaskeavas ja tagasivoolutorus.\nSulgemisallikad ja kinnitusklambrid.\nViide. Tagasivoolu läbimõõduga pöörlemiskiirusel on kollektorid, ventiilid - termostaadid reguleerivad voolu. Paigutuse muutmine ei mõjuta kütteringlite töötamist.\nKammi ostes saate muuta boileris sõltuvalt eelarvest ja ühenduskavast täielikkuse. Näiteks osta turustaja ilma rotameetriteta, aseta 1 termomeeter kahe asemel või asetage juhtimiskapis sõlme.\nTehase komplektid on valmistatud nii, et põrandakütte kollektorit saab hõlpsalt ja kiiresti kokku panna oma kätega. Kohtunik enda jaoks: jaotuselemendid on juba kokku pandud, tuleb neid lihtsalt ühendada küttekontuuridega ja paigaldada abiseadised vastavalt skeemile. Kuidas seda õigesti teha, vaadake järgmist videot:\nLisaks messingist ja terasetoodetest on fotost kujutatud plastkarkassidest valmistatud kammid. Nende paigaldamine toimub sarnaselt, võib-olla ettevaatlikult pingutamisel. Pidage meeles, et gruppide peamised keermestatud ühendused vee ärajuhtimiseks ja torude ühendamiseks ei pea pakkima lina või FUM lint, kusjuures peaaegu kõikjal pakutakse kummitihendeid.\nKuidas salvestada segamisseade\nPaljud kaptenid - torulukksepad peetakse põrandakütte jaoks koguja kompleksseks osaks, ehkki need on 2 erinevat elementi, mis täidavad erinevaid funktsioone. Kammi ülesandeks on jahutusvedeliku jaotamine kontuuride suunas ja segamisseade peab selle temperatuuri piirama 35-45 ° C juures, maksimaalselt 55 ° C. Allpool näidatud koguja ühendusskeem töötab vastavalt järgmisele algoritmile:\nKui süsteem soojeneb, on sisselaskeava kahesuunaline ventiil täielikult avatud ja lastakse maksimaalselt vees.\nKui temperatuur tõuseb arvutuslikule väärtusele (reeglina on see 45 ° C), käivitab kaugandur termilise pea ja hakkab ventiili läbivoolu blokeerima, vajutades varda.\nPärast klapi mehhanismi täielikku sulgemist tsiribasseerib jahutusvedelikku, mis on pumpatud, ainult tsirkuleeritud põranda suletud võrgus.\nVee järkjärguline jahutamine registreerib temperatuuriandurit, mistõttu termiline pea vabastab varre, klapp avaneb ja osa kuumas vees siseneb süsteemi ja osa külmast läheb tagasivoolutorusse. Küttetsüklit korratakse.\nMärkus Kui kollektori termostaate juhitakse servoajamitega, lisatakse segamisseadmele möödaviik ja ümberseadistusventiil. Eesmärgiks on ringluse korraldamine väikeses ringis, kui servod mingil põhjusel blokeerivad järsult kõik ahelad.\nHea uudis on neile, kes oma vahenditega on rangelt piiratud, kuid kes soovivad kuumutatud põrandate peale kuumutada: kahe- või kolmekäigulise ventiiliga pump ei ole alati vajalik. Süsteemi maksumuse vähendamiseks mikseri ostmise vältimine toimub kahel viisil:\nvarustama kütteringi otse kollektorist läbi gaasikatel;\npanna kollektori ventiilid termilise otsaga RTL.\nVasakpoolsetest tihvtidest valmistatud kollektorikomplektis reguleeritakse automaatselt vastupidine vool RTL-peadele\nVahetult märgime, et esimene variant on vastuolus kõigi kanoonidega ja seda ei saa pidada õigeks, kuigi seda rakendatakse üsna edukalt. Põhimõte on järgmine: seina tüüpi kõrgtehnoloogilised gaasikatlad võivad säilitada tarnitud vee temperatuuri 40-50 ° C võrra, mis on vastuvõetav kuumutatud põrandale. Kuid on 3 negatiivset punkti:\nKevadel ja sügisel, kui tänaval on minimaalne külm, ei saa katla soojuskandja temperatuuri allapoole 35 ° C, mistõttu ruumid on kogu põrandapinna kuumutamise tõttu kinnised ja kuumad.\nMinimaalse põlemisrežiimi korral kaetakse kütteseadme osad kaks korda kiiremini tahma.\nNõukogu Et vältida üleminekuperioodil soojusest tekkivat ebamugavust, on vaja eramaja ruumides paigaldada traditsioonilised radiaatorid ja ühendada põrandaküte tugevate külmakätega.\nRTL-tüüpi termostaatjuhid töötavad kahesuunalise klapi põhimõttel, nad asuvad vaid igas vooluringis ja neil ei ole kaugandureid. Termoelement, mis reageerib vee temperatuuri muutumisele, asub peas ja blokeerib voolu mööda kontuuri, kui seda kuumutatakse üle 45-55 ° C (sõltuvalt reguleerimisest). Samal ajal ühendatakse kamm otse soojusallikaga, mis töötab mis tahes tüüpi kütustel - puit, diislikütus või graanulid.\nOluline tingimus. Soojuste põrandate normaalseks tööks, mida kontrollib termotraktoreid RTL, ei tohiks iga ahela pikkus ületada 60 m. Selle kütteseadme ja korrektsete kollektorikogumissüsteemide kohta lisateabe saamiseks kirjeldatakse eraldi juhendis ja järgmises videos:\nKuidas teha kamm polüpropüleenist\nPolüpropüleenist liitmikega keevitatud turustaja on kõige odavam kollektor sooja vee põrandale, mida võite mõelda. Tal on mitu puudust:\nkonstruktsioon on suur ja ei sobi igas sahtlis, nii et see tuleb paigaldada katla ruumi seinale;\nvooluhulgamõõturite paigaldamine on üsna keeruline, nii et nad lihtsalt ei tee seda;\npeate olema võimeline jootma polüpropüleenist hästi, et mitte eksikombel mõnes paljudes liigeses.\nJäreldus. SPR-kambril on mõttekas teha seda, kui plaanitakse seda paigaldada katlaruumis, ja kraanide arv on kavandatud 3-5 ahelale, vastasel juhul on disain liiga tülikas. Mõõdet võib hinnata foto, kus kollektor on näidatud ainult kahe ühendusega, kolmas haru on mõeldud torujuhtme ühendamiseks katlaga.\nTööks vajate rohkem kui 2 m PPR torusid läbimõõduga 32 mm ja samu tiibu kraanide arvu jaoks. Lisaks on vaja ülemineku keermestatud sidemeid polüpropüleen-metallist, kuulventiilid ja sirge radiaatori ventiilid, mida kasutatakse tasakaalustamiseks. Soojust põrandaküttega kollektori valmistamiseks järgige juhiseid:\nMõõtke torustiku sügavus torus ette ja asetage väljastpoolt märgis, joondage need kaks detaili kokku.\nPaigaldage toru külge kinnitusmomendi servast sama kaugus, lõigake see ja sulgege ots. Paigaldage adapteri ümbris tee alumise väljalaskeava külge.\nKorrake lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud toiminguid. Keerake vastuvõetud teine plokk esimesega kokku, siis minge kolmandasse ja nii edasi.\nÕhuväljendi PPR-i ühelt otsast paigaldamiseks paigaldage põlve või tee, ja teiselt poolt kuulklappi haakeseadis.\nPPR-3 ja 9 kraani kollektorite näited\nNõukogu Keevisliitmikud on üksteise lähedal, vastasel juhul kasvab kujundus mõeldamatuks suuruseks ja näeb välja silmatorkavalt.\nPeamise keevitustööde tegemisel on kraanide ja radiaatori ventiilide kinnitamine ühendusseadmetele ning automaatne õhuvõreja asetamine. Paigaldamiskoha üksikasjad kajastuvad selgelt videost:\nKui polüpropüleeni asemel kasutatakse metallist kinnitusdetaile, siis on võimalik struktuuri suurust veidi vähendada ja ilma jootmiseta. Kuid siin ootavad teid veel üks veealune kivi odavate õhukese seintega teede kujul, mille jaoks on kohutav torukruvi eemaldamine - halva kvaliteediga materjal võib puruneda. Kui ostate head tarvikud, läheb toote koguvõimsus tehase kogujale, kuigi säästud jäävad endiselt.\nValmistamiseks on vaja valida fotost kujutatud messingist saadud sisemisi / väliseid terasid ja väikese varrega kuulikesi ja liblikujulist käepidet. Samad radiaatori ventiilid lähevad kammi teisele osale. Paigaldamistehnoloogia on lihtne: pakkige lõng lina või niidiga ning keerake liitmikud kokku ja paigaldage ventiilid ja muud osad.\nNõukogu Paigaldamisel proovige suunata kõik külgmised kraanid ühel suunal, samuti kraana vardad, nii et improviseeritud kollektsioon oleks välja kujutatav. Torujuhtmete liitmike kruvimisel eemaldage käepidemed ja reguleerimiskorkid selliselt, et need ei jääks külgnevate kraanide külge.\nLäbimõõduga liitmike kammide vooluhulgamõõdikud on keeruline küsimus. Seejärel tuleb vooluliin koguda ristest ja paigaldada rotatsioonimeetrite jaoks spetsiaalsed adapterid. Mõned neist tehakse ka eurokone all, nii et adapteril tuleb lihvida. Süsteemi on lihtsam ilma vooluhulgamõõturid tasakaalustada.\nNagu näha fotost, pole kuhugi paigutada rotameetrit\nKas ma pean kollektorit ise tegema - järeldused\nKui soovite 3-4-korruselist vooluahelat ühendada eelarvepõhiselt, on see kindlasti väärt polüpropüleeni probleemidega. Eeldusel, et kammi plaanitakse paigutada katlaruumisse, mitte koridoris kuskis kaunis kapis. Jootetamine tuleb teha väga hoolikalt, et pärast 1-2 aastat teie toodet ei lekiks.\nKui vaja koguda kollektori sooja põranda 8-10 kontuuriga, kasutage kõrgekvaliteedilist messingut. Loomulikult vabastatakse selline toode mõõtmete osas rohkem kui tehas, kuid see aitab säästa osade arvu.\nKogumisandme kasutamine kuumutatud põrandasüsteemis\nVeeküttega põranda seade on võimatu ilma spetsiaalse seadme - kollektori paigaldamata. Seda saab ehitada sõltumatult olemasolevate tööriistade abil. Kuid on efektiivsem paigaldada valmis kollektoripea, mida müüakse komplektis kõigi komponentidega.\nValtec kollektori ehitus põrandaküttele\nKollektori koost töötab jahutusvedeliku kaudu. Soojendatav vedelik siseneb põrandaküttele, kus see jahtub ja taastub soojuse saamiseks.\nSeadme tööprotsessis saavutatakse optimaalse jõudluse saavutamiseks erinevate ringlussevõetud ainete segamine erinevate temperatuuridega. Seda protsessi juhitakse mitmete täiendavate elementide - erinevate andurite, ventiilide ja muude - abil.\nKõige efektiivsem on pumba kollektoripea. Jahutusvedeliku tsirkulatsioon läbi veeringi on sunnitud.\nKollektori sõlme ühendusskeem põrandaküttel\nSee võimaldab teil saada produktiivset põrandakütet, mis on paigaldatud suurtele ruumidele. Naturaalse tsirkulatsiooniga sooja põranda seadme puhul on vaja hoolitseda optimaalse nõlva olemasolu eest, mis on üsna raske.\nSoojustatud põranda seadme kollektorikomplekt koosneb paljudest elementidest, mis tagavad selle efektiivse töö. Nende nimekiri sisaldab:\ntsirkulatsioonipump. See on paigaldatud torustikule. Pumba süsteemi komplekt tagab vajaliku rõhu. See võimaldab jahutusvedeliku ringlust õiges koguses, mis mitu korda suurendab põrandakütte efektiivsust;\nRingluspumba tööpõhimõte kollektorikomplektis\nPõrandakütte jaoks moodustab sõlme struktuur\nKamm koos vooluhulgamõõdikute\nKollektori põrandakütte peamised elemendid\nIlmseensori ühenduse kuju süsteem sooja põranda külge\nSeade 2-osalise söötmisklapiga\nKahekordse klapiga kollektori komplektil on järgmised omadused:\nKahekordne klapikomplekti komplekt\nkülm ja soe soojusvarustus segatakse pidevalt. See hoiab ära seadme ülekuumenemise ja pikendab selle kasutusiga;\ntemperatuurimuutused on siledad, kuna kahesuunalistel ventiilidel on väike vooluhulk;\nÄrge kasutage väikestes ruumides, mille pindala on alla 200 ruutmeetri. m\nSeade kolmetaktiliste segamisventiilidega\nKolme ventiiliga kollektori komplekt on struktuur, millel on järgmised omadused:\nerineva temperatuuriindeksiga vedelike segamine toimub klapi sees;\nKolme ventiiliga kollektori struktuur\nKogujate kasutamise eelised põrandaküttena\nSeadmetel, mis on kokku pandud kõikide täiendavate elementidega, pakutakse järgmisi eeliseid:\nKuidas kollektorit põrandaküttel koguda\nenergiasääst võrreldes traditsiooniliste küttesüsteemidega (keskmiselt 30-50%);\nkõrge ohutusega, kuna puudub avatud tüüpi elemente, mis võivad olla tuleohtliku olukorra allikaks;\nkoguja grupi tööaeg on mitu aastakümmet. Korrapäraselt tuleks vahetada ainult torujuhtmed;\npakutakse optimaalseid mikrokliima parameetreid kuumutatud ruumis.\nSooja vee põranda kollektor paigaldatakse vastavalt järgmisele skeemile:\nSeadmesse tuleb paigaldada raam. See on paigaldatud otse seinale horisontaalses asendis või spetsiaalselt ettevalmistatud niššil. Paigaldamise koha valimisel peaksite juhinduma seadme vaba juurdepääsust, et ühendada vajalik arv torujuhtmeid. Seadme paigaldamiseks kasutatakse sageli ka spetsiaalset kappi. Sellisel kujul võib seade mahutada igas ruumis.\nPõrandaküttesüsteemi kollektori sõlme skeem\nSoojusega põrandakollektori ühendusskeem katla jaoks\nSelle seadme paigaldamisel peate pöörama tähelepanu järgmistele soovitustele:\nKollektorseadme seinale paigaldatud kappi mõõtmed\nkoguja kasti paksus peab vastama saidi mõõtmetele;\npeate meeles pidama, et jätta ruumid torude paindumiseks igast paigaldatud kontuurist. See peab olema otse üksuse sees;\nInstrumendipakett asetatakse punktist, mis asub kõigist vooluahelatest sama kaugel.\nKui kasutate valmistoote gruppi, saate selle seadme paigaldamist oluliselt lihtsustada. See on väga lihtne paigaldada ise ilma spetsialistide abita.\nPõrandakütte kollektor - 7 enimmüüdud mudelit\nVee põrandaküttesüsteem on juba pikka aega olnud ime, kuid erinevalt radiaatori versioonist vajab see täpset häälestamist ja selle seadistuse eest vastutab põrandakütte kollektor. Analüüsime selle üksuse põhifunktsioone koos, lisaks saate teada, kuidas süsteemi kokku panna, ja neile, kes juba koguja valivad, räägin umbes 7 enimmüüdud mudelist.\nSüsteemi kestvus ja normaalne töö sõltub otseselt kollektorikomplekti kvaliteedist ja nõuetekohasest paigaldamisest.\nKogumisseadme otstarve ja toimimine\nPaljud usuvad, et koguja sõlme - see on ainult üks kammid ja panna mudeli põhimõte "miks maksta rohkem." Kuid ärge unustage, et enamik sooja põrandaid paigaldatakse betoonpõrandale ja vea korral on olukord suhteliselt problemaatiline.\nMis on koguja?\nEsiteks, väike haridusprogramm: veekihiga põranda soojusülekande vedeliku maksimaalne temperatuur on 40 ° C, ja kui see tõuseb, siis on sellisele põrandale kõndimine ebamugav. Keskmine katla tagab jahutusvedeliku, mille temperatuur on 70-90 ºC, ja selleks, et seda alandada, ja samal ajal jaotada see piki vooluringe, kasutatakse kollektorikomponenti.\nTöö koguja saidil.\nLihtsaim kollektor on pumba kahe kambri jaotur, kuum vesi sisestatakse ahelasse korraga ja teine asetatakse tagasivoolutorusse. Kuid selle lähenemisega peate alati vee temperatuuri reguleerima katlaga.\nHea, kui see on kondenseeruv gaasikatel, siis see protsess on seal automatiseeritud, kuid mitte iga omanik ei saa selliseid kulutusi endale lubada, kuna see seade on kallis.\nPealegi pole mõttekas liiga palju kulutada, kui saate panna kogumisseadme, kus segamisseade on sisse ehitatud, ja seejärel otsustada, saate termostaadi ühendada ja protsessi automatiseerida ning saate süsteemi enda kätega reguleerida. Kuid igal juhul on koguja paigaldamine ja seadistamine mitu korda odavam kui "täiustatud" boiler.\nPõhiosade koguja põrandaküte.\nMaterjalide valik ja juhtmestikud\nMaterjali puhul on koguja kammid nüüd valmistatud polüpropüleenist, roostevabast terasest, messingist ja vasest. Parimad on roostevabast terasest ja messingist, madala hinnaga polüpropüleenist versioon on asjakohane väikeste süsteemide jaoks 2-3 lühise kohta ilma suure surve alla.\nKaptenid, kes tunnevad polüpropüleenist liitmike valmistatud plasttorude paigaldamist. Kodumajapidamiste koguja on suhteliselt odav, kuid seal on palju jootekolme, mis sageli hakkavad lekima, mistõttu soovitame teil osta tahketektoriga tehase mudelid, isegi plastist.\nLihtsaim ühendusskeem on otseses mõttes otseselt katlalt kammile koos vahetorude paari ja tsirkulatsioonipumbaga. Kogemusest lähtudes tegid kõik, kes seda aasta peale paigaldasid, ümber töödanud kõik reguleeritava disainiga kahepoolse või kolmepoolse segamisventiili abil.\nKolmekordse segamisventiili skeem.\nParim valik on parim kahesuunaline kava tavalises eramajas. Korralduses on see lihtne ja töötab tõrgeteta.\nKahesuunaline kollektorite koostamise skeem.\nKolmekuulist segamisventiili kasutatakse ainult soojendusega põrandates, mille pindala on vähemalt 200 m². Kui see on ühendatud väikeste aladega, võivad töö katkestused ja soojus ebavõrdne jaotumine olla.\nKolmekäigulise segamisventiiliga monteerimisskeem.\nTavaliselt üritavad omanikud paigutada jaotusüksus koos kõigi seonduvate seadmetega spetsiaalses kapis, see on mugavam, kuid seda saab teha ilma selleta:\nAssamblee algab tugisarmatuuri paigaldamisega seinale;\nSelle seadme külge kruvitakse ka jaotuskanaleid. Neil peaks juba olema jahutusvedeliku andurid, ventiilid ja regulaatorid;\nKui sul on rohkem kui 8 kontuurid, mängib rolli suremust, siis ühe suurte asemel on parem paigaldada 2 väikest kambrit: toitmiseks ja tagasivooluks. Selle lähenemisviisiga on süsteemi lihtsam reguleerida;\nNüüd ühendame tarne- ja tagasivoolutorude kammid. Keevitusahelate ja torustike paigaldamine peaks selleks ajaks olema lõpetatud;\nViimastel on paigaldatud tsirkulatsioonipump, servo, ventiil ja termiline pea, mille järel süsteem on katlaga ühendatud.\nPidage meeles - kõigepealt tuleb süsteem täielikult kokku panna, sõita ja sõita vähemalt 1 päev. Alles pärast seda saate põrandakütte torud täita betoonpõrandaga.\nSeitse kõige populaarsemat mudelit\nItaalia mark LUXOR toodab usaldusväärset messingist varustust.\nKollektorite väljundite arv on vahemikus 2 kuni 11, kuid kõige populaarsemad mudelid on 4 ahelat ja 6 ahelat;\nReguleerimine võib olla nii manuaalne kui ka automaatne;\nMaksimumtemperatuur 80 ° C;\nMaksimaalne töörõhk 6 atm;\nHind sõltub kontuuride arvust ja on vahemikus 12,5-25 tuhat rubla.\nVeel üks Itaalia kvaliteetne esindaja.\nKamm ja peamised messingõlmed;\nKontuuride arv - 2 kuni 11;\nKollektoris olev naelõng;\nSee töötab soojuskandjaga kuni 95ºС;\nMaksimaalne rõhk 6 atm;\nHind - 14,3-35 tuhat rubla.\nNeed Türgi-Itaalia tootjad on suurepärase kvaliteediga mõistlike hindade taustal, neid seadmeid võib nimetada kuldseks keskuseks.\nKeha materjal - messing;\nKontuuride arv on vahemikus 2 kuni 10, fotol on kolmemõõtmeline kamm;\nTöötab soojuskandjaga kuni 80ºС;\nOn olemas mudelid koos voolumõõturitega või ilma;\nKäsitsi ja automaatne reguleerimine on võimalik;\nHind - 1,5 kuni 8 tuhat rubla.\nEttevõte ise on itaalia, kuid nüüd on nad alustanud koostööd APC-ga ning tooteid võib pidada ühistootmiseks.\nAhelate arv 2-12;\nJahutusvedeliku temperatuur kuni 80 ° C;\nHind - 3,2-15 tuhat rubla.\nItaalia kogumisobjekti BIANCHI tehnilised omadused on sarnased GIACOMINI Itaalia kolleegiga. Erinevus on ainult kontuuride ja hinna hulgast.\nSiin on kammid 2 kuni 10 järelduseni ja hind on vahemikus 9-22 tuhat rubla.\nItaalia marki Valtec on meie turul kõige populaarsem.\nKammmaterjal - roostevaba teras;\nJahutusvedeliku temperatuur - kuni 97 ° C.\nÜlemine rõhutase on 10 atm;\nHind - 6-15 tuhat rubla.\nValtec tooted on tuntud oma kõrge vastupidavuse poolest, need kollektsioonid hoiavad hästi hüdraulilisi šokke, nii et Valtec valitakse tihti kõrghoonetes põrandakütte jaoks.\nItaalia tootja Caleffi töötab luksuskaupade sektoris. Kammid on messingist, terasest ja polümeerist, omadused on siin üks kõrgemaid, kuid hind ulatub 43 000 rubla juurde.\nKavandatud skeeme ja montaaži algoritmi testiti praktiliselt rohkem kui tosinat korda ja nad töötavad hästi. Ilmselt on see protsess käesolevas artiklis esitatud videos. Kui teil on küsimusi, siis palun kirjutage kommentaarides, proovin aidata.\nEnne betooni tasandusprussi valamist tuleb testida sooja põrandat.\nEelmine ArtikkelKuidas laminaati oma kätega lahti võtta\n-CitatnikSatiiniribad rätikud. Videotöökoda Siidriibulate rätikud. Video meistriklass.Kangas lilled (mustrid) Kangast lilled (mustrid)>.kostüümidega kotihinnad. meistriklassi allikas Osovennos.\nPõrandakütte termosegamisseadme eesmärk on hoida süsteemis nõutavat temperatuuri, segades kuumaveekatti, mis tulevad katlast ja tagastusest.\nKõik põranda heliisolatsioonist


CHLOE LUKASIAK (TANTSIJA) WIKI, ELULUGU, VANUS, PIKKUS, KAAL, MÕÕTMISED, TUTVUMINE, NETOVÄÄRTUS, FAKTID - STARSGAB - TANTSIJA BIO\nChloe Lukasiak (Tantsija) Wiki, elulugu, vanus, pikkus, kaal, mõõtmised, tutvumine, netoväärtus, faktid\nChloe Lukasiak on tuntud USA näitlejanna, tantsija, autor, modell, produtsent ja tõsielustaar. Ta on tõusnud tähele, kuna ta oli 1. – 4. Hooajal Lifetime'i tõsielusarja „Dance Moms” originaalliige. Hääletage elulookirjeldusi ja uurige lisateavet Chloe Lukasiaki Wiki, biograafia, vanuse, pikkuse, kaalu, poiss-sõbra, kehamõõtmiste, võrgu kohta Väärt perekond, karjäär ja palju muud tema kohta käivat fakti.\nChloe Lukasiak Bio, vanus ja varajane elu\nKui vana on Chloe Lukasiak? Ta sündis 25. mail 2001 Churchillis, PA-s. Ta on 20-aastane. Ta on Poola, Šoti, Saksa ja Itaalia päritolu. Ta sündis Christilt ja Marc Lukasiakilt. Ta on Clara Lukasiaki vanem õde. Perekond elab Pennsylvanias Marsil.\n«mis on Kate Uptoni rinnahoidja suurus »\nChloe Lukasiak Kõrgus, kaal ja mõõtmised\nKui pikk on Chloe Lukasiak? Ta seisab kõrgusel 5 jalga 5 kõrgel või 1,65 m või 165 cm. Ta kaalub umbes 55 kg. Tal on ilusad tumepruunid silmad ja blondid juuksed. Millised on Chloe Lukasiaki kehamõõdud? Ta erutab sageli oma fänne, jagades oma modellivõtteid Instagramis ja nad tundusid innukad avaldama tunnustust tema värskenduste seeriale. Tema keha mõõtmed on 34–26–40 tolli. Ta kannab 34 C rinnahoidjatopsi.\nChloe Lukasiak Tutvumisleht ja afäär\nKes on Chloe Lukasiaki poiss-sõber? Neil hetkedel on ta vallaline. Vastavalt oma varasemale tutvumisajaloole käis ta poplaulja Ricky Garciaga umbes aasta pärast kohtumist 2015. aasta Raadio Disney muusikaauhindadel.\n«mis on ebamäärane »\nChloe Lukasiak Wiki\nTegelik nimi Chloe Lukasiak\nKuulus As Tantsija,\nVanus 20 aastat vana\nSünnipäev 25. mai 2001\nSünnikoht Churchill, PA\nKõrgus umbes 5 jalga 5 tolli (1,65 m)\nKeha mõõtmised umbes 34–26–40 tolli\nKinga suurus 5,5 (USA)\nNetoväärtus 2 miljonit dollarit\nChloe Lukasiaki puhasväärtus ja sissetulek\nKui palju on Chloe Lukasia netoväärtus? Teisel keskkooliaastal käis Lukasiak loovkirjutamise tunnis. Lukasiak võistles Dance Momsil paljudes tantsužanrites. Tal on ka omanimeline YouTube'i kanal, millel on üle 2,2 miljoni tellija. Tema netoväärtus on hinnanguliselt 2 miljonit dollarit.\nChloe Lukasiaki karjäär\nChloe Lukasiak alustas oma karjääri tantsijana. Ta alustas tantsimist noorelt ja osales kohalikel ja piirkondlikel tantsuvõistlustel. Nendel võistlustel võitis ta isegi mõned auhinnad. Tantsutalendi tõttu silma hakates hakkas ta pakkumisi saama mõnes teleprogrammis. Ta hakkas tantsutunde võtma kaheaastaselt. Ta võistles ALDC-ga neljast kuni kolmeteistkümnenda eluaastani.\nChloe Lukasiak Faktid\nÜks suur tegur, mis Chloe Lukasiaki nii noores eas nii eriliseks muudab, on tema mitmekordsed anded.\nPaljud meediaväljaanded on kommenteerinud tema erakordset tantsuoskust.\nLisaks on tema osalemine heategevustegevuses ka õrnas eas teinud ta oma fännide silmis väga eriliseks.\nvõistles Dance Momsis paljudes tantsužanrites, nagu lüüriline, kaasaegne, muusikateater, ballett, jazz, hip-hop, akro, hispaania ja Bollywood.\nTa on ka innukas lemmikloomaarmastaja.\nTal on oma Instagrami konto all 6,3 miljonit jälgijat.\nmis on armas virsikute vanus\nkui palju kaalub Patrick Dempsey\nim tyron, kes ta on\nkurb ja haletsusväärne\nükskõik kes või kuidas\ntito ortiz ja jenna jameson netoväärtus


Minu fitness treener Wii kaalulangus,\nLihas ilma kodust liikumata: sport Wii Teie kuju, Ubisoft, 60? Teie ajule esitavad väljakutseid mitut tüüpi elektroonilised mängud, mis on saadaval arvutitele, videomängusüsteemidele nagu Wii, pihuarvutiga videomängude platvormidele nagu Nintendo DS, ja liitumispõhistele veebisaitidele. Minu treeningplaan. Lai valik liikumisi, mis võimaldavad teil töötada kõik keha lihased abs, glutes, biceps Nädal 2: esmaspäev: 3 x 10 venelast, 3 x 10 tagasikäik, 3 x 10 tõmbab treeningut hommikul ja 3 x 10 vene keele, 3 x 10 reverse crunches, 3 x 10 suplust treeningu öösel. Puutetundlik ekraan välistab vajaduse hiire ja klaviatuuri järele, mis muudab eakate jaoks toote kasutamise lihtsaks, isegi kui nad pole kunagi arvutis töötanud.\nMida peaks aastane treenima? Video: Berit kätekõverdusedMai Üksteist aastast ei tohiks töötada.\nSellises õrnusajas on kehad veel arenemas, ei peaks teid "täiusliku" keha saavutamiseks töötama, sest nad elavad läbi noorukite, muutuvad nende kehad seal ise. Kas aastane saab esile tõsta? Jah, see on normaalne ja see isegi ei kahjusta juukseid, kuid ma ei soovita seda teha üksinda. Tehke seda professionaalselt. Milline on aastase poisi parim treeningplaan? Minu arvates on aastaselt vaja, et laps ei tööta ülemääraselt, kuid ta saab füüsiliselt aktiivselt osaleda, nagu kriketi, jalgpalli mängimine väljaspool mängu.\nSee on õige väljaõpe aastaselt. Milline on aastane treening? Burpies, nad tõesti töötavad! Ma olen harjutus treener, nii et minu info võiks olla hea … - 2 komplekti 20 push-ups. Näiteks lb poiss kasutab 10 kaaluprotsenti. Chinups on kergem, nii tehke umbes 3 komplekti lõugust. Kui te ei saa teha 5, tee seda nii palju kui võimalik, ja iga nädala kaupa tõsta iga lõua üles - südamehaiguse jaoks, jookseb umbes ühe kilomeetri jooksul jooksulint või rajal.\nMinu fitness treener Wii kaalulangus ei ole vaja sprintt, aga ärge kõndige, jooksmata või tempos. Sa ei pea neid kõiki ühe päeva jooksul Minu fitness treener Wii kaalulangus.\nPidage meeles, et ära lükake oma piiranguid, siis haiget saada. Töötage, kuni saate seda lihtsamalt teha. Milline on aastase tüdruku hea treeninguprogramm? Kui soovite lõbusat ja huvitavat väljaõppimist, pakun seda järgmiselt: - Sörkimine kuigi venivus, kehakaalu tõstmine jms. Kasutab lihaseid, südame jääb veel rasvavaba - Jooga lõbus ja hullulikult lõõgastav.\nMulle meeldib Wii sobib. Kui te ei oma Wii-d, siis kõik Jooga DVD-d imestab - Tantsimine tantsimine on lõbus interaktiivne viis kehakaalu säilitamiseks. Kui otsustate seda teha, on tantsuklassid või isegi Dance Dance Revolution suurepärased viisid tervise säilitamiseks - Tervislik toitumine Tervislik toitumine on number 1 prioriteet, kui soovid säilitada tervisliku kehakaalu.\nMis on aastase tüdruku hea treening? Üks teie vanuse parimaid harjutusi on ujumine, aeroobika, veespordiala, jooga ja jalgrattasõit. Kui teile ei meeldi mõni nimetatud harjutus, võite proovida mittekokkuvat sporti, mis teile meeldib.\nMa eeldan, et te üritate kaalust alla võtta?\nMa soovitan teil teha kiiret kõndimist ja tantsimist. Protseduuri jätkamiseks oma režiimi kasutades proovige süüa tervislikult koos paljude kiudainerikaga toiduainetega. Ärge kasutage energiajoogi asemel proovige juua rohkem vett, toores mahla või looduslikke puuviljamahla. Milline on aastane treeningprogramm? Vältige raskusi.\nKasutage hõõrudes vähem kui 10 naela raske. Võite proovida kõiki või Minu fitness treener Wii kaalulangus nimetatud harjutusi 3 … 4 korda nädalas … Push ups - rind. Reverse Dips - Triceps. Hüppeliigese külgmised tõusud - õlad. Hüpikroljonid lendavad - rind. Hüpiküüri lokid - Biceps. Randmerõngad - küünarvarred. Vabakutsed - reied. Hüpervilihased - hamstringid ja gluteed.\nSamuti jalutage või ujuge vähemalt 15 minutit päevas. Need on kõik põhilised harjutused ja kõik need ei ole kohustuslikud samal päeval.\nSaate valida oma eelistus harjutust ja teha seda. Järgmisel treeningpäeval võite lisada väljakirjutatud harjutused ja jätta mõned, mida täna tegi. Pidage meeles: ärge tõstke raskusi. Hoidke kaalud võimalikult minimaalsed. Kuidas teete treeningplaani aastasele poisile?\nTõenäoliselt oleks kõige parem külastada ja jõusaali teha koos isikliku treeneriga. Ta suudab teid treeningprogrammiga seada ja veel parem, veenduge, et suudaksid treeningut korralikult teha. Kuidas teid aastasele? Milline on aastase mehe parim treeninguprogramm?\nPalun ärge oluliselt oma harjumusi muutmata ilma oma arsti eelneva õnnistuseta. Eeldades, et teil on tavaliselt hea tervis, peaksite tegema nii südame- kui ka jõutreeninguid. Südamehaiguste korral võta vähemalt kuus korda nädalas vähemalt 30 minutit. Näiteks minge 2-miilise jalutuskäigule veidi vähem kui 30 minutit iga päev enne esimest sööki. Mis puutub jõutreeningusse, siis tehke terve keha treening kaks korda nädalas pärastlõunal, kui te kõnnite hommikul. Kontsentreerige põhiharjutused, nimelt squats, deadlifts, presses, ridades, tilgad ja lõugad.\nSamuti oleks hea mõte teha kümme minutit venitada pärast iga tugevuse treeningut. Kas aastastel lastel on laps? Milline on parim treenimine aastasele rasvase maoga? Käivitage ja mängige oma sõpradega. Laps ei vaja mingit treeningut, välja arvatud selle lihase määratlus.\nMilline on aastase tüdruku hea treeningupraktika? Milline on aastane kaal? Mis on aastase tüdruku hea treeningupraktika? Tüdruku parim viis on tantsida.\nJooga aitab rahulikult keha lihaseid. Kas aastased tüdrukud treenivad igapäevaselt, isegi kui nad on spordiga seotud ja on praegu jõusaalis? Ma olen üksteist aastat vana ja olen peaaegu kaksteist Jah, see on okei, kuid võta vähemalt 2 päeva nädalas ja puhata, ma tegema ja ab treening iga päev jala treening kaks korda ja südame ja ma kickboxing, kui ma oleks ui ei tõsta kaalu see võib haiget oma moski ja stuck oma kasvu, kui sa ainult teevad nagu naela ma mängin spordi nii, et treening ja joosta palju, kuid ei tööta põlvi raske mul on ja nad mõnikord haiget ja kui teie sport teil tuleb koolitada kõik arvab, et on hull, kuid nad näevad, et nad on ülekaalulised, aga Kaalulangus turundus lihtsalt ei tee seda ja söö tervena, kui sa ei näe tulemusi, vaid on parem ja tervislikum, et süüa tervena.\nÜksteist aastat vananed saavad kuulsaks tantsida, laulda, mängida, kirjutada raamatuid ja palju muud. Mõned aastased hakkavad selles vanuses elus seiklustest hakkama võtma, mistõttu on kõige parem kuuluda see, et teate Millal keha poleb rasva paastumine andeid ja annate kogu maailmale teada.\nKas aastane saab akne? Jah nad saavad. See on raske samm, lihtsalt veenduge, et te pestaksite teid hommikul ja õhtul. Mis on aastased tüdrukud?\nKõik ütlevad, et olen päris ilus, kuid võin teile öelda, mida mulle ei meeldi poisid KÕIK sõbrad on see, mis mulle kõige rohkem meeldib. Mis on tüdruku aastane treeningplaan?\nProovige vähemalt kümme minutit päevas, kui saate. Samuti pushups ja 20 curlups või nii palju kui saate teha. Seejärel tehke 50 retsiptsiooni viie või kümne kilo kaaluga, 10 rebimenüüga. Ärge unustage venitada ja proovida umbes 30 minutit aeroobset exersize sport, aktiivsed mängud jne päevas. Loodan, et see aitab! Milline on aastasele igapäevasele treeningule? Mida teha aastase sünnipäeva puhul?\nSa võid neid oma sõpradega koos sööma viia ja siis saaksid nad koju minna ja sõpradega ööbida? Kas aastased saavad stressi?\nJah, paljud lapsed saavad liikuda põhikoolist teise kooli. See võib mõnedel juhtudel põhjustada friisi, mis on lööve, mis võib kehale kehasse asetada, ja teie arst võib teile anda kreemi, mis ravib löövet mõne nädala jooksul. Kuid see ei pea muretsema lihtsalt teadlikena! Kas aastane kuupäev? Milline on hea aastase treeningplaan? Loomulikult sõltub see inimese soost, praegusest seisundist nagu kehakaal, kõrgus, südame löögisagedus, toitumine, varasemad või praegused Minu fitness treener Wii kaalulangus, harjutuste põhjus jne.\nÄrge alustage stressi.\nMa soovitan plaani teha etapidena või etappides. Mõne nädala pärast lisage programmile veidi või suurendage intensiivsust. Vigastuste vältimine mis tahes kulul.


Maksuamet võib jätta pensionikindlustajate tulumaksu tagastamata - Äripäev\nMaksuamet võib jätta pensionikindlustajate tulumaksu tagastamata\n09. veebruar 2001, 12:01\nKaivo Kopli 09. veebruar 2001, 12:01\nSeadusesätete erineva tõlgendamise tõttu võivad tuhanded tulumaksusoodustusega pensionikindlustuse sõlminud inimesed jääda ilma tulumaksu tagastusest.\nKuna enamik sellistest lepingutest sisaldab surmariskikindlustust, siis leiab maksuamet, et kõigi tasutud maksete pealt ei saa tulumaksu tagastada.\nTallinna füüsiliste isikute maksuameti infotelefonil kinnitati, et tulumaksu saab tagasi vaid puhtalt pensionikindlustuselt. Tuludeklaratsiooni esitades peab inimene panema kirja selle summa, mis on läinud puhtalt pensioni kogumiseks ja millest on lahutatud surmariskikaitseks kuluv osa.\nKindlustusseltsid aga ei ole lahutanud makseid sel moel osadeks. Maksuamet soovitab inimestel maksetest ise surmariskikaitse lahutada või läkitada koos tuludeklaratsiooniga kindlustuspoliis, et maksuametnikud seda siis teeksid.\nSee aga välistab tulu deklareerimise internetis, kuna sedamoodi ei saa ju poliisi lisada. Lisaks sellele ei ole poliisi järgi võimalikki arvutada, kui palju igakuisest maksest on läinud surmariski kindlustamiseks.


Linnajuhid distantseeruvad Vesterbacka superplaanist - Tänane leht\nTallinnas kohtunud linnajuhid Taavi Aas (vasakult) ja Jussi Pajunen pealinnade vahelise koostöö hetkeseisu ja arenguvõimalusi. FOTO: Sander Ilvest\nIT-ettevõtte Rovio endine turundusjuht Vesterbacka rääkis eelmisel nädalal Helsingis toimunud konverentsil, et Tallinna-Helsingi tunneli ehitus võiks alata 2018. aastal ning tunnel peaks valmima olema 2023. või 2024. aastal. Raha selleks lubas mees hankida Hiina investoritelt.\nHelsingi linnapea Jussi Pajunen ja Tallinna linnapea kohusetäitja Taavi Aas jäid eilsel pressikonverentsil selle jutu peale pehmelt öeldes reserveerituks. Eesti majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, Soome transpordi- ja kommunikatsiooniministeeriumi, Tallinna linna, Helsingi linna, Helsingi-Uusimaa piirkonnanõukogu ning Harju maavalitsuse esindajad on allkirjastanud Soome-Eesti transpordiühenduse algatuse vastastikuse mõistmise memorandumi. Esimesed sammud tunneli rajamise teel on eeluuringud, mille hanked kuulutati välja tänavu novembris ja mis peaksid valmima järgmisel aastal.\nKüsimusele tunneliprojekti viimaste arengute kohta vastasid linnajuhid, et kõik kulgeb plaanipäraselt.\n«21. novembril oli Helsingis seda teemat puudutav konverents. Meil on ühine projekt tunneli eeluuringu teostamiseks. Seal on teatud töödega alustatud. Geoloogilised uuringud algasid juba eelmise suve lõpus. Täiesti realistlikud sammud, mis eelnevad lõplikule otsusele, on ette võetud,» rääkis Aas.\n«Loomulikult sõltub lõpptulemus sellest, kuidas need uuringud lähevad. Kuidas eeluuring läheb, kuidas rahastamise eeluuring läheb. See on asja üks pool, teine pool tunneliprojektist on kindlasti see, kuidas läheb edasi Rail Balticu projekt. Rail Baltic on Euroopa poolt vaadates kindlasti üks eeldus tunneliprojektile,» lisas ta.\nKüsimusele Vesterbacka rolli kohta vastas Aas: «Ma ütleks niimoodi, et kõikides suurtes projektides on alati oluline see, et lisaks Euroopa Liidule, riikidele ja linnadele osaleks neis ka erakapital. Kas erakapital on võimeline katma sada protsenti, seda näitab aeg. Ma ütlen veel kord, et praegu on käsil rahastamisuuring, mis näitab tunneli võimalikku kogumaksumust ja seda, kuidas maksumust tulevikus kaetakse.»\nAga kui tõsiselt peaks võtma juttu tunneli viie aastaga valmis ehitamisest?\n«Tunneliprojekti juures on praegu kõige olulisemad uuringud, mis tuleb valmis saada järgmise aasta jooksul. On väga tähtis, et teaksime täpselt, mida ja kuhu plaanime ehitada. Samuti on selge, et on raske näha Helsingi-Tallinna tunneli valmimist, kui Rail Balticu projekt ei realiseeru,» lausus Helsingi linnapea Pajunen.\n«Kui Rail Baltic hakkaks 2025. aastal toimima, siis oleks see ühtlasi tunneli valmimise varaseim tähtaeg. Olen samal arvamusel Taavi Aasaga, et tunneli realiseerumine nõuab Euroopa Liidu rahastust, avalikku rahastust nii Eestist kui ka Soomest, ning erarahastust. Peter Vesterbacka projekti ei tunne ma nii hästi, et oskaksin seda kommenteerida,» lisas ta.


Arutelu:Dresdeni Tehnikaülikool – Vikipeedia\nEndistelt nimedelt tuleb ümbersuunamised teha, mitte neid linkida. --Epp 15. september 2011, kell 10:28 (EEST)[vasta]\nEi mäleta enam, miks sai pandud pealkirjaks Dresdeni tehnikaülikool. Peaks ju olema Dresdeni Tehnikaülikool. --Hirvelaid (arutelu) 7. september 2013, kell 15:49 (EEST)[vasta]\nLiigisõna võib ka väikese tähega kirjutada. Minu meelest on ühesmalt õige väikese tähega. Kuna ametliku nime tõlge harilikult pole ametlik, siis ei tekiks küsimust, miks siin ametlikkust rõhutatakse. Pikne 7. september 2013, kell 21:05 (EEST)\nKas Su ettepanek on kõik siin loetletud välismaa ülikoolid, milledel liigisõna algab suure algustähega, säärasel viisil ümber nimetada?\nMeelsasti ootaksin ära Moreli ja Epu seisukohad. --Hirvelaid (arutelu) 8. september 2013, kell 06:04 (EEST)[vasta]\nteemat on püütud lahata siin: Arutelu:Ülikoolide loend. Vikipeedias peaks põhimõttelise seisukoha võtma, kas rõhutame ametlikkust või mitte; neutraalsem oleks ilmselt mitte rõhutada--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2013, kell 09:21 (EEST)[vasta]\nPeaks olema kuidagi arusaadav, mis on ülikooli täisnimi ja kas konkreetsel juhul on tegu täisnimega. Sellepärast tahaks täisnime vähemalt artiklipealkirjas läbiva suurtähega kirjutada. Ametlikku nime ja täisnime olen lihtsalt samastanud, kuigi see on lihtsustus. Andres (arutelu) 8. september 2013, kell 09:45 (EEST)[vasta]\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Dresdeni_Tehnikaülikool&oldid=3724154"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 08:45, 8. september 2013.


Avalik kirjalik enampakkumine linnavara üürile andmiseks (Linnuse 2)\n♦ Narvas Linnuse tänav 2 hoones 2. korrusel asuvad ruumid üldpindalaga 313,8 m² järgmistel tingimustel:\n• Üüritasu alghind - mitte vähem kui 1 650,00 eurot kuus (ilma käibemaksuta eurot).\n- Alates üürilepingu sõlmimise kuupäevast kuni 30.11.2017.a vabastatakse üürniku üüritasu maksmisest;\n- Perioodil 01.12.2017.a - 31.01.2018.a on kohustatud üürnik maksta 15% üüritasu suurusest;\n- Perioodil 01.02.2018.a – 30.04.2018.a on kohustatud üürnik maksta 30% üüritasu suurusest;\n- Perioodil 01.05.2018.a – 30.06.2018.a on kohustatud üürnik maksta 75% üüritasu suurusest.\n• Alates 01.07.2018.a on kohustatud üürnik igakuiselt maksta üüritasu täies ulatuses.\n• Osavõtutasu - 165,00 eurot.\n• Tagatisraha - 1 650,00 eurot.\n• Mitteeluruumide üürilepingu sõlmimine hiljemalt 01.09.2017.a.\n• linnavara tasuta kasutamine toitlustuskoha avamiseni, kuid mitte kauem kui 01.12.2017. a;\n• toitlustuskoha disain peab vastama projektile "Narva Joaoru puhkeala ehitusprojekt. Põhiprojekti staadium. Sisearhitektuurne osa." Disaini võib muuta tellides hoone arhitektilt Kalle Vellevoog uue lahenduse. (Toitlustuskoha disaini alaste küsimuste tekkimise korral pöörduda arhitekti poole Kalle Vellevoog, tel. 5067586);\nEnampakkumine toimub 01.08.2017.a kell 14:00 Joaoru Rannahoone konverentsisaalis aadressil Linnuse tänav 2, Narva.\nKirjalikul enampakkumisel osalemiseks tuleb esitada Narva Linnavalitsuse sekretärile asukohaga Peetri plats 5 (II korrus), 20308 Narva, kuni 31. juulini 2017 kella 16.00-ni kinnises ümbrikus pakkumine, märkides ümbrikule ainult vara aadressi.\nOsavõtutasu ja tagatisraha peavad laekuma SA Narva Linna Arendus a/a nr EE432200221049605368, AS SEB Pank, hiljemalt 31. juuliks 2017. a.\nKüsimuste tekkimise korral ning ruumide ülevaatamise aja kokkuleppimiseks palume pöörduda Rannahoone Linnuse 2 administraator Anatoli Ivanovi poole tel. +372 53854113 või Sofja Homjakova poole + 372 56607779.\nLisatud 04.07.2017, 14:48\nMuudetud 04.07.2017, 16:32


Mart Parve: Kas nutitelefonidele vaadatakse varsti tagasi nagu Netflixi-kasutaja vaatab VHS-videomakkidele? - Geenius\nMart Parve: Kas nutitelefonidele vaadatakse varsti tagasi nagu Netflixi-kasutaja vaatab VHS-videomakkidele?\n20.09.2017 kell 14:41\nNii, iPhone X on siis välja kuulutatud ja varsti ka poes. Märgiline sündmus, 10 aastat “päris” nutitelefoni sünnist. Kas on siis vägev?\nJah, üht-teist on jälle parem ning kindlasti saab teha veidi ilusama video või foto, ning mängida veidi sujuvama pildiga seda 3D-mängu, mida sa niikuinii telefonis mängida ei viitsi.\nTegelikult on aga kõigile ammu selge, et nutitelefonid kui seadmeformaat on jõudnud platooni, ning seda juba umbes viis aastat tagasi. Leia kusagilt mõni iPhone 5S või Galaxy S4 ning näed, et need on ka täna täiesti kasutatavad telefonid. Erinevalt pinksipalli suuruste pikslitega, 2G-netiühendusega esimesest iPhone’st.\nKui vaadata tehnoloogiate elukaari, siis järgneb igale platoole õige varsti langus – olgu siis kiire krahh seoses parema asendustoote tekkimisega või aeglane vindumine. Kas nutitelefoni lips on läbi? Kas neile vaadatakse juba õige varsti tagasi samal moel nagu Netflixi-kasutaja vaatab VHS-videomakke?\nNing kui nii, siis mis on see järgmine seadmeliik, mis murrab miljardite kasutajateni, ja mis toob järgmise hüppelise muutuse sellesse, kuidas inimesed tehnoloogiaga suhestuvad? Virtuaalreaalsus-prillid? Liitreaalsus-prillid? Holograafilised kasutajaliidesed (nn “Minority Report UI”)? Kellad ja muud wearables kategooria vidinad?\nKõik nimetatud seadmeliigid (ja veel mõned) on tekitanud palju entusiasmi ning sellega alati, paratamatult kaasnevat skepsist ja pettumust. “Apple Watch on surnud”, “Google Glass on läbikukkumine”, “AR on järjekorde haip”, blaa blaa blaa.\nMina aga arvan, et kindlatele seadmeliikidele pööratakse liiga palju tähelepanu ning igast uuest liigist oodatakse lihtsalt liiga palju. Iga üksik neist seadmetest ei muuda maailma, ega peagi muutma.\nTehnoloogia see osa, mis tõelist väärtust pakub, on ammu pilve kolinud ning pole suurt vahet, kuskaudu me sellega suhtleme. Samamoodi saame ju “päris” maailma vaadata nii läbi prillide, kontaktläätsede kui ka akna – ning üks viis ei pea teist välistama.\nOlen kindel, et midagi nutitelefoni-taolist on laialt kasutusel ka aastakümnete pärast. Ja väga võimalik, et üllatavalt sarnasena tänasele formaadile.\nKuid selle sama pilve-tehisintellektiga, mis täna annab tarkust su nutitelefoni sisse, saad sa suhelda ka läbi prillide või kontaktläätsede, isesõitva auto info-hologrammi, nutikella ja terve hulga teiste seadmete kaudu, millest me täna kuulnudki ei ole. Igal pool, reaalajas. Umbes nagu Siri või Google Now täna su telefonis, arvutis, tahvlis ja kellas, aga mõõtmatult kasulikum ja nutikam.\nJah, nutitelefonide arengukaar on arvatavasti juba mõnda aega tagasi oma kõrgpunkti jõudnud ning edasine areng enam väga põnev olema ei saa. Ent alanud on järgmine tehnoloogiatsükkel – seadme-sõltumatu pilve-tehisintellekt, mis hakkab just nüüd meie ellu jõudma. Põnevad ajad.\nXiaomi näitab osades telefonides sätetemenüüs reklaame


Häda ja viletsus viinast | AVE\n← Airi Värnik: arvamus Kas karsklane olla on lihtne ja hää?\nSurnuksjoomine sõltub poliitikast →\nHäda ja viletsus viinast\nLääne orienteeritus rahale on toonud ka meditsiini avaliku arutelu inimese kui kulu- ja tuluallika üle. Vastandina seisukohale, mille järgi inimene on pelgalt väärtus omaette.\nSama suunda järgis ka peaminister Ansipi kokkuvõte valitsuse edusammudest, peatuti vaid finantsedul, analüüsimata edu tegelikku hinda.\n13,5 liitrit absoluutset alkoholi\nEesti Konjunktuuriinstituut arvutas, 2004. aastal ametlikult müüdud alkohoolsed joogid 96kraadise viinapiirituse ehk absoluutse alkoholi peale ning tulemus on, et iga täiskasvanud eestlane ostab keskmiselt 13,5 liitrit absoluutset alkoholi aastas.\nTaas ümberarvutatult teeb see 70 pudelit 40kraadist viina, mis on kõrgeim näit Euroopas. Turistid ostavad lisaks Eesti alkoholiturult 3,5 liitrit absoluutset alkoholi ja salaviina tarbimiseks arvestatakse aastas üks liiter inimese kohta. Loomulikult jaotuvad keskmised näidud elanikkonnas ebaühtlaselt. Suurima alkoholikoormise võtab endale keskealine mees.\n1,9 miljardit krooni\nAlkoholiäri on kiirtulu poolest samaväärne relva-, ravimi- ja kosmeetikatööstusega. Alkoholi omahind on madal. Alkoholi on läbi aegade kasutatud ideoloogilisel otstarbel. Lahingusse minnes joodeti sõdureid hulljulguse saavutamiseks, nõukogude ajal hoiti inimesi auru all selleks, et mõttetegevus oleks halvatud. Ka inimestevahelistes suhetes kasutatakse manipuleerimisel vastase purju jootmist, olgu see siis seksuaalse tahte pealesurumisel või ohvrile ebasoodsate tehingute mahitamisel.\nAlkoholiaktsiisi laekumine tõi 2005. aastal riigieelarvesse 1,9 miljardit krooni, mis moodustas 18% riigieelarve tuludest.\nMillised olid kulud? Kui kasutada Euroopa Komisjoni hinnanguid, siis vaid otsesed alkoholi tarbimisega seotud kahjud Eestis haiguste ja vigastuste näol moodustasid 10,6–13,2 miljardit krooni majandusest. Lisada tuleb kaudsed kulud nagu alkohooliku ahistatud perekond, kaotatud tööpäevad ja langenud töö kvaliteet, korrarikkumised ja kriminaalsed teod jne.\nViimasel kümnendil on teaduslikult arvutatud rahvastiku terviseseisundit ja tervisekaotuse üksikasju. Tartu Ülikooli tervishoiu instituudi, sotsiaalministeeriumi ja Eesti Teadusfondi uuringutest selgus, et 2002. aastal kaotati 327 000 eluaastat haigustest tingitud elukvaliteedi halvenemise ja enneaegse surma tõttu.\nTeisiti öeldes võib seda käsitleda olukorrana, kus ligi 5000 keskmise eluea (68 aastat) saavutanud inimest oleks sel aastal sündimata jäänud.\nKõige suuremateks terviseriskideks osutusid Eestis suitsetamine, alkoholi tarvitamine ja vähene kehaline tegevus. Uuringutest selgus ka see, kuidas ja milliste kulutustega saab olukorda parandada sihipärase tervisepoliitikaga, mis ulatuks iga inimeseni. Alkoholist tingitud kahju ennetamiseks annaks kõige soodsama kuluefektiivsuse 50% võrra alkoholiaktsiisi suurendamine, sellele järgneks reklaami täielik keelustamine.\nMüüki tuleks piirata\nToimivateks osutusid kulutõhususe mõttes veel alkoholimüügi piirangud, perearstide poolt nõustamine ja alkoholikontroll autojuhtidele.\nTäpselt on välja arvutatud kulud ja tulud nimetatud meetmete erineval kombineerimisel, arvestades seejuures inimese eluaasta hinda. Kokkuvõttes toob iga alkoholi liigtarvitamisest loobumise tagajärjel säästetud eluaasta riigile mitmekordselt tagasi paranenud tööhõive, suurema produktiivsuse ja vähenenud sotsiaalse kahju näol.\nEesti-Rootsi vaimse tervise ja suitsidoloogia instituudi uuringud näitavad, et ühe liitri alkoholi tarbimise vähendamine päästaks 21 inimest suitsiidisurmast. Kui keskmine alkoholi tarbimine langeks perestroika tasemele – 6 liitrit absoluutset alkoholi inimese kohta aastas, siis viimaste aastate suitsiidikordaja 100 000 elaniku kohta väheneks 30lt 17le, mis on Euroopa keskmine tase.\nUuringu tulemuste praktikasse rakendamine oleneb poliitikute tahtest ja eelistustest. Suur osa rahvast on juba seda meelt, et riiklikku alkoholipoliitikat tuleks karmistada.\nHäda ja viletsus viinast. // SL Õhtuleht (2006) 29. apr., lk. 8.


Essee aines “Ettevõtlus” Peep Vain | minny\n← Lõpueksami tulemus\nTa tuli, et jääda →\nEssee aines “Ettevõtlus” Peep Vain\n, 1. veebr 2013\nMinu üheks eeskujuks on Peep Vain, sündinud 16.aprillil 1968.aastal, kes on koolitaja ja ettevõtja. Aasta enne sõjaväkke minekut astus ta TPIsse raadiotehnika kateedrisse. See oli inseneri-erialadest kõige prestiižsem, aga erilist soovi tulevikus sellel alal töötada ei olnud. Seejärel läks ta sõjaväkke, kus tal oli aega mõelda, mida ta tahab tegelikult tulevikus teha. Nõukogude ajal oli äri ja äriajamine midagi negatiivset ning seega tahtis ta majandust Rootsi õppima minna, aga kuna pärast nõukogude sõjaväes teenimist oli sobimatu välismaale minna, siis astus ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonda. Samal sügisel hakkas ta rootsi keelt õppima. Ta sattus kokku ühe Princetoni üliõpilasega ja Peebul tekkis huvi hoopis Ameerikasse õppima minna ning see muutus talle kinnisideeks.\nVastloodud Estonian Business School kutsus 1989.aasta lõpus kuus Tartu ja Tallinna üliõpilast osalema programmis, mis sisaldas lühiajalist õppimist USAs ning seejärel töötamist EBSis õppejõuna ning üks neist üliõpilastest oli Peep Vain. Ameerikasse minnes oli tal valida, kas suvetöö proovireisijana või minna suvesemestriks Ameerika läänekaldale Pacific Lutherani ülikooli. Tema valis neist esimese variandi. Peep asus tööle Southwestern Company´sse ja temast sai majast majja käiv proovireisija, kes müüs lastega peredele entsüklopeedia-sarnaseid õpperaamatuid. Esimese müügipäeva hommikul tundis ta hirmu, aga sai sellest üle, kuid sellegi poolest ei õnnestunud müümine alguses. Vahepeal oli ka hetki, kus ta tahtis loobuda, aga talle andis jõudu mõte, et loobumine pole võimalik ning müük hakkas edenema. Edu aitas saavutada ka müügitreener Dave Triepkese abi, tänu kellele ta mõistis, et raamatute müügi suurendamiseks peab ta kuue leheküljelise müügijutu pähe õppima ning harjutama, et see kõlaks loomulikult.\nLäbi kokkusattumuste või õnnelike juhuste Moskva saatkonna ees sai ta rutem SAT-testi (akadeemilise üldvõimekuse test, mis tuli teha, et õppida Ameerika ülikoolis) tegema ning tutvus Bentley kolledžist ühe naisega, kes tahtis arendada suhteid Nõukogude Liiduga.\nSügisel naasis ta Eestisse ja õpetas EBSis semestri jagu inglise keelt. Pärast seda tuli pakkumine terveks semestriks Pacific Lutherani ülikooli õppima minna, mille ta ka vastu võttis. Seal õppides sai ta teate, et teda on vastu võetud Bentley kolledžisse ning talle on antud üks kahest rahvusvahelisest stipendiumist, mis katab kogu õppemaksu. Ta alustas seal õpinguid turunduse erialal. Pärast kahe aastast õpingut lõpetas selle ning oli 868 üliõpilase seas tulemuste poolest üheteistkümnes. Temast sai diplomeeritud turundusspetsialist.\nSuviti, kui ülikoolis loenguid ei toiminud, teenis ta elamiseks raha raamatute müügiga Southwestern Company´s. Nädalas 500 ühikut müües oli võimalik saada nn. Presidendi Klubisse ning auhinnaks oleks saanud vineerist seinadiplomi, kena pusa ja õhtusöögi firma teiste parimate poegade ja tütarde seltsis koos firma presidendiga. Peep ihkas seda preemiat väga. Esimesel ega teisel suvel ta seda ei saanud, aga kolmandal suvel ta suutis müüa 500 ühikut.\nPärast Bentley kolledži lõpetamist tuli ta Eestisse ning hakkas tööle müügijuhina toiduainete hulgimüügifirmas Jungent. Tema käe all kasvas neljaliikmeline müügiosakond paari aastaga meeskonnaks, kus töötas kuuskümmend inimest. Hiljem võttis ta enda peale müügimeeste koolitamise ja arendamise. Ta on aidanud ka käivitada Hansapanga (praegune Swedbank) elukindlustuse müüki.\nKuid müügijuhi amet ei olnud ikkagi ta tõeline kutsumus. Juba õpingute esimestest päevadest kütkestasid teda inimesed, kes suutsid laval seistes ja rääkides sadade tähelepanu köita. Neid julgustada ja innustada kõrgeid eesmärke seadma ja saavutama.\n1997.aastal lõi ta koolitusfirma Vain ja Partnerid, mis tõusis kiiresti oma valdkonna liidrite sekka. Praegu koosneb meeskond ligi kolmekümnest inimesest. Firma on laienenud ka Lätti. Alustas oma koolitajakarjääri 15-20 inimeselise grupiga, siis hakkas suuremate gruppidega katsetama. 2001.aastal tuli ta pühapäevasele müügi- ja motivatsioonikoolitusele Sakala keskusesse kohale 1000 inimest. 2002.aasta suvel oli ta käinud Londonis Robbinsi koolitusel, kus osales 8000inimest, see oli heaks inspiratsiooniallikaks, et Eestis läbi viia koolitus 3000-pealisele kuulajaskonnale. Kui ta 6.septembril 2002.aastal Saku Suurhalli lavale astus, tervitas teda saalis 3198 inimest.\nMind on inspireerinud Peep Vainu raamat ,,Kõige tähtsam küsimus“, mis on aidanud mul eesmärke seada ja leida seda, mida ma tegelikult tahan. Selle raamatu innustusel tegin ma riikliku eesti keele eksami 74-le punktile, mis kunagi tundus mulle kätte saamatuna.\nPeep Vain on selles raamatus kirjutanud ,,Ma sõidan kümnesilindrilise autoga, tundes teinekord sellega seoses pisikest süütunnet. Vahel on mul raske toime tulla kogu selle raha ja eduga.“ See on haruldane, et edukas ja rikas inimene mõistab oma vara väärtust ja vahel tunneb, et seda on liiga palju. Suur hulk rikkaid inimesi tunnevad, et sellest mis neil on, ei piisa neile.\nVeel on Peep Vain öelnud, et kui põhilised asjad su ümber on korras ja su ümber on inimesi, keda sa armastad ja kes sind armastavad, siis pole sul edu ja edasikihutamist vajagi. Seega peaksid kõige õnnelikumad inimesed olema lihttöölised. Üllatav on kuulda seda inimese suust, kes on elus suutnud nii palju saavutada ning otsib võimalusi kuhu edasi areneda. Kuid võib-olla on edukus lihtsalt boonus selle eest, et ta armastab seda, mida ta teeb.\nPeep Vainult on võimalik väga palju õppida, näiteks eluga rahul olemist, praegusest hetkest rõõmu tundmist ning eesmärkide seadmist. Kõige raskem neist on rõõmu tunda, see ei ole eestlase loomuses. Edu saavutamiseks tuleb rõõmu tunda iga saavutuse üle ning ennast tunnustada. See tundub küll natuke egoistlik, aga tänapäeva kiire elutempo juures ei märgata teisi kiita ning kui seda ise ei tehta, siis jääksidki saavutused märkamata.\nUsun, et Peep Vainu edu on piisav tõestus sellest, et tema nn. elu- või eduvalem toimib. Mina olen seda valemit katsetanud ning näinud, et kõik on võimalik, kui seda ka tegelikult tahetakse. Peep Vain võiks olla heaks eeskujuks kõigile.\nKäesoleva essee kirjutamisel olen tuginenud Peep Vainu raamatule “Kõige tähtsam küsimus” (Tallinn: KÜ Vain & Partnerid ja Eesti Päevalehe AS, 2008). Ma ei ole siin täpseid lehekülgi välja toonud, kuid faktid on sellest raamatust võetud.\nRubriigid: Kirjandid, Loetud raamatud, Midagi positiivset. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Indrek Saar: laul teeb ju rinna rõõmsaks! - 160 mõtet - Laulupidu - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nIndrek Saar: laul teeb ju rinna rõõmsaks!\nSeoses peagi saabuva XII noorte laulu- ja tantsupeoga ning Postimehe 160. sünnipäevaga kogus Postimees tuntud Eesti tegelastelt 160 mõtet laulu- ja tantsupeost.\nAvaliku elu tegelastele sai esitatud küsimus: «Miks on meil tänapäeval laulu- ja tantsupidu vaja?» Postimees hakkab avaldama mõtteid laulu- ja tantsupeost kaks korda nädalas kuni peo alguseni.\n«Tänapäeva Eestil on eriti laulupidusid vaja. Tuleb vaadata, mida inimesed ise arvavad sellest – kas nende jaoks on kooris laulmine või rahvatantsu ringis kaasa löömine oluline. Viimase kümne aastaga on selliste kooride ja rahvatantsu ringide arv kahekordistunud, mis näitab, et inimesed tahavad seda teha. Mis omakorda näitab seda, et globaliseerumise tasakaalustamiseks pöörduvad inimesed tugevamini oma algse kultuuri poole. Selle jaoks, et kompida latva, on vaja kobada juuri ja teada, kust see kõik alguse on saanud.\nEga siis laul teeb ju rinna rõõmsaks ja see, mille pärast me oma riiki peame ongi lõpuks see, et me saaksime laulu- ja tantsupidu teha, ega ju muud põhjust olegi. Majandusüksusena saame aru, et see ei ole kõige ratsionaalsem otsus, et see on ikkagi oma kultuuri arendamiseks.»\n«Selleks, et eestlane olla. Ma arvan, et see on nii oluline osa meie identiteedist, ilma selleta oleks nagu midagi puudu eestlaseks olemisest.»\nEV100 programmi juht Jaanus Rohumaa\n«Eesti vabariik saja toimkonna juhina ma kõige pealt olen üldse õnnelik, et juubel sattus perioodi, kus meil on nii noorte laulupidu sellel aastal kui ka 2019. aastal 150 aastat juubeli laulupidu – mõlemad on väga suure tähendusega.\nAga miks see laulupidu meile lisaks sellele erakordsusele ja mastaabile väga tähtis on, on see, et ta hoiab püsti meie laulu kultuuri ja tuletab meile meelde, et me võiksime tegelikult ka iganädalaselt ja igakuiselt ja igapäevaselt rohkem laulda, mitte ainult kord nelja aasta tagant kokku tulla või viie aasta tagant, mis see tsükkel on. Ehk et mina sooviks, et see laul kõlaks igal pool ja kõikjal ja üha rohkem. Me küll nimetame ennast laulurahvaks, aga mu meelest me laulame liiga vähe.»\nPoliitik Hanno Pevkur\n«Laulupidu on Eesti rahvast alati ühendanud ja kui me vaatame laulupeo päris esimest kogunemist kuni tänaste päevadeni välja, siis tegelikult see on miski, mis on eestlastele nii oma, mis aitas meil läbi tulla okupatsioonist ja täna aitab see meil tunda ennast ühtsena. See ongi ma arvan kõige olulisem, tegelikult kõik muu, mis sellega kaasneb – hea emotsioon, võimalus väga paljusid sõpru ja inimesi näha – see on kõik nagu selline lisandväärtus. Ma arvan, et kõige suurem on ikkagi see nii-öelda ühtekuuluvustunde tekitamine.»\nLuuletaja Doris Kareva\n«See on traditsiooni hoidmine ja see on eestlastele omane, oluline ja armas traditsioon. Ise on sellel aastal plaanis minna. Lapsena laulsin, aga nüüd on lauldud minu teksti.»\n«Ma ei ole päris kindel, et ise lähen, aga ma olen oma hinges seal nii või teisiti. Ise olen lapsepõlves seal esinenud. Mulle meeldis niisugune ühine hingamine, see mida me praegu võib-olla nimetamine kollektiivseks alateadvuseks. Laps tajub seda ja just need laulud, millega sa nagu kuidagi hinge põhjas suudad samastuda, mis hoolimata küllaltki tsenseeritud kavast ikkagi laulmisele jõudsid, et nende laulmine pakkus hoopis erilisi emotsioone.»\nKirjanik Berk Vaher\n«Kõike on vaja, mis inimesi heas tujus kokku toob, see ongi kõige lihtsam. Seal võib laulda, seal võib omavahel juttu rääkida. Aga peaasi on see, et inimesed tahavad omavahel kokku tulla, sest neil on koos hea olla.»\nPoliitik Eiki Nestor\n«Kui te tulete korra laulupeole, siis te saate sellise eestlaseks oleku emotsiooni sealt selle ühe peoga, mis kannab teid edasi kuni järgmise laulupeoni. Vahepeal ei ole vaja rohkem selle peale mõelda, kuigi ta tuleb niikuinii meelde, aga see emotsioon iseenesest, mis sellel peol tuleb, see kannab teid järgmise laulupeoni edasi. Oleme ikka uhked eestlased, eksole!»\nKunstiajaloolane Jüri Kuuskema\n«Ühistunde loomiseks, Eesti ühistunde loomiseks.»\nTallinna abilinnapea Kalle Klandorf\n«Selle pärast, et me mäletaksime, kes me oleme, et me oleme eestlased. Meid on nii vähe, ja me suudame nii võimsa ürituse teha, mida teistele ka näidata. Võib-olla sellega seoses me võidame ka sõpru juurde olulisel hulgal. Need külalised, kes seda näevad, näevad meie korraldust. Igal juhul minu külalised, kes on siin olnud, on alati väga rahule jäänud ja imestavad, kui suur korraldus see on nii väiksele riigile. See on minu arvates juba väga piisav, et seda jätkata.»


Jalgratas sobib ka talvel lustimiseks - Kaup ja teenus - Tarbija - Majandus\nJalgratas sobib ka talvel lustimiseks\nKa jalgrattale saab alla panna talverehvid. FOTO: MARKKU OJALA/EPA\nKogu talve jalgrattaga sõitev Marken Murumaa korraldab huvilistele jalgrattaseiklusi. «Meie räägime, et on halb kliima – ei ole midagi. On vaja vaid õigeid riideid,» rääkis Murumaa ja jagas nõu, kuidas jalgratas talveks valmis panna.\nTema kinnitusel ei pea kogu aeg autoga sõitma. Nii on Murumaa viimased neli aastat ka talvel jalgratta seljas ringi liikunud. Kui külmade ilmadega lähevad teed libedaks, saab ka jalgrattale muretseda talverehvid.\nRatta enda peaks samuti talvevormi panema. Porilaud võiks pikem olla, sest teedele puistatud keemia tõttu lendab linnavahel sõites vett ka 13 külmakraadiga. Ohtra soola tõttu peab linnas rattaga sõites jalgratast ka rohkem hooldama.\nSõitja võiks endale muretseda korralikud kindad ja saapad. Siis on kindel, et õues värskes õhus liikudes tuleb tervis, mitte nohu.\nMarken Murumaa FOTO: Erakogu\nPurakamatele fatbike'idele, millega Murumaa ringi sõidab, pole tema sõnul naastrehve tarvis – kui just ilm päris käest ei lähe.\n«Võib-olla on talvel mõned nädalad, kus fatbike'ile oleks naastrehve vaja,» selgitas ta. «Naastrehve on neil tarvis siis, kui on selline lollakas pluss-miinus ilm. Olen viis aastat talvel Lapimaal käinud ja seal ei olnud mitte ühelgi rattal naastrehve,» kirjeldas Murumaa. «Kui talvel on mõnusalt palju lund, siis saab sõita ka ilma naastudeta.»\nJalgratta talverehvid on üsna kulukad. Kui tavalise rehvipaari peale kulub umbes 80 eurot, siis jalgratta naastrehvid lähevad maksma umbes 150 eurot. Kuna see turg on väike, siis on ka tootjaid vähe ning kõik, kes juba taolisi rehve teevad, toodavad neid Murumaa kinnitusel kvaliteetselt.\n«Tosse suudavad paljud teha. Jalgratta naastrehve on keeruline leida ja saada, aga olemas nad on,» tõdes Murumaa.\nKui palju jalgratta talverehvid maksavad?\nHawaii Expressist tuleb kõige soodsama, 26-tollise naeltega talverehvi eest välja käia 34.90. Paari eest tuleks välja käia 69.80. Kõige kallim 28-tolline talverehv maksab seal koguni 74.90.\nCitybike.ee lehel on jalgrataste talverehvide hinnad 34.90 eurost kuni 85 euro ja 90 sendini. See tähendab, et odavaima paari eest tuleks välja käia 69.90, kõige kallim paar läheks maksma 171.80. Hinnad sõltuvad nii tootjast kui ka rehvi mõõtudest.\nMotonetis on valik seinast seina ning kõige soodsam on seal 28-tolline talverehv, mis maksab 29.90, ning kõige kallima jalgrattarehvi eest tuleb välja käia 119 eurot.


Saarde valla discgolfi sari - 1. etapp - Sport Saarde vallas\nNB! Eriolukord riigis tingib võistluse määramata ajaks edasi lükkamise!\nDiscgolfi sari on Saarde rahvaspordisaraja 1/13 osavõistlusest “Lähme koos 2020”- tule ka, mille koondtabel on nähtav siin. “Lähme koos 2020” sarjas osalemiseks ja Saarde valla meistritiitlile discgolfis pretendeerimiseks tuleb osaleda vähemalt neljal discgolfi etapil.\netapi korraldaja: Toivo Tallo mob: 5332 6785\nTere, tahaks registreerida aga kahjuks ei saa seda teha.\nTere Andra. Kui sa ei ole discgolf metrixis ennast kasutajaks registreerinud, siis peame sind lisama käsitsi või teed ennast kasutajaks. Käsitsi lisamiseks vaja sünniaastat.\nSeoses eriolukorraga riigis on discgolfi sarja 1.etapp määramata ajaks edasi lükatud. Olukorra lahenedes ilmub uus info Sport Saardes kodulehel …\nDiscgolfiklubi “Albatross” nädalamäng\n14. juuli 18:30- 21:30\n31. juuli 18:00- 21:00\nMäng toimub 13 korviga rajal.\nSaarde Rannakuningas ja -kuninganna 2020.\nSelgub 13. Saarde Rannakuningas ja 9. Rannakuninganna rannavõrkpallis. Juhend REGISTREERIMINE Registreerunud mängijad


"Hollywoodi" külje all asuvast piimatööstusest varustatakse kõiki Baltimaade poode - Eesti Päevaleht\nUudised 20. september 2016\n"Hollywoodi" külje all asuvast piimatööstusest varustatakse kõiki Baltimaade poode\nValio Eesti peab piimaäri praegust olukorda väärtuslikuks õppetunniks. Need muutused ei jää viimasteks.\nValmaotsa külast sõidab iga päev välja mitukümmend 20-tonnist kaubaautot. Osa Eesti poekettide Tallinna lähistel asuvatesse keskladudesse, osa Lätti ja Leetu. Fotod: Anni Õnneleid\nValmaotsa külas Tartumaal, kuulsa Hollywoodi künka kõrval asub Valio tehas. Soome piimandusühistu teine Eesti tehas on Võrus. Seal tehakse ainult juustu, millest suur osa müüakse otse Itaaliasse. Itaallased on maiad Eestis laagerdatud juustu sööjad, sest Eestist on sinna juba aastaid müüdud 34-kilogrammiseid kõvade juustude kerasid.\nPäevas võtab Valio kahe tehase peale kokku vastu 530 tonni piima. Sellest suurem osa tuleb Tartu-, Järva- ja ka Raplamaa pikaajalistelt piimatootjatelt, kellele Valio maksab piimaliitri eest 23,5 senti. Oktoobrist kokkuostuhind tõuseb ja mitte ainult Valiol. Piima kokkuostuhind on alates augustist jõudsalt tõusma hakanud, see peaks peatama piimakarja vähendamise.\nLugu lihtsast punaarmeelasest, kelle nime kandsid Saaremaal lasteaed, postkontor ja terve küla 327\nKuidas peaminister Savisaar valitsuse pressikonverentsile pileteid müüs 149\nBerliinis võib ka tänavamuusikust saada superstaar 58\nTippvärbaja ja koolitaja: 30 aastaga on juhilt nõutav otsustavalt muutunud. Sa võid olla edukas, olemata vaenulik 36\nPaul-Eerik Rummo: 40 kiri oli julge samm, ent piinlik on mõelda toonase ärevuse üle 120\nParemterroristi veretöö paljastas Saksamaal üha suuremaks paisuva probleemi 281\nRaha pärast tekkinud tüli võib tähendada Rally Estonia lõppu 254


Santiago World Apartments - Santiago - Tšiili\nSelleks, et pakkuda sulle parimat kogemust, kasutab Santiago World Apartments oma veebisaidil tehnilistel, analüütilistel ja turundusega seotud eesmärkidel enda ja kolmandate osapoolte küpsiseid. Meie saidi sirvimist jätkates nõustud küpsiste kasutamisega. Kui soovid selle kohta rohkem teavet saada, vaata meie küpsiste teatist.\nSantiago Worldi korterid\nKülastades linna Santiago, tunnete end nagu kodus hotellis Santiago World Apartments, mis pakub kvaliteetset majutust ja suurepäraseid teenuseid. Kauplused San Ignacio on 14 km kaugusel. Privaatne parkimine on saadaval kohapeal.\nMõnes toas on konditsioneer ja lameekraaniga televiisoriga istumis- ja / või söögituba. Saadaval on ka nõudepesumasin ja ahi, samuti veekeetja. Mõnes toas on ka köök või kööginurk, mis on varustatud mikrolaineahju ja rösteriga.\nSantiago World Apartments sisaldab ka spordikeskust ja terrassi.\nTšiili rahvuslik kaunite kunstide muuseum on Santiago World Apartmentsist 1,2 km kaugusel, KidZania Santiago aga 8 km kaugusel. Santiago World Apartments on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Arturo Merino Benitez's.\nSantiago World Apartments Vaata huviväärsusi


Aed: Kuidas Kaunistada Pebble'I Tiigi Serva - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Kaunistada Pebble'I Tiigi Serva\nKuidas Kaunistada Pebble'I Tiigi Serva\nPraktilise ja atraktiivse tiigi serva pakkumise tagajärjel kaanevad veerised üle rippuvate tiigi vooderdiste ja moodustavad jõesängude välimuse. Ergutades erinevate värvide ja värvidega kivid, suurendab servi looduslikku välimust ja nende seas kasvavad taimed ühendavad tiigi ülejäänud aiaga. Maastiku kivid hoiavad lahti pebble...\nVeekindlad veerised sobivad elusloodusele ja mitteametlikele tiikidele.\nPraktilise ja atraktiivse tiigi serva pakkumise tagajärjel kaanevad veerised üle rippuvate tiigi vooderdiste ja moodustavad jõesängude välimuse. Ergutades erinevate värvide ja värvidega kivid, suurendab servi looduslikku välimust ja nende seas kasvavad taimed ühendavad tiigi ülejäänud aiaga. Maastiku kivimid hoiavad lahti kruusa serva. Kohalikult pärit veeris ja kivimaterjalid on tõenäoliselt kõige odavamad ja pakuvad veenvat ilme. Kui teie aed sisaldab juba maastikukivimit või kive, kasutage sama või sarnaseid tüüpe, et teie servad ei paisttuks.\nKopeerige veekogu 4 tolli sügavust tiigi ümber piki kavandatava tiigi serva välimist ümbermõõtu. Koputage kraavi nii laialdaselt kui maastikukivid, mis peaksid olema vähemalt 6 tolli pikk ja laiad, et need sisaldaksid veerisid.\nPaigaldage paindlik tiikudega vooder, et ümbritsev maa oleks selge. Kui vooder on jäik, jätke see ära.\nKoputage madalat kraavit, alustades 6 tolli tiigi servast või piisavalt kaugel maastikukivide laiusest. Kallutage pinnas ühtlaselt 1 kuni 2 tolli allapoole ümbritseva maa taset. Kopeerige piklik veekraan välimise perimeetri kraavi külge. Madal kraav peaks olema 2... 3 tolli kõrgem kui perimeetri kraavi.\nHinnake maastiku kangast 6 tolli tiigist ja madalast kraavist ja perimeetri kraavist. Kinnitage servad maastikukangaste tihvtide all. Katkesta üleliigse kangaga habemenuga. Tõstke ja asetage tiikide vaheleht maastikukangast.\nAsetage maastikukivid vooderdis tiigi servale, riputades seda 1 või 2 tolli võrra.\nAsetage maastikukivid välimise perimeetri kraavi külge. Täitke lõhesid pügatud pinnase ümbermõõduga väljaspool asuvate kivide vahel. Maapinnale viivate kivide hõõrumine või nende pesitsemine annab loodusliku efekti.\nTäitke veekogu ümbritsevate kivide ja veeriste vahel kivide vahele jääv madal kraav.\n50-kilo kott 1 1/2-tollise veerisga hõlmab 3 ruutjalga sügavusega 2 kuni 3 tolli.\nTõstke oma kruusate servadega taimi, kraapides tagasi veerisid ja lõigates X terava nuga maastikukangas. Puhastage maastiku kangas ja kaevake istutusava. Asendage pesa ja veerisid pärast istutamist.\nKivipurkse kasvatamiseks sobivad taimed hõlmavad harilikku saksifrage (Saxifraga stolonifera) ja sinist rohelist tuhka (Carex flacca). Hõõritav saksifraaž kasvab 6-8 tolli pikkust ja 12-24 tolli lai ja kannab hämaraid valget varajase suve lilli. Sinine roheline hunt kasvab aeglaselt levitavates tükikeses sinakasrohelises või sinakasrohelises lehestikus, pikkusega 6-12 tolli ja laius 12-18 tolli. USA-s Põllumajandusministeeriumi taimestiku tugevuse tsoonides 6 kuni 9 kasvab roosakasvatus, mis sobib USDA tsoonide 4 kuni 9 jaoks.\nEelised Värvilisest Sisevärvist


Vechte – Vikipeedia\nVechte Schüttorfi juures.\n52° 1′ 8″ N, 7° 16′ 57″ E\n52° 33′ 44″ N, 6° 6′ 4″ E\nVechte (saksa ja alamsaksa) või Vecht (hollandi), Hollandis sageli ka Overijsselse Vecht, et mitte segi ajada selle Utrechti teisikuga, on jõgi Saksamaal ja Hollandis. Selle kogupikkus on 182 km, millest Saksamaa pinnal on 107 km.\nVechte saab alguse Baumberge künkalt Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaal Münsteri linna lähedal ning voolab põhja Alam-Saksi liidumaale, möödub Nordhorni ja Emlichheimi linnadest, ületab piiri ja voolab siis läände Hollandi Overijsseli provintsi (siit selle alternatiivne Hollandi nimetus). Seal voolab see läbi Sallandi piirkonna põhjaosa, mööda Hardenbergist ja Ommenist, võttes teel kaasa Regge jõe veed.\nZwolle linna juures pöördub jõgi äkitselt põhja, et suubuda Hasselti linna lähedal Zwarte Wateri jõkke.\nPtolemaios kutsus Vechtet oma kaardil "Magna Germania" arvatavasti Vidruseks.\nVechte Emlichheimi juures\nVechte Neuenhausi juures\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vechte&oldid=5197676"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:21, 19. jaanuar 2019.


EOK käivitab noorsportlaste koolitusprogrammi - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEOK käivitab noorsportlaste koolitusprogrammi\nEesti Olümpiakomitee käivitab noorsportlaste koolitusprogrammi, mille täna toimuval pilootseminaril «Lase tiiger välja!» jagab kogemusi ja näpunäiteid olümpiavõitja Gerd Kanter oma tiimiga.\nEesti Olümpiakomitee tipp- ja kvaliteetspordikomisjoni juht Tõnu Tõniste sõnul on tippspordi järelkasvu jätkusuutlikkuse tagamine EOK jaoks üks võtmeküsimusi. «Tegeleme noorte saavutusspordi tugevdamise ja konkurentsivõime tõstmisega väga tõsiselt. Üks konkreetne samm on uue noortetippspordi rahalise toetussüsteemi juurutamine. Järgmiseks sammuks on koolitusprogrammi käivitamine, andmaks suure potentsiaaliga noortele tippspordis läbilöömiseks vajalikud laiapõhjalised teadmised ja oskused,» ütles Tõniste.\nTeisipäeval, 11. aprillil toimuv motivatsioonikoolitus «Lase tiiger välja!» on esimene seminar Eesti Olümpiakomitee uuest koolitusprogrammist, mille eesmärk on pakkuda noorsportlastele uusi teadmisi ja oskusi tippspordis suurte saavutusteni pürgimisel.\nMotivatsioonikoolituse viib läbi Team75Plus meeskond – olümpiavõitja Gerd Kanter, Raul Rebane ja Hans Üürike, kes räägivad võitja mõtteviisist praktikas: eesmärgistamine, sportlase sotsiaalne roll, saavutuskorraldus ehk kuidas organiseerida edu, imagoloogia ja meedia, enda sõnumi edastamine ja sotsiaalmeedia kasutamine, spordielu logistika, meeskonnatöö. Pilootseminaril osalevad Audentese Spordigümnaasiumi 12. klasside õpilased, EOK «Märka järgnevat põlvkonda» järelkasvutiimi liikmed ning ERGO noorsportlase stipendiaadid.


Haavab harja umber - Osteokondroosi ravi folk salvid\nAga kolmandal katsel härg siiski langes. Pisut kaamele, tõsiste pilkudega jälgitakse vaatemängu ja leitakse lõppkokkuvõttes, et ühest härjavõitlusest jätkub kogu eluks, Hispaanlasel aga säravad silmad, pisikesed lütarlapsodki on kaasa loodud käevarlel, kes koos vanematega lehvitavad ja aplodeerivad. Härg, nagu aimates maladori kavatsust, kaabib vihaselt liiva ja ründab pead alla lastes. Sõrmeotstest kaenla alla täpselt samuti kui õlavarre puhul sõrmeotstest peopesast kaenla alla, siis sõrmeotstest pöidla küljelt kaenla alla, sõrmeotstest käe pealt kaenla alla ja välimiselt küljelt sõrmeotstest väike sõrm seljatagant üle küünarnuki ette kaenla alla ning jällegi vasak pool. Lõppfaasis tuli tal korduvalt korrata surmapästet, mõõk langes nähtavasti kondile põrkudes käest ära.\nEnt kui härja nõelteravad sarvéd on teda juba mõned korrad õnnetul kombel veristanud, süs hukkab kasvama respekt. Seda matador ei tohi näidata, sest siis on is karjäär läbi.\nÜmmarguse, punaseiii välise väljaku ümber tõusevad ümberringi astmeliselt kohad publikule, kes läbematult sumiseb.\nKorteri hinnaga kinnistu koos majaga.\nFanfaarid toretsevad orkestri mürtsumisse ning areenipõhja ümber ehitatud punase plangu taha ilmuvad kaastegetesed. Nüüd algab ei passeo — härjavõitlejate paraad Tavaliselt esineb kolm matadori kes oma kvadriUidega. Matadorid sirutavad defileel enr nast, nagu tahtes, kasvada üksteisest iile, nagu igaüks nejst oleks kindel, et ovatsioonid just temale kuulyVad. Iga kvadriD ,-koosneb matadorist ja tema alluvatest banderiilerodest, plkadooridest ja monosabiostest.\nKvadiiilide lõpus sõidavad kuljuste kõlinal üle välja uhkelt rakendatud täkud, kes peavad langenud. Kuidagi on kõik need kujud ai!\nNüüd avanevad äkki väravad ja neist läbi tormab metsikus tempos tulivihane härg, seljas lindike här~ jakasvalaja värvidega. See ei oie selline härg.\nHispaavöitlushärg sarnaneb metsloomale, vabale pühvlile. Rind ja pea on välja arenenud atleetlikult, kuna kohu ja sabakere järšult kitseneb, jättes otse voolujooneüselt-elegantse mulje.\nMajapaja - Avatut punaset silimät\nKuid härjavõitlejaid on mitu ja nad on välkkiired. Mantlite virr-varris hakkab härg ratasringi keerutama ja jääb -viir maks nõutult ja lõõtsutades seisma, aru pidades, millist mantlil esijoones tuleks rünnata. Nüüd tuleb matador ise välja, kel on erinevail teiste roosadest mantlitest, käes punane mantel. Härg tormab pimesi talle otsa, kuid mantli osava pöördega laseb 1a sarved otse oma kae alt läbi. Nüüd algab keerlemine, kus matador näitab oma kiirust jn osavust harja sarvede kõrvalejuhtimisel.\nKord pöörab Haavab harja umber härjale hoolimatult selja, ent niipea kui see ründab, oskab ta virtuoosliku manüipöördega jääda situatsioon peremeheks. Mida ligemalt sarved lähevad, sedft rohkem möirgab rahvas ja ori vaimustatud.\nSest muusika eriline austuseavaldus loreadov vahvusele. Nüüd taandub matador koo kaaslastega a väljale sõidab pikpdoor vötepjpitcld.\nKõhklematult mütsatab harja pea vastu hobuse kulge, kuna sarved tungivad sügavale hobuse vateer-mgusse. Vanemal - ajal tarvitasid ptkadoond vanu hobus: kronusid ja härg tõmbas oma sa vedega need võikalt lõhki.\nVaatemäng, mis nähtavasti isegi hispaanlastele ei istunud. Ja nii jääb nüüd hobune vigastamata, kuigi la tihti koos ratsanik u 6 a ümber lükatakse. Pikadoor raiub oma raske odaga trügiva härja turja.\nTekib kabevüü lus mölerhi vahej — härg ei tagane valust ja purskuvast verest hooli mata. Ühel Juhul isegi läks piik nii vörd sügavale härja külgp, et var Haavab harja umber ja kogu looma külg kattus purpurse verega. Kõrvaltvaatajale on pikadoori teevus kõige vastikum kogu härjaöiUuses — ta kordab oma torgel kaks-kobn korda ja siis on!\nTa tormab ilmuliselt vastu platsile jooksnud bandetjllerodele. Kui julgustükk hästi õnnestub, möirgab rahkiituseks. Agaramad 'tungivad vaimustuses ettepoole üle teiste lehvitades taskurätte ja elavalt zhestikuleerides.\nMüügile on paisatud osaliselt renoveeritud ja aastaringseks elamiseks kohandatud endine suvemaja. Maja asub vaikses ja rahulikus oaasi meenutavas elukeskkonnas, endise Muuga aedlinna lõpus, rohelusse uppuvas Uusküla külas ja vaid mõnesaja meetri kaugusel kiiresti arenevast Maardu linnast.\nBanderillerode väljatulekuga on alanud otsustav akt vaatemängus. Trompetid puhuvad ja välja tuleb matador, käes punane räti ja mõõk- Ta pühendab härja aukülaliste loozhis istuvatele välismaalastele ja paneb siis elegantse liigutusega kolmnurkse pej katte kõrvale. Scsl toro, härja sui mamine on pühalik akt, kus mul tohi peas olla.\nMüük Maja, 3 tuba, €, Haava tee 8, Uusküla\nMajade müük: Haava tee, Haabneeme alevik, Viimsi vald - - CityEe\nMüük Majaosa, 3 tuba, €, Haava tn 35, Rahumäe, Nõmme\nJuba väsinud, kirjude banderUlodega turjas, vaatab härg i helk mõtlikult pealt, kuna mehed mantlitega teda püüavad uuest muuta agressiivseks. Völtlushimuline loom ründabki matadori; kes nüüd peab publikule näitama sangarlikkust ja surmapõlgust. Vahest on matador püsti, vahest põlvili ja on vaja asjatundjat teada kuivõrd hädaohtlik on ük. Just selles faasis juhtubki mõnikord, oi härjal õnnestub saada vastast oma sarvede otsa ja raskesti vigastada.\nNahaliim on spetsiaalne meditsiiniline liim, mida kasutatakse haavade sulgemiseks. Seda saab kasutada iseseisvalt või silmuste või kleeplindiga.\nTavaliselt aga banderillerod lähedal, kes £ea kui matador komistab vöi kub, otsekohe on kohal ja juhivad kõrvale härja tähelepanu. Kuid kuulsad matadorid käsutavad üsed eemale ja riskivad rahva reks rõõmuks lale hoolirpaiusei Kui vaimustusest ja kisamjse.\nHärg, nagu aimates maladori kavatsust, kaabib vihaselt liiva ja ründab pead alla lastes. Härjavõitleja on seda oodanudVälkkiirelt hüppab ta härjale vastu ja torkab, kogu jõuga mõõga kallaletungijale kuklasse, nii et vaid käepide jääb välja.\nHärg laskub põlvili, nagu tahtes puhata. Siis äkki purskub tai suust paks voreoja. Matador tõuseb nüüd üleolevalt looma kohflit, et vastu võtta ovatsioone. Liivale- langeb sigarette, raba, mülse, lilli jne. VasAVÖITLUSELT: vasakul pikador surunud oma piigi härja turja, kes sellele vaatamata sarvedega püüab hobust ümber lukata — tagapool valvavad jalamehed mantlitega, et härja tähelepanu kõrvale juhtida, kui tal õnnestub pikadori maha lükata.\nParemal pilk inimmassile areenil. Sigaretid, sigarid ja lilled ja raha korjavad abilised üles ja need jäävad härjavõitlejale.\nMajade müük: Haava tee 8, Uusküla, Jõelähtme vald - - CityEe\nKuivharjamine - askala.ee\nTeadupärast on tselluliit tänapäeva naiste suur vaenlane.\nPresident loozhis annab märku, ef. Naid üle pea hoides sooritab ta veel ühe triumfituurl. Väravatest tormavad sisse kuljuslalud hobused. Selline on härjavõitluse käik ja see toimub kuus korda—iga matador tapab kaks looma.\nKusjuures aga ülalkirjeldatud triumf pole sugugi nii igapäevane. Käesolevalgi korral õnnestusid vaid kaks käiku, kuna teiste juures rahval oli põhjust vahete-vahel oma pahameelt avaldada matadorile ja küta vaprat härga, Sama matador, kes sooritas triumfi, ei meeldinud oma esimesel esinemisel publikule põrmugi.\nLõppfaasis tuli tal korduvalt korrata surmapästet, mõõk langes nähtavasti kondile põrkudes käest ära. Aga kolmandal katsel härg siiski langes.\nEi ole soovituslik teha ka vahetult enne magama minekut, sest võib juhtuda, et pärast seda mitu tundi ei tule uni, sest ainevahetus on üles erutatud. Pärast dušši all käimist või pesemist peab ennast kõigepealt kuivatama varbaotstest suunaga üles ja sõrmeotstest suunaga kaenla alla.\nKuidas hoolitseda nahaliimiga töödeldud haava eest? - Healths -\nKunagi ei tohi teha kuivharjamist enne dušši. Keha peab olema tõesti kuiv ja alles siis võib alustada kuivharjamisega. Kuivharjamist tehakse vastavalt kehapiirkonnale ja naha tundlikkusele: karedama froteekindaga või naturaalsete harjastega pehme nn kehaharjaga.\nHarjased peavad kindlasti olema naturaalsed, mitte sünteetilised.\nHaava tee 8, Uusküla\nJa hari ise piisavalt pehme. Kui hari on liiga kõva, võib see nahka vigastada võivad tekkida üliväikesed nahakriimustused, mis takistavad õiget naha funktsioneerimist.\nPage 2 — Stockholms-Tidningen Eestlastele 17 juuni — DIGAR Eesti artiklid\nMõnikord, kui hari on väga kõva, aitab harja keeva veega ülevalamine. Kuivharjamise juures on väga tähtis harja liikumise suund. Kõik suunad on ühendatud — seotud lümfi liikumise suunaga vt lisatud joonist. Mitte kunagi ei tohi liigutust teha edasi-tagasi. Alati on suund kas kaela, kaenla või kubeme lümfisõlmede suunas.\nKõigi liigutuste surve on hästi pehme. Lümfi saame mõjutada just pehmelt silitades. Mitte raskelt vajutades ning jõudu kasutades.\nHaava tee, Haabneeme alevik\nKui mitu korda ühte liigutust teete, on sisetunde küsimus. Kokku võiks kuivharjamine kesta vähemalt 3—5 minutit. Pange kätte massaažikinnas, see võib olla ka froteekinnas. Liikuge lõua alt rangluu lümfisõlmedeni.\nKAUNIS KODU SUUREPÄRASES ASUKOHAS!\nAlgul paremalt poolt, siis vasakult poolt. Seadistamiseks kulub vaid mõni minut. Liim koorub tavaliselt 5—7 päeva jooksul. Armi tuhmumine peaks võtma umbes 6 kuud.\nKuidas hoolitseda nahaliimiga suletud haava eest Teie arst või meditsiiniõde annab teile nõu nahaliimiga suletud haava hooldamise kohta. Üldised nõuanded: vältige liimi puudutamist 24 tunni jooksul proovige haava esimese 5 päeva jooksul kuivana hoida haava leotamise vältimiseks on vannidele eelistatumad dušid kui haav on peas, kasutage dušimütsi patsuta haav kuivaks, kui see märjaks saab - ära hõõru Kui haav on peas, peaksite saama juukseid pesta 5 päeva pärast.\nVistrikule läks kratsimisega küüneviha sisse. Jutustuses on sõnalist liigliha.


Baltika lahjendab praegused osalused pea olematuks - Investeerimine - Majandus\nBaltika lahjendab praegused osalused pea olematuks\nBaltika olemasolevate aktsiate osakaal kahaneb 92,5 protsenti\nEmissioonist loodetakse saada viis miljonit eurot\nSaadavast rahast neli miljonit eurot läheb võlgade maksmiseks\nBaltika pankroti äärel\nBaltika suurim ettevõttega mitte seotud aktsionär on Saaremaal plastjahte ja -kaatreid tootva ettevõtte Luksusjaht rootslasest omanik Svel Lennart Alpstål, kellele kuulub ettevõtte kaudu 88 256 Baltika aktsiat ehk 2,16 protsenti moerõivaste firmast. Kui nüüd investor ei kasuta aktsiate eelismärkimise võimalust ja uute aktsiate märkimisel ei osale, kahaneb tema osalus 0,16 protsendile ehk 13,5 korda.\nBaltika alustas aktsiate avalikku müüki teisipäeval. Tegelikult pidi märkimine algama esmaspäeval, aga ettevõte ei saanud varem lubatud tärminiga hakkama ning aktsiate märkimine algas lubatust päev hiljem.\nBaltika on pannud müüki 50 miljonit aktsiat hinnaga 0,1 eurot väärtpaberi kohta, mis on selle turuhinnast enam kui kolm korda vähem. Praegu on Baltikal veidi üle nelja miljoni aktsia, mis kasvatabki emissiooni õnnestumise korral aktsiate arvu 13,5 korda, 54 miljonini. Samavõrra lahjeneb nende olemasolevate aktsionäride osalus, kes uusi aktsiaid ei märgi.\nAga ka uute aktsiate märkimise korral ei ole olemasolevate aktsionäride osaluse määr kindlustatud. Juhul kui toimub ülemärkimine, saavad väärtpaberite jaotamisel eelisõiguse need aktsionärid, kes olid aktsionäride nimekirjas 1. juulil. Need, kes sel ajal nimekirjas ei olnud, võivad saada aktsiate ülemärkimise korral vähem aktsiaid.\nBaltika loodab saada emissiooniga viis miljonit eurot. Ettevõtte suurim aktsionär, kelleks on Soome investeerimisfond KJK Fund Sicav-SIF, on allkirjastanud Baltikaga kavatsuste protokolli, mille järgi lubab kasutada märkimise eelisõigust täies ulatuses ja vajaduse korral kogu emissiooni piires. KJK fondile kuulub 38,9 protsenti Baltika aktsiatest, mis tähendab, et kui teisi huvilisi pole, võib ta omandada üle 90 protsendi aktsiatest ning seejärel Baltika börsilt minema viia.\nIlmselt adub enamik väikeaktsionäre, et Baltika on pankroti veerel ning aktsiaemissioon on ettevõttele viimane õlekõrs.\nKui KJK saab emissiooni käigus vaid eelismärkimise jagu aktsiaid, on tal pärast emissiooni 21 miljonit aktsiat, millest 19,45 miljonit saab uusemissioonist. Juhul kui fond märgib kogu emissiooni täis üksinda, omandaks ta pärast emissiooni 51,59 miljonit aktsiat ehk 95,4 protsenti aktsiatest.\nKahjuks pole teada, mida plaanib teha Baltika suuruselt teine aktsionär E. Miroglio Finance S.A., kellele kuulub 26,23 protsenti aktsiatest. Arvata võib, et E. Miroglio siiski märgib, sest vastasel juhul jääks neile pärast emissiooni alla kahe protsendi. Juhul kui nad märgivad samuti oma praeguse osalusega samas mahus ehk 13,1 miljonit aktsiat, jääb Mirogliole 26,2 protsenti aktsiatest.\nBaltikal on umbes 1800 aktsionäri ning võib arvata, et enamik neist väärtpabereid ei märgi.\nViimase kümne aastaga on Baltika korraldanud terve hulga aktsiaemissioone, mis on suunatud kas otseselt või kaudselt vaid suuraktsionäridele, mistõttu on aktsionärid harjunud, et nad jäetakse emissioonist kõrvale ning nende osalus pidevalt lahjeneb.\nSamas adub ilmselt enamik väikeaktsionäre, et Baltika on pankroti veerel ning aktsiaemissioon on ettevõttele viimane õlekõrs.\nSeega võib oletada, et pärast emissiooni jääb kahe suurema aktsionäri kätte kokku vähemalt 65,3 protsenti aktsiatest ning muu osa jaotus sõltub väikeinvestorite osalusest.\nSamas ei tohi väikeinvestorite aktiivsust ka täiesti maha kanda, sest võrreldes kevadega on Baltika aktsionäride arv kasvanud 120 võrra, mis tähendab, et ilmselt leidub märkimisväärne hulk investoreid, kes soovivad turuhinnast üle kolme korra odavamalt aktsiaid soetada.\nÜle poole teise kvartali kahjumist andis Meelis Milderi (pildil) lahkumiskompensatsioon.\nÜkskõik, kas KJK fond saab emissiooni käigus kätte 21 miljonit või 51 miljonit aktsiat, mille eest käib siis välja vastavalt ligikaudu kaks kuni viis miljonit eurot, saab fond kolm miljonit eurot kohe tagasi.\nNimelt laenas KJK selle aasta märtsis Baltikale kolm miljonit eurot, mis tuleb tagasi maksta 16. augustil. Lisaks seisab Baltikal ees K-võlakirjade lunastamine, mille tähtaeg on samuti 16. august. Koos intressidega on lunastatavate võlakirjade väärtus 5,5 miljonit eurot. KJK, kellele kuulub 81 protsenti võla suurusest, nõustus lunastamistähtaja edasilükkamisega kolme aasta võrra. Ülejäänud osa, 950 000 eurot, tuleb maksta kohe augustis.\nEmissiooniga saadavast viiest miljonist eurost kulubki 3,95 miljonit võlgade tagasimaksmiseks, 550 000 eurot tootmise lõpetamiseks Eesti tootmisüksustes ning vaid 500 000 eurot investeeringuteks.\nBaltika teise kvartali majandusaruandest selgus, et seoses tegevjuhi ametist lahkumisega sai 26. juunil ameti maha pannud endine tegevjuht Meelis Milder 198 000 eurot lahkumishüvitist. Hüvitise kogukulu oli 321 000 eurot, mis tähendab, et see 198 000 eurot oli eksjuhi netotulu.\nBaltika toonitab emissiooniprospektis korduvalt, et emissiooni ebaõnnestumise risk on suur ning sellisel juhul ettevõte ilmselt ellu ei jää.\nSamas pole täielikku garantiid Baltika edukaks restruktureerimiseks ka emissiooni õnnestumise korral. Neljapäeval teatas Baltika käibe kahanemisest teises kvartalis 10,5 miljoni euroni, langus toimus kõikidel turgudel. Vaid internetimüük kasvas pea veerandi võrra, 0,47 miljoni euroni, aga selle osakaal kogumüügist oli üsna tagasihoidlik.\nTeise kvartali kahjum oli 616 000 eurot ning võib öelda, et üle poole kahjumist andis Meelis Milderi lahkumiskompensatsioon.\nBaltika müük on kõigil turgudel ja kõigi brändide poolest langustrendis vähemalt viimased viis aastat. Neljast suuremast moerõivaste müüjast on Baltika ainus, kelle käive Eestis on võrreldes 2014. aastaga kahanenud. Rootsi moerõivaste keti H&M siinne käive on nende aastatega kasvanud 84 protsenti, Aprangal (tuntuim kaubamärk Zara) 67 protsenti ja LPP Estonial (tuntuim kaubamärk Reserved) koguni 85 protsenti.\nNagu näha, on Baltika aktsiate märkimine väga riskantne investeering. Kõige mõistlikum tundub olevat praegustel aktsionäridel olemasolevad aktsiad maha müüa ja kui on usku, et Baltikast asja saab, osta aktsiad emissioonist kolm korda odavamalt tagasi. Paraku on aktsia likviidsus sama hästi kui olematu, mistõttu on seda strateegiat raske, et mitte öelda võimatu ellu viia.\nTeise pensionisamba tasu langeb hooga Loe artiklit\nEestist lahkuma sunnitud Danske viis ärikliendid Leetu Loe artiklit\nSoome fond siiski võtab Baltika üle? Loe artiklit\nOotamatu pööre Baltikas paiskas kõik jälle pea peale Loe artiklit\nKaru tuleb: aktsiaturge tabas uus raputus, investorid kardavad peatset kriisi Loe artiklit\nVäike hingetõmme kaubandussõjas tõi suure tõusu aktsiaturgudele Loe artiklit\nValimised tõid Argentinale börsikrahhi Loe artiklit\nAktsiaturud vajusid punasesse Loe artiklit\nArgentina börsil toimus krahh\nValuuta kukub kiiresti.\nKonkurent aitab Eestis panga börsile Loe artiklit\nBaltika hind sööstis hea uudise peale järsult üles\nAktsionärid saavad ülevõtmispakkumise!\nSiseministeeriumi asekantsler vassis kärpekoosoleku protokolli kohta (26) Loe artiklit\nBLOGI Moonika Helme: Reformierakonna hukk on olulisem kui Vaheri pagunid (204) Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nHelmetega kohtunud Jüri Ratas: see oli lubamatu tegu, mis ei tohi korduda (24)\nKaja Kallas: Ratase ja Helmete kohtumine kriisi ei leevenda ning Vaher jääb ikkagi tööst ilma (36) Loe artiklit\nIntervjuu: Seeder leidis Vaheri-Helmete saagast ka ühe positiivse seiga (18) Loe artiklit\nVIDEO: Ratas ei usu süvariiki (8) Loe artiklit Vaata videot\nFotod: teelt välja sõitnud mootorratas süttis põlema Loe artiklit Vaata galeriid\nKagu-Eestisse koliv president ööbib hotellis Räpina, ajutist tööruumi aga ta ei vajagi (1) Loe artiklit\nSiseminister Mart Helmele ei paista midagi peale taganemise (17) Loe artiklit\nEi mingit kinnimätsimist: Hannes Rummu juhtum on prokuratuuri tavapraktika (53) Loe artiklit\nKaja Kallas: Ratase ja Helmete kohtumine kriisi ei leevendanud ning Vaher jääb ikkagi tööst ilma (36) Loe artiklit\nErnits: see ongi võitlus süvariigi vastu (25) Loe artiklit\nIntervjuu Jüri Ratasega: pole võimalik, et üks erakond teeb nii, nagu soovib (28) Loe artiklit\nEuroopa majandus põlvili: plaanis uus rahatrükk (28) Loe artiklit\nBlogi, fotod ja video: Martin Helme pani PPA juhile nina alla tema lahkumisavalduse, Vaher seda ei allkirjastanud (204) Loe artiklit Vaata videot Vaata galeriid\nElmar Vaheril on täna tavaline tööpäev (12) Loe artiklit\nPOMMUUDIS! «Selgeltnägijate tuleproovi» võitja valmistub soovahetusoperatsiooniks (2)\nJuhtkiri: seda Ratas valgeks ei räägi (76) Loe artiklit\nHelir-Valdor Seeder: PPA tegevuses on pikemat aega probleeme olnud (13) Loe artiklit\nTrump tahab osta Gröönimaa (11) Loe artiklit\nValus meenutus: kuidas Tõnis Palts kangutas maksuameti juhi kohalt Aivar Sõerdi (7) Loe artiklit\nAlaealiselt abiellumine on röövinud 115 miljoni poisi lapsepõlve (5) Loe artiklit\nReportaaž: meie Eesti lood ehk «kui mees soovib seksi, peab naine tema käsku täitma» Loe artiklit\nHelme üritas võimupiire ületades politseijuhti vallandada (70) Loe artiklit\nMartin Helme: mõistan Jüri pahameelt ja vabandan tema ees (29) Loe artiklit\nVIDEO Ratas ei usu süvariiki (7) Loe artiklit Vaata videot\nPresident hoiab pidevat ühendust Elmar Vaheri ja Jüri Ratasega (15) Loe artiklit